Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får således nu i allmänhet förklara, i likhet med hvad jag yttrat vid föreg:de riksdag, att jag anser såsom ett missbruk af 107 §, att tillämpa den dels på aflidne dels på afgångne rådgifvare. Denna § åsyftar att göra en rådgifvare oskadlig, men icke att förringa en rådgifvare, hvilken antingen genom döden eller genom afsked utgått frän Statsrådet. II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, enär godkännande af den i Coust.Utsk:s mern. framställda anmärkn. ej blifvit yrkadt, icke hade anledn. alt derpå framställa propos., utan finge, i öfverensstämmelse med hvad Gr. Björnstjerna begärt, hemställa, om R. o. Ad. behagade besluta, att detta mern. skall läggas till handlingarne, med förklarande, alt detsamma ej föranleder lill någon åtgärd. Ropades ja. Föredrogs ånyo Consl.Utsk:s d. 27 sisth Nov. och 4 dennes på bordet lagda mern. N:o 18, ang-.de fullbordad granskning af de i Statsrådet förda prot. Efter uppläsning af den del utaf detta mern., hvari Utsk., med anmälan alt den verkställda protocollsgranskningen icke föranledt någon tillämpning af 100 § Reg.F., pröfvat skäligt alt, enligt Reg.F:s 107 §, emot vederbörande ledamöter af Statsrådet anmärka rådgifvare-ålgärderne i 6 särskildt omnämnde mål, yttrade sig Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag anhåller, all den nu upplästa delen af Const.Utsk:s utlåt, måtte först få pröfvas och sedermera den återstående delen blifva föredragen, emedan jag anser dessa båda delar vara åtkilde, icke endast genom det streck, sorn uti betänk, finnes dem emellan, utan äfven genom deras olika beskaffenhet. Man må för öfrigt länka huru som helst om Const.Utsk:s behandling af målen, så kan det likväl icke nekas att Utsk. i den nu upplästa delen hållit sig inom den gräns, som för Utsk:s rättigheter är i grundlagen utstakad.
Vi ha bundit näten själfva, och nu sitta vi där! Å, hvad jag hatar honom, när han är frånvarande. Men bara jag ser honom igen, och han fäster sina stora blickar på mig, så älskar jag honom, som en bror, en syster, en hustru! Jag fattar nu, hur du kan stå under hans inflytande! Men jag förstår inte riktigt mig själf. Det förefaller mig dock som om jag gått så länge här ensam bland kjortlar att mina känslor blifvit förkvinnligade, och som om din kärlek till honom måtte ha smittat mig. Du måtte älska honom gränslöst, fastän du inte vet det! Det är sant! Och nu vill du bara skylla ifrån dig! SONHUSTRUN. 97 SONEN. Alldeles som du! Som du! SONHUSTRUN. SONEN. Som du! Nu blir jag galen! Det tror jag dig om! SONHUSTRUN. SONEN. Och det inger dig icke medlidande! Skall jag ha medlidande med dig, när du plågar mig? Du har aldrig älskat mig! Du har aldrig älskat mig! SONEN. SONHUSTRUN. SONHUSTRUN. SONEN. Ja, nu ha vi kommit in i det grälet som räcker till döddagar! Låt oss sluta då i tid! Gå och tag dig ett sjöbad, så blir du svalkad! Du vill vara ensam. SONEN. SONHUSTRUN. Fjortonde scenen. DE FÖRRA. VÄNNEN. Nå, nu hade jag då tur! Just som jag gick, råkar jag fröken Adèle, som hade ett rum... VÄNNEN (öppet och gladt). Strindberg. 98 SONHUSTRUN. VÄNNEN. Har hon också rum att hyra ut? Hon visste om ett rum! Hon vet då allt, den flickan! SONHUSTRUN. VÄNNEN (till sonen, bjudande honom en cigarrettask). SONEN (tvärt). VÄNNEN. SONEN. VÄNNEN. En cigarrett! Nej, tack! En sådan fin halsduk han har fått! Tycker du? Ni har förtalat mig medan jag var borta! Det ser jag på er! Förlåt mig! Nu måste jag gå och bada! (Går hastigt.) Femtonde scenen.
R:dr hvardera » » 2,400: — arfvode till en Wirkes-kontrollör vid Stockholms station . » » 200: — arfvoden till erforderliga Ritare vid Konstruktions-koritoren » » 1,000: — Till Kongl Maj:ts Nådiga disposition, att utgå till resestipendier, arfvoden för tillfällig tjenstgöring m. m » » 8,400: — tillhopa R:rot R:dr 50,630: — »Då likväl den sålunda föreslagna förändrade organisationen af Flottans Konstruktions-korps icke utan betydliga kostnader för Staten och ej eller utan mehn för arbetenas gång kunde genast verkställas, anser Förvaltningen nu gällande Interims-stat för korpsen böra tillsvidare fortfarande tillämpas, samt de Officerare, hvilka enligt densamma nu uppbära aflöning, berättigas att till och med kapten-löjtnantsgraden i tour tillträda högre löner, så att endast den lägsta efter skedd uppflyttning ledigblifna lönen besparades, för att användas i första rummet till bildande af de nya lönerna och bestämda arfvodena, hvarvid dock borde iakttagas att, så vidt sig göra läte, Wirkes-kontrollörerna tillsattes före näst skeende inventering af ekevirkes-förråden, som, enligt gällande föreskrift, inträffade år 1861.» »Hvad Förvaltningen af Sjö-Ärendena sålunda andragit till stöd för åsigten, att en särskild Skeppsbvggnadseller Konstruktions-korps, fastän fåtaligare än den nuvarande, bör vid Eders Kongl. Maj:ts Flotta bibehållas, finner jag så välgrundad!, att jag deruti till alla delar instämmer. I afseende åter på grunderna för en förändrad organisation af denna korps måste jag något skilja mig från den mening, Förvaltningen derom uttalat.
Någon utväg synes derföre böra köpare af fast egendom beredas att, oagladt säljarens åtkomst-handlingar saknas, konna å köpet undfå lagfart, desto heldre som, i händelse sedermera det klander anföres, alt jord blifvit rätter egare afhänd utan dennes öppna bref och fullmagt dertill, domaren, jemnlikt 10 Gap. 1 § Jorda-Balken och Kongl. Förklaringen den 17 December 1818, icke är af uppbud och fasta hindrad att sådan talan efter lag och förekommande omständigheter pröfva; och som Utskottet funnit, att, i berörde afseende, den tillförne af dornstolarne brukade, ehuru ej af lagen godkända, åtgärd lämpligen skulle kunna föreskrifvas, att domaren eger genom offentlig stämning göra köpet allmänt kunnigt oell förelägga en livar, som bäfver något att emot sökt lagfart erinra, att sin talan inom viss tid instämma, vid påföljd, alt lagfarten eljest beviljas, så flir Utskottet vördsamt hemställa, att slutet af Kongl. Förklaringen den tf Maj i8o5, som lyder sålunda: ”att, enär lagfart hädanefter sökes, de handlingar, som styrka förre egarens åtkomst, ovilkorligen böra uppvisas, samt innehållet deraf kortligen i lagfarts-prolocollet antecknas,” matte erhålla följande lydelse: att, enär lagfart sökes, de handlingar, som styrka förre egarens åtkomst, böra upvisas, samt innehållet deraf i lagfarts-protocollet antecknas. Kunna icke såtdane handlingar företes, dä må domaren, genom anslag ä Rättens dörr samt kungörelse, sorn skall från predikstolar/te i Länets kyrkor uppläsas och i allmänna tidningarne tre gånger införas, förelägga den eller dem, hvilka hafva något att emot den sökta lagfarten erinra, att, inom natt och är, genom stämning till vederbörlig domstol, göra sin talan gällande, vid äfventyr, att lagfarten eljest beviljas. Stockholm den 18 September 1840. Reservation af Herr Lagergren: ”Ifrån Lag-Utskottets Betänkande, huru förfaras bör, då , vid lagfarts sökande, fullständiga åtkomst-handlingar saknas, är jagskiljagtig.
För närvarande hai Utskottet blott att bedöma behofvet af ett stadgande rörande förstnämnda foihållande, Bih. till R. St. Prot. 1845, 7 Sami. 1 Afd. 37 Häjt. 10 La”-Utskottets Betänkande, IV.-o 118. eller rättigheten att klandra testamente; men enligt Utskottets redan antydda omdöme, påkallas dock icke ett dylikt stadgande af någon lagens obestämdhet; hvadan Utskottet vördsamligen tillstyrker, att Herr Stråles motion icke måtte till någon utgärd föranleda. Ank. till Exp. Utsk. d. 8 Maj, kl. 12 midd. Betänkande, t anledning af väckta motioner angående dels förändring af Stifts-Stjrelsemes organisation, dels ock upphörande af Consistoriernes domsrätt. a h t HT; P,'este-Slän(]et samt Hederv. Bonde-Ståndet hafva till Lag-Utkottets utlåtande remitterat serskilda memorial, af Herr Doctor Sandberg och R.ksdagsfullmäkt.oen Carl Ersson från Vesterås Län, af hvilka den förre anmarkt, att förändring af Stifts-Styrelsernes organisation syntes nödig. För närvarande utgjordes dessa Styrelser hufvudsakligen af personer, hvilka väl TZTT l “l11 lärd,°m i°Ch Skickli8het att undervisa, men i allmänhet att r^ .Uöf kanSkap.°nh erfarenhet 1 presterliga göromål, som fordrades för fan skm fvta H ’ *äs?m ledamöter 1 nämnde Styrelse. Denna obe f re f ^ amnena fge, äfve° 1 Sakens naturEgentligen kallade till Lä fnfd d GjmT'S,(Tne’ llad? de föSa tid öflig till andra befattningar. Åt ungdomens undervisning och vård borde de jemväl egna en odelad upp. svärefmed Stifts sf T° derfd,e1.des‘° angelägnare att befria dem från beförsietf om S f S f"6 SCrne' ?,n,gtHerr
Län, anhållit, att, då för skattläggning af Husbehofs mjöloch såg-qvarnar, som tillkommit med vederbörligt tillstånd, någon grund ej kunde hemtas från sådana, vid hemmanens skattläggning förut befintliga qvarnars intagande i Calculen för bestämmandet al hemmansskatten, hvilken egenteligen grundas på öpna åkerjorden, deremot qvarnlägenheterna ej borde betraktas annorlunda än som öfriga förmåner i Äng, Skog, och Fiske, Kongl. Maj:t täcktes vidtaga den författning, att dädanefter skattläggning å husbehofs-qvarnarnar ej måtte ega rum, samt att egarne af så beskaffade, redan skattlagda qvarnar finge, så länge dessa blott nyttjades för egit behof} tillgodonjuta befrielse från årliga räntan, StatsS-creteraren under den 17 November 1818 afstyrka bifall till ansökningarna, följakteligen äfven så vidt de åsyftade upphörandet af en då för hand varande, och frikallelsen från en kommande skattläggning; hvarvid Utskottet ansett i synnerhet anvärkningsvärdt att han, med underlätet urskiljande af föredragnings-ämnets olika delar, i ett sammanhang tillstyrkt, Constitutions°-Utskottcts bet änkan deri; 169 styrkt ej allenast de äldre skattläggningarnes fortfarande bestånd, hvilket skäligen kunde pröfvas lämpligt och nödigt, enär Riksens Ständer icke anvisat medel till bristens fyllande, utan jemväl en fortsatt ny skattläggning å tillförene derifrån befriade Mjöloch Såg-qvarnar, hvaraf dittills ingen ränta eller inkomst varit för Staten påräknad, samt att, oaktadt målets likhet med verkliga beskattningsfrågor, Stats-Secreteraren utsträckt denna sin negativa åtgärd ända till den positiva, att, emot Allmänna Beredningens yttrande, tillstyrkt utfärdandet, på sätt KammarCollegii Circulaire den 16 December 1818 innehåller, af allmänna Kungörelser om beslutet; en anstalt, som föranledt oredor, missnöjen och locala undantag. 5:0 Mot Herr StatsSecreteraren för Handelsoch Finance-Ärendena, Klintberg, att han den 25 Februarii 18185 på en enda Ämbetsmans förslag till organisation af Magazinslnrättningens Öfverstyrelse, tillstyrkt hufvudsakliga förändringar i ett Allmänt Verks Styrelseform, entledigandet af fem äldre Ledamöter, hvilkas skickligehet och nit vitsordats och hvaribland en var med fullmagt försedd, samt tre nyas tillsättande, med betydligen förhöjda lo» Bihang till R, S, Fröt, 3idje Sami. 22 170 Constitutions■ Utskottets Betänkanden. ner.
Enligt denna tariff skulle en 20 kannors panna , den minsta för nu ifrågavarande slags bränvinsbränning föreslagna, komma att i skatt erlägga 100 r:dr. Denna panna kunde, så vidt kommitteens pluralitet varit i tillfälle alt utröna, afverka ungefär 4°° kannor i månaden. För att medhinna lika mjmket under samma tid, skulle erfordras, tvänne 18 kannors husbehofsbränningspanuor, för hvilka skatten ej kom me att utgöra mera än 18 r:dr. Denna skillnad vore visserligen betydlig, men torde dock ej vara större, än att den i väsendtlig mån uppvägdes af de ökade kostnaderna för de båda mindre pannornas drifvande, elium föga ock husbehofsbrännaren toge i beräkning sitt eget arbete och eget bränsle. Då kommitteens pluralitet, rid uppgörande af skattetariffen, antagit en progressiv tillökning af S r:dr för hvarje kanna pannerymd, hade den visserligen icke förbisett, hrad så väl på vetenskaplig grund blifvit upplyst, sorn ock af erfarenheten intygadt, alt en mindre bränvinspanna, i följd af jemförelsevis större upphettuingsyta, hinner afverka, i proportion till sin kannerymd, mera än en större, om båda hafva samma förhållande emellan höjd och diameter, och de för öfrigt äro lika inrättade. Tvänne 20 kannors pannor afverkade sålunda 26 procent mer än en 4» kannors panna, och trenne 20 kannors pannor sålunda ännu mycket mera än en 60 kannors panna. Med antagande af lika beskattning för hvarje kanna tillverkadt bränvin, som med redskapen kari åstadkommas., barde derföre rätteligen hvarje kannerum af den mindre pannan beskattas högre, än den större, enligt det förhållande, som i afseende på deras olika afverkningsförmåga eger rum; men dels skulle en sådan bestämmelse förekomma mängden, som icke tänkt sig in uti förhållandet, såsom en orättvisa, så mycket större, som de mindre pannorna hittills, varit betydligt gynnade vid beskattningen, dels 22 Kongl. Majlis Nåd.
Olämpligheten deraf, att densamma af kyrkans medel utgår kunna Utskotten icke erkänna, vid betraktande af den fördel, sorn tillskyndas icke blott kronan och efterträdande boställshafvare, utan äfven sockneboerne derigenom, att de åt kyrkans embetsmäu anslagne bostadslägenheter blifva behörigen häfdade och bebyggde samt deras skog och öfrige tillhörigheter väl vårdade. För detta ändamål torde det också vara behöfligt, att besigtningar, till utrönande af förhållandet i berörde afseende, å lägenheterna icke anslällas så sällan, att uppkommande brister hinna uppuå dea betydenhet, att de blifva obotliga eller erfordra stora kostnader 12 Lagsamt Allmänna Besvärsoch Elconomi-Utslcottens Betänkande, N:o 10. för att kunna afhjelpas, hvilket sannolikt skulle inträffa, om tiden emellan de ekonomiska besigtningarne förlängdes från fem till tio eller femton år. På grund af hvad Utskottet sålunda anfört, få Utskotten vördsamligen hemställa, att David Anderssons ifrågavarande motion icke må till någon vidare åtgärd föranleda. Stockholm den 3 Juli 1854. \:o IO. Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Juli 1854, kl. 6 e. m. Betänkandej i anledning af väckt motion om ändring af 2A kap. 32 §. Kyrkolagen, i fråga om klockares skyldighet att fortskaffa kyrkoherdes bref
Då emedlertid de fisksorter, som från Norrige inkomma, draga endast hälften af den i taxan utförda afgift, samt en nedsättning deri, på sätt flera motionärer yrkat, till halfva beloppet således minskade införsels-tullen t. ex. å Norrsk sill till omkring 8 sk. tunnan, torde genom en sådan åtgärd behörigt afseende å arbetsklassens behof af ifrågavarande artiklar finnas iakttaget; och hemställer Utskottet alltså, att införsels-tullen å alla i tulltaxan under hufvud-rubriken Fisk upptagne slag, med undantag af anjovis, sardeller och thonfisk, må nedsättas ungefärligen till hälften af nu stadgade belopp, eller till de afgifter, som i bilagde taxe-förslag finnas upptagne. Fjädrar, ej specificerade, äro nu åsatte införsels-tull till 33f proc. af värdet. För undvikande af värde-förtullningen, hemställer Utskottet, i likhet med hvad jemväl vid sistlidne riksdag af Bevillnings-Utskottet föreslogs, att Fjädrar må förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. \ Bevillnings-Utskottets Betänkande, A’:o 3. 19 Likaledes hemställer Utskottet, att den med värde-förtullning nu upptagna artikeln Flaskfoder må underkastas tullbehandling, lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. I öfverensstämmelse med derom af Herrar Hjerta, Brinck och Schwan samt Riksdags-fullmäktigen Johannes Nilsson väckta förslag, tillstyrker Utskottet, att införseis-tullen å Fläsk må nedsättas från 36 till 18 sk. lisp.
Maj:ts och Rikets Kammar-rätt, ännu icke hunnit afslutas, har Kongl, Maj:t, enär Stats-kontoret icke utan olägenhet kunde under en längre tid undvara godtgörelse för de gjorda förskotten, velat, vid ännu fortfarande riksmöte, i nåder tillkännagifva ofvanberörda förhållanden, med upplysning derjemte att de till Riks-marskalks-embetets disposition ställda medel, enligt hvad hos Kongl. Maj:t blifvit i underdånighet anmäldt, förmodades lemna i öfverskott, Statsverket till godo, omkring 4.700 R:dr; och komme under sådan förutsättning de återstående kröningsutgifterna att uppgå, i rundt tal, till en summa af 167,400 Riksdaler Riksmynt, till betäckande hvaraf Kongl. Maj:t ansett särskilda tillgångar böra af Rikets Ständer anvisas. I anledning af hvad Kongl. Maj.t sålunda behagat meddela, får Stats-Utskottet anföra, att enär Kongl. Stats-kontoret bör erhålla godtgörelse för ifrågavarande förskotter — hvarmed, enligt hvad Utskottet inhemtat, blifvit bestridda kostnaderna såväl för Deras Majestäters kröning som för Hans Majestät Konungens hyllning —, den omständigheten att räkenskaperna deröfver, såsom ej fullständigt afslutade, ännu icke kunnat undergå behörig granskning desto mindre bör utgöra hinder för beloppets anvisande redan vid detta riksmöte, som sådant icke kan förminska den granskningsrätt i afseende på ifrågavarande utgifters behörighet, hvilken tillkommer Rikets Ständers Revisorer samt Rikets nästsammanträdande Ständer; hemställande i följd häraf Utskottet, att till utgående från Rikets Ständers Riksgälds-kontor måtte anvisas en summa af 167,400 R:dr såsom ersättning för de utaf Kongl. Stats-kontoret förskottsvis bestridda kostnaderna för Deras Majestäter Konungens och Drottningens kröning. Stockholm den 16 Oktober 1860. STOCKHOLM, tryckt hos E. .Westrell, 1860. Slats-Vlskollels Memorial N:o SI6. 1 N:o 216.
Marcasit; hänföres under Wismut. Marle; se Brodérduk. Mastix; tullbehandlas såsom Gummi. Mattor, Bast-; se Bastmattor. Golf-; se Väfnader. Mattor, Gräs-; se Gräsmattor. Mercurius; se Qvicksilfver. Messing; hänföres under Metaller, sammansatta. Messingstråd; se Tråd. Metronomer eller musikaliska taktmätare; hänföras till Instrumenter, Mathematiska. Mikroskoper;, hänföras till Instrumenter, Optiska. Förslag till Tull-taxa. Mjöd ... Mjöl, ej specificeradt, af vegetabilier, som ej kunna inbe gripas under Spanmål eller hänföras till medicmalier Munlack * Musikalier Muskött, torr, och Muskoltblomma * Muskus eller Desman . * Musslor, friska insyltade eller saltade *Mynt, Guld-, Silfver och Koppar * Målningar och Ritningar, oinfat tade Nattsäckar och Kappsäckar * Naturalier till vetenskapliga samlingar Neglikor Nålar, af annat ämne än Guld och Silfver och ej hän förliga till Bijouterivaror * Näfver Nät, alla slag, förtullas lika med det garn, hvaraf de äro gjorda, med tillägg af 50 procent. Nötter: Kokos ... Hassel-, Valoch andra slag Qvantitet för Tullberäkningen. Införsels-tull. Riksmynt. R:dr öre. 1 skålp. — 40 Fria 1 skålp. — 18 1 skålp. — 40 Fri. ■I stycke 5 ■1 skålp. — I 3 Mjöl af Spanmål; se Spanmål. Mosaikarbeten; hänföras till Sten, arbetad. Muffar; se Hudar och Skinn, Pelsverk, persedlar deraf. Mullbärssaft; hänföres under Apotheksvaror. Murklor; se Svampar, ätbara. Mursten; hänföres under Tegel, alla slag. Muskött, insyltad; tullbehandlas såsom Confiturer. Myntkoppar; hänföres under Koppar. Myrrha; hänföres under Apotheksvaror. Målningar, infattade; se Tafvelramar. Mössor och Kasketter; tullbehandlas såsom Kläder, ej specificerade.
Svea Lifgardes Församling inrättade Cassör för välgörande ändamål; Hans Kongl. Höghet Prins Oscars Hospitals-Inrättning; Hennes Kongl. Höghet Kron-Prinsesssan Josephines Pensions-Inrättning; de under Riddarehus-Directionens vård ställda, till välgörande ändamål anslagne fonder; Jonas och Paul Filéns donerade Capital-fond, till Civila Embetsoch Tjenstemäns samt deras Enkors och Barns underhåll; Pensionsfonder, icke tillhörande Allmänna Enkeoch Pupill-Cassan, hvilken ej är en Fattigvårds-anslalt, men ställda under förvaltning af omnämnda Cassas Direclion; de under Stockholms Stads Consistorii inseende ställda Pensionsfonder; en af Stadens Borgmästare förvaltad, genom Segelmakaren Henric Geders Enkas, Catharina Geders Testamente af den 12 Februari 1791 donerad fond; under Stadens JustiliaeCollegii och Förmyndare-Kammares förvaltning stående Pensions-fonder; en under Handels-Collegii inseende ställd Pensions-Inrätlning, kallad den Ahlströmska Fonden; Ahllöfska Pensions-fonden; den under Brand vaklsCassas-Administrationen stående Pensionsoch Begrafnings-Gassa; till Stockholms Borgerskaps Beinedlings-Cornmissions disposition ställda Pensions-fonder; af Directionen öfver Borgerskapets Enkehus förvaltade Pensions-fonder; Sadelmakare-Åldermannen Jacob Fagerbergs, genom Testamente den 3o September i83o stiftade Pensions-Inrättning; under Grosshandels-Societelens Deputerades förvaltning ställde Pensions-fonder; tvenne Cassör, som af Kryddkramhandels-Societetens Deputerade förvaltas; till Coopvrerdie-Skeppare-Societetens Deputerades förvaltning öfverlemnade Cassör; Stockholms Sjömanshus-Inrättning; Strandbergska Läkare-Inrättningen; Nödbjelps-Casorne i Stockholm; Sällskapet de Nödlidandes Vänner; Sällskapet för uppmuntran af öm och sedlig modersvård; Välgörande Fruntimmers-Sällskapet; Kniperska Pensions-Inrältningen; f. d.
Utskottet anser sig dock böra härvid jemväl uttala sin öfvertygelse, att jernvägs-anläggningarnes oafbrutna fortgång och oförhindrade utförande kommer att vida mer befrämjas genom deras uppskjutande under instundande 2:ne år eiler intill nästa riksdag, då nu saknade undersökningar och utredningar böra finnas att tillgå, än genom eit vid innevarande riksdag fattadt möjligen förhasladt beslut om desammas ofördröjliga påbörjande innan dessa undersökningar och utredningar erhållits. Dä Utskottet, enligt dess1 här ofvan yttrade åsigter, finner sig icke kunna frånträda det yttrande, 7:de punkten af olfanämnde Betänkande innehåller, i fråga om utförandet af jernvägs-stamiinien från Stockholm till Götheborg, med afdrag af vägsträck - 20 Stals-Utskoltets Utlåtande, N:o 333. ningen mellan Köping och Hult, får Utskottet, på de i det återremitterade Utlåtandet anförda skäl, förnya sitt afstyrkande af Rikets Ständers bifall till denna jern vägs-anläggnings utförande och de i afseende derpå gjorda framställningar. af Riksdagsfullmäktige Matis Pehrsson från Stockholms län, Måns Månsson från Kalmar län, David Andersson från Hallands län, Lors Magnus Knutsson från Östergöthlands län, Henrik Andersson och Nils Nilsson från Örebro län, Erik Mallmin från Westerås län, och Elof Andersson från Wermlands län, hvilka alla jemväl åberopade Riksgälds-Afdelningens förslag till utlåtande i anledning af återremisserna å ofvannämnde punkt. STOCKHOLM, tryckt hos JOHAN RECKMAN, 1854. Stats-UlsknUels Memorial, A'.-o 33i. 1 \:o Ank. till Exp.-Utsk. d. 26 Okt. 1854, kl. 1 e. m. Memorial, i anledning af återremisser å Utlåtandet N:o 274, angående väckta motioner om stats-bidrag för jernvägs-anläggningar. (Rgs. Afd.) Enligt de till Stats-Utskottet expedierade protokolls-utdrag, med underrättelse om Riks-Ståndens beslut i anledning af ofvanberörde
Kannan skulle förse regementena med uö - — 73 — dig tross; hvarvid Kongl. Maj:t i nåder förklarat, att, så framt denna afgift behörigen erlades, rusthållarne komma för alla tider att blifva befriade från ytterligare tillskott till trossens anskaffande, vidmagthållande och förvarande. Sedan Kongl. Maj:t och Kronan sålunda åtagit sig ansvaret för trossens underhållande vid förenämnde regementen och korpser samt derefter å sin sida slutat aftal med sqvadronsoch kompani-cheferne vid denna del af Arméen örn tross-underhållets öfvertagande på passevolans emot betingade vilkor (hvilka aftal dock till följd af Kongl, brefvet den 15 Juni 1838 numera, med blott ett undantag, upphört, i följd hvaraf Kronan omedelbart genom Krigs-kollegium besörjer trossens underhåll), hade ofvanberörde afgifter, i anseende till de många fredsår, som förflutit sedan sista krig, lemnat besparingar, hvilka, efter hand ökade och genom utlåning gjorda fruktbärande, vid 1851 års utgång vuxit till ett belopp af 217,691 R:dr 11 sk. 6 r:st. B:ko, men vid slutet af år 1856 efter det Arméen, jemlikt Kongl, brefvet den 3 Februari 1852, blifvit försedd med en större del af för dess tjenstbarhet erforderliga tross, fordon och effekter, nedgått till 114,089 R:dr 20 sk. 5 r:st.