Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För beviljandet af det större af mig föreslagna anslaget torde med skäl kunna påräknas att Stockholms stad kostnadsfritt för dessa föreläsningar tillhandahåller lokal och belysning, om också det ingalunda kan sägas att denna stad uteslutande eller ens hufvudsakligen drager fördel af åtgärder, som afse danandet af skicklige män för Statens offentliga värf jemte utbredningen af upplysning och vetenskapligt intresse inom den stora Svenska allmänheten. För detta Stånd, som redan förliden riksdag beslöt en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anhållan att ”Kongl. Maj:t måtte låta utarbeta och för Rikets Ständer vid nästa riksdag framlägga förslag till upprättande af en undervisningsanstalt uti de för allmän bildning nödvändigaste kunskapsgrenar, med skyldighet för lärarne att hålla fria, offentliga föreläsningar,” — för Borgare-Ståndet, säger jag, torde det minst vara erforderligt att bevisa ohållbarheten af den från det ogynnsamt stämda Stats-Utskottets betänkande i Rikets Ständers skrifvelse influtna sats, att en vetenskaplig undervisningsanstalt med fasta lärare, för hvilken bestämda lärjungar eller åhörare icke kunde påräknas, icke vore välbetänkt, samt att civile tjenstemän icke skulle ega tid öfrig för bevistande af föreläsningar, ”sorn i egentlig mening vore vetenskapliga”- Man kunde, med hänseende till sistnämnda anmärkning, fråga, om åhörandet af vetenskapliga föreläsningar erfordrar mera tid än bevistandet af populära föreläsningar, då endast de förra anses i sådant afseende olämpliga; men det torde vara tillräckligt att påpeka det faktum, att våra civile embetsmän i allmänhet icke undandraga sig deltagandet i långt mera tidsödande förströelser; och har man äfven trott sig finna att det största antalet besökande vid de här anordnade offentliga föreläsningar utgjorts af embetsoch tjenstemän.
Ty att krigare, som voro ingenting mindre än fega, skulle, under brinnande krig och flygande fanor, vägra att slåss mot rikets arffiende, ja! med denna inlåta sig i öfverenskommelser, då det eljest såg ut, som fienden skulle kommit till korta, om de gjort sin skyldighet och angripit honom med eftertryck: denna oerhörda och olycksaliga tilldragelse kan ej gerna leda sin upprinnelse endast från ett kallt tvifvel om behörig tillämpning af en i sjelfva verket orimlig § i dåvarande grundlag. Ty frågan gällde icke här konungens person, – den ende som bort straffas, då han brutit samhällsfördraget – utan Sveriges rikes välfärd, svenska medborgares lif och egendom. Gustaf kände volkanen bränna sina fötter, utan att göra ett enda steg tillbaka, för att icke stupa i svalget, utan att modets eld släcktes i hans ögon, utan att glädjens småleende jagades från hans läppar, utan att det ett enda ögonblick ännu föll honom in, att åt sin säkerhet uppoffra sina vanor, sina lustar, sina fördomar. Han motsåg, och han trotsade, faran, förlitande på sitt eget snille, på sina tillgifnes hänryckning, på trofastheten hos massan af folket och på den starka benägenhet quand même, som Stockholms borgerskap vid alla tillfällen och i alla skiften ådagalade för hans person. Också fanns ingen borgersman af anseende i hela hufvudstaden, som ej var konungen personligen bekant: ja, bekantskapen utsträckes till fleres bland dem fruar, t. ex. den förmögna fru Nyman, stammoder för flera borgerliga slägter, hos hvilken Gustaf till och med gjorde besök. Hennes murade grift finnes vid Clara södra kyrkoport, gent emot österrikiska sändebudets Antivarii. Den ryktbare bryggaren Westman (hvars grafvård finnes på Adolf Fredriks kyrkogård), som uppbyggde och bebodde det palats, hvilket nu är Vetenskaps-akademiens, hade hos konungen fritt tillträde och var en bland hans ifrigaste anhängare.
Måhända borde dertill äfven LänsNämnderna erhålla någon liten beskattningsrätt, motsvarande hvad man i Frankrike har kallat »centime aditionnel», hvilken inkomst sedan kunde användas till allmänt nyttiga ändamål inom länet. Jag menar icke någon sådan beskattmsrätt, som är H. St:r ensamt förbehållen, men om man för gemensamma an gelägenheters bestridande inom länet kunde få vissa afgifter utskrifna, tror jag att större intressen skulle 188 Den 15 November f. m. visa sig för alla dessa inrättningar, hvilka jag hoppas slutligen skola komma till stånd, äfven om de ogillas af en och annan. Hr Ribbing, Arvid: I öfverensstämmelse med den siste värde talaren, tror jag, att något skäl mot LänsNämnderna icke ligger i den omnämnda svårigheten, att få personer med nog intresse för saken. Ett större intresse skulle upkomma, om man sammanförde och hos SockenNämnden centraliserade alla de angelägenheter, som nu äro spridda på en mängd komitéer och sällskaper, och derjemte skaffade dem en beröringspunkt sins emellan i LänsNämnden, då de skulle kunna uträtta mycket mera än då de behandla sakerna hvar för sig. Om frågan t. ex. vore om en vägförbättring, men vägen gick genom flera socknar, hvaraf den ena har mer, den andra mindre nytta af företaget, så behöfva de upgöra kostnadsfördelning, men komma ingen vart dermed, då de hvar vid sin sockenstämma öfverlägga i saken, men få deras Ombud mötas inför LänsNämnden, så kunna de komma till slut med hvarandra och saken fortgå. En bok behöfves i flera exemplar till en folkskola, men är dyr; komma alla eller de flesta socknarne i länet öfverens vid LänsNämnds-sammanträdet, att boken äfven i deras skolor tarfvas, kan mängden göra att hon ånyo uplägges och köpes för hälften eller än mindre mot nuvar:de pris. Om ett Hushållssällskap, såsom det en värd talare nyligen omnämnt, haft goda tillgångar, så har motsatsen inträffat med ett annat i nästgränsande län, der så små tillgångar funnits, att man dermed knapt kunnat aflöna vaktmästaren. I sednare tider har likväl förhållandet blifvit något annorlunda, genom bränvinsminuteringsmedlens utdelning.
Maj 1835 fastställd ordning och de förändringar, som af städernas nya klassifikation följa, beslöt Borgare-Ståndet, i afseende på granskning af Banko-diskontverkets förvaltning och räkenskaper: l:o att till den revision, som omfattar förvaltning och räkenskaper för innevarande år samt begynnes den 1 Mars 1861, bör, genom lottning, som, uti hitintills iakttagen ordning, sker, emellan städerna Sundsvall, Köping, Söderköping, Hudiksvall, Sala, Wadstena, Hedemora, Söderhamn, Umeå och Luleå, bestämmas hvilka två städer ibland dem skola sända, hvardera, en Revisor; och Bih. till B. SL ProL 1859 1860. 9 Sami. 26 202 Prot.-Utdrag den 25 Januari 1860. 2:o att till den revision, hvilken omfattar förvaltning och räkenskaper år 1861, samt begynnes den 1 Mars 1862, hör, genom lottning, uti hitintills iakttagen ordning, emellan städerna Eksjö, Skenninge, Nora, Wimmerby, Strengnäs, Enköping, Sigtuna, Öregrund, Södertelje, Norrtelje, Lindesberg, Mariefred, Trosa, Säther och Grenna, afgöras, hvilka två ibland dessa städer skola sända, hvardera, en Revisor; börande jemväl en Suppleant utses af hvardera ibland de städer, uppå hvilka lotterna falla alt välja Revisorer; om hvilka beslut underrättelse skulle genom utdrag af protokollet meddelas. S. D. Föredrogos ånyo och återremitterades, hvart efter annat, Lag-Utskottets Betänkanden: N:o 15, i anledning af väckt motion om giftomaunarättens upphörande; och N:o 16, i anledning af väckt motion om förändring eller upphäfvande af 2 Kap. 5 § Giftermåls-Balken. S. D. Borgare-Ståndet valde: Vid Ldne-kontoret i Göteborg: För den revision, som begynnes den 1 instundande Mars: till Revisor: Grosshandlaren i Göteborg Olof Wijk, till Suppleant: Grosshandlaren derstädes C. Sirenius; för den revision, som begynnes den 1 Mars 1861: till Revisor.
Och som, efter hvad Utskottet inhemtat, en' reorganisation af tjcnster och göromål vid låne-kontoret i Malmö, jemväl skal vara af behof påkallad, har Utskottet i sammanhang härmed skolat hemställa, att Banko-fullmäktige måtte få sig uppdraget att, före nästa lagtima riksdag, låta upprätta och till Banko-utskottet öfverlemna’! förslag till förändrad reglering af tjenstemannapersonalen och dess lönevilkor vid låne-kontoret i Malmö, under iakttagande dervid,^att, så vidt sig göra låter, nuvarande aflöniugsoch arfvodos-stat på det liela icke vardor ofverskriden. Stockholm den 12 Augusti 1851. Mi. till R* St: frel. mo f list. 6 Sami:, i Afé., 28 HäjU 3 STOCKHOLM, f. 4 Schultze^ Boktryckeri, 18M. Banko-L Iskot tels Memorial, N:o 74. 1 \:o 14. Ank. til! Exp.-Utsk. d. 12 Augusti 1851, kl. 2 e. m. Memorial, med förslag till åtskilliga förändringar uti l:sta, 2:dra och 3:dje artiklarne af Banko-reglementet. Vid verkställd granskning af 1:sta, 2:dra och 3:dje artiklarne uti nu gällande Bankoreglemente, har Utskottet funnit åtskilliga deruti intagne föreskrifter böra, med anledning dels af Rikets Ständers under riksdagens lopp fattade beslut och dels af andre orsaker, undergå förändring; i hvilket afseende Utskottet skolat anföra följande: Som Rikets Höglofliga Ständer bifallit Utskottets i memorialet N:o 47 gjorda framställning; kommer 24 § i Banko-reglementet alt lyda sålunda: 1 :o. Åt Fullmäktige är uppdraget: enligt § 50 i Regeringsformen, att, jemte Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, med Konungen samråda om utsättandet af annan riksdags-ort, då, i anseende till vigtiga hinder, riksdag ej kan hållas i hufvudstaden. (Jemf. Riksd.-ordn. § 3.
Slutcligcn har ock Utskotteti anledning af gjord anmärkning, att en Hcmnians-ägarc, som bör lefwerera Saltpetermöjeligen skulle kunna andra gängen sä erlägga sin skatt, dä-sedan han till betalnings erhällande aflemnat det Quittcnce han öfwer skedd Lcverance erhälliticke i sin äga hafwcr nägot bewiö deröfwer att han sin skyldighet i detta afseende sig afbörda! - för sin del welat till denna olägenhets afbjelpande, wördsammeligrn tillstyrka det stadgande: Att wid Saltpeters lefwererande den ffattjkyldige mätte nied sig hafwa twenne Ncversalcr af samma lydelse, hwaraf det ena komme att gwarstanna hos Upbördsmannen till hans verification och det andra, med ätecknadt Ouitto äterställas den lefwereraiche jemte Asiignation pä den framdeles undsäende betalningen. Hwad Utskottet sälunda hemstält underställts widare -Riksens Högloft. Ständers egen granskning wördsammeliTen. Stockholm den I April igro. PS Högloft. Riddcrffapets och AdelnS Ledamöters wägnar I o k. 6. Oxenst^er». »L Den 24 April. 938 Pä Högwördige Prcstc-Ständets Ledamöters wägnar t: u r 1 ff 0 k. X n ö 8, Pä Wallofl. Borgare-Ständcts Ledamöters wägaar L. ff. 8 c Ir ö a Ii e r r. P3 Hsdcrwärda Bonde Ständets Leda» möters wägnar L. Ericsrom. dt. kiöäelkur. LadeS pä bordet. Justerades Pleni-Protocoklet för den sz Mars eftermiddagen. Friherre
Uti det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokoll är erinradt, hurusom, hvad anginge Inspektionen öfver folkskolorna, Rikets Ständer för befrämjande af denna inrättning, hvars gagnande inflytande varit allmänt erkändt, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. 47 anvisat ett belopp af 30,000 R:dr, att användas till arfvoden samt reseoch traktaments-ersättning för Inspektörerne, och dervid ansett det vara af vigt, dels att arfvodet för hvarje Inspektör blefve ökadt, dels ock att inspektionsdistrikten förminskades till omfång. För den tid innevarande statsregleringsperiod omfattade hade båda dessa åtgärder blifvit vidtagna. Inspektörsdistrikten hade, med förenadt afseende på orternas folkmängd, vidsträckthet och antal befintliga skolor, blifvit betydligt tillökade, så att Hernösands stift fördelats i fyra, hvartdera af Upsala, Linköpings, Westerås, Wexiö och Göteborgs stift i tre, samt Skara, Strengnäs och Lunds stift i två och hade Calmar, Carlstads och Wisby stift hvartdera utgjort ett distrikt. För Inspektörerne, hvilkas antal uppgått till 28, hade ock arfvoden blifvit anvisade med ett, såvidt anslaget medgifvit, förhöjdt belopp. Då det emellertid vore af synnerlig vigt, att icke genom anslagets otillräcklighet hinder mätte läggas i vägen för verkliggörandet af Rikets Ständers uttalade önskan derom, att hvarje folkskola måtte, såvidt möjligt vore, årligen af Inspektören besökas, har Kongl. Maj:t nu föreslagit, att det till arfvoden åt Folkskoleinspektörer och kostnaden för deras resor afsedda anslag måtte förhöjas med 10,000 R:dr; och får med hänseende till hvad sålunda blifvit anfördt, Utskottet tillstyrka, att den begärda anslagstillökningen, 10,000 R:dr, måtte af Rikets Ständer beviljas. 72:o.
N.-o 67. betalda bref, som väga öfver 8 lod, få ifrån 9 till 12 lod afgå för 8;, ifrån i3 till 16 för 9, ifrån 17 till 20 för 10, och så vidare i progressivt förhållande, ända till 45 och 4ö lod, sora betalas likasom för 17 lod. Enär, genom en sådan lindring i Porto-afgiften, det blir en vinst att under ett couvert sammanslå flera till samma ort adresserade enkla bref, så kan betydlig förlust för Post-Cassan på detta sätt uppkomma; och Kongl. Majit anser moderationens bibehållande icke vara af omständigheterna påkalladt, utom måhända i de fall, då penningar eller rättegångshandlingar till större vigt med Posten afsändas, för hvilka serskilda controller, till förebyggande af Postportos försnillning, lätteligen kunde föreskrifvas. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra, CARL JOHAN, C. D. Skogman. 4 Bil. till K. M. Naditza Propos. N.o 6j 3 7 Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Finance-Ären den hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stäts-RådetA Stockholms Slott den 10 April 182g. Närvarande; Justitias Stats-Ministern H, E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H, E, Hr Grefve af Wetterstedt\ Stats-Råden \ H« E, Hr Grefve Rosenblad. HE, Hr Grefve Mörner. H, E, Hr Grefve Löwenhjelm. Grefve af Ugglas. Hof-Ca neeli eren von Schulzenheim, Stats*$ecreteraren Skogman, Stats-Seqreteraren uppläste i unders dånighet till justering ett, jemlikt Kongl.
Stockholm den 8 Augusti 1863- N:o 54. ■raé£ ,Äioa ,(*fl J.) uoiiotu fcfofir Jobimtg-afmoä .rmbolf moni ne itTJ -p, j-i ‘xijii j. i -'*>/;.). [ lii ir? tilof ,fiu leii fri i ty nnfäuiu *197 i o 1.91> 9$ Arik. till Exp.-Utsk. den 12 Aug. 1863, kl. 10 f. ra. Memorial, i anledning af återremisser af Utskottets Utlåtande J\S 42, öfver väckt 'motion om utvidgad religionsfrihet. Detta den 26 Juni innevarande år afgifna utlåtande, deri Utskottet hemställt, att berörda motion, så vidt den då utgjort föremål för Utskottets pröfning, icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, har blifvit af Vällofliga Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottet återremitteradt; men som, enligt till Utskottet inkomna protokollsutdrag, samma utlåtande blifvit af de två öfriga Riks-Stånden bifallet och frågan således jemlikt 87 § Regeringsformen förfallit, finner Utskottet något yttrande i anledning af återremisserna icke erfordras; hvilket hos Vällofliga Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet vördsamt anmäles. Stockholm den 11 Augusti 1863. 1 Ui.aijiiih u. Jen u i, ..nu t£iVf-3fS Ui)/;vr7i5h ii v A.Uyi'. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1863. Lag-Utskottets Utlåtande N:o 55 i ]%':o 55. Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Sept. 1863, kl. 10 f. nj.
xdra punktera Morn a, godkändes; Morn. b antogs likaledes, likväl med uteslutande af sista perioden, eller ifrån och med orden ”hvilka uppbäras’’ etc. Morn, a, att så beskaffade prisuppgifter, som de hittils aflemnade, innehållande de, under den ifrån början af hösten framflutna tiden, gångbara pris på Markegångspersedlar, böra från hvarje ^fögderi och stad så tidigt insändas, att de kunna vara vederbörande Kongl, Majrts Befallningshafvande tillhandakomne inom December månads slut hvarje år; Morn. b. att Riks-Ståndens deputerade, hvilka derefter sammanträde, den 8 »ästpåföljande Januarii, då hvarje års markegång hädanefter bör sättas, skola taga medium af nämnde uppgifter till hufvudsaklig ledning vid markegångs-sältningen, med iakttagande att markegångspris allid, der sådant erfordras, jernnäs till skillingtal; äfvensom att, då någon afvikelse från medelpriset anses nödig, skälen dertill i Protocollet noga antecknas; Börande genast, efter sålunda verkställd prisbestämning, markegångs-taxan till trycket befordras samt i vanlig ordning, till kännedom och eftrrältelse, kungöras och utdelas; skolande i afseende å tryckningen iakttagas, att markegångs-taxan uti en kolumm lill venstar upptager årets markegång s pris, och till högerf det för skatternas debiterande fastsällde, af io års medium uppkomne, gällande markegångs-priset; Mom* c. Besvär öfver markegångs-sättningen skola inom i4 dagar, elter den dag, då markegångstaxan blifvit kungjord i Länets alla kyrkor, och sora bör ske på en och samma helgedag, ingifvas till Kongl. Majlis Befallningshafvande, som med näst derpå följande post insänder dem, jemte eget Utlåtande, till Kongl. Kammar-Coliegii afgörande; morn d gillades; mont e bifölls. Fröt. TJ t dr. d. 13' April, i835.
De kommit från torftäckt koja som slott ett flärdfritt, oförtröttadt arbete för andras att hylla monarken, alt se honom blott, väl, verkar den anblicken tändande och så kunglig, ståtlig och huld! eggande och en hvar försöker i sin ringa mån följa föredömet. Det är för allt detta, Hvad ädelt och skönt i hans rike fanns som vi bedja att å alla deras vägnar, som har mött uti dyrbar prakt att sluta kring fursten den jubelkrans, arbeta inom våra föreningar, få till eders som han vann med sitt snilles makt. majestät hembära vårt innerliga tack. Må De ha kommit från dagens möda och id, Guds välsignelse hvila öfver eders maj:t, de ha kommit i trasor från lifvets strid och måtte under många kommande år att glädjas en festlig dag. Sveriges kvinnor få följa Sveriges drottning i all ädel sträfvan! » Och trumpna anleten lysa opp inför hans solljusa blick. Drottningen var synbarligen rörd öfver I mulna hjärtan tänds åter hopp denna hyllning och tackade deputationen vid en hälsning, en vänlig nick. Ty att väl han vill dem, en hvar det vet, i hjärtliga ord, med hvilka hon bad att få de ha rönt det förr, deras tro är det, uttrycka sitt varma intresse för och sin att kung Oscar är folket kär. innerliga tacksamhet mot alla dem, som Hör blott det hurra, som jublande går arbeta för de lidande och olyckliga. ur tusende varma bröst, Samma dag hade friherrinnan Torborg IDUN 1897 Rappe audiens och öfverlämnade en adress från Svensk-amerikanska kvinnornas jämlikhetsförening i Chicago. Denna bestod af en på pergament textad lyckönskan till drottningen, med en stor mängd underskrifter af framstående svensk-amerikanska kvinnor, innesluten i en konstnärligt skuren pärm. Vidare hade Kristliga föreningen af unga kvinnor audiens och representerades därvid af hedersordföranden pastor Wadström och ordföranden fröken Anna Roos, hvilka till drottningen öfverlämnade en på pergament textad adress, innehållande en önskan om Guds välsignelse med anledning af regeringsjubileet.
OCH P IANO LEKTIONER ger van lärarinna, mångårig elev af prof. Kullak, Berlin, och Richard Anderson. Lågt pris. Nybrog. HONEVERANTÖR, STOCKHOLMS TANDLÄK. Träffas kl. 10 — 2 och VsS — Vs6 e. m. Plomb, och insättning af artificiella tänder. TANDLÄKARE G. W. WIDFOND Drottningg. — Rikstel. Garanti.för hållbarhet. TANDLÄKARE W I B 0 M, Östermalmstorg; 1. Engelska och franska från k r. 57. t ekzem, reformar, rosen, k l å d a m. fl. hudsjukdomar har D:r P. Håkanssons Salubrin i talrika fal! visat sig som det bästa medlet. Såväl på grund af Salubrinets antiseptiska verkan som ännu mera till följd af dess gynnsamma inflytande på hudverksamheten har det vunnit en vidsträckt användning mot hårsjukdomar och till hårväxtens Huru damerna Izunna försörja sig SjalfVa. Tillfälle till en inkomst af ända till kr. 250 pr månad erbjudes damer af bättre familj, som vilja sysselsätta sig några timmar dagligen med ett intressant och angenämt hemarbete. All kommunikation sker pr post. Uppgif namn, bostad och poststation till » En gros Importacion Parisien », p. r. Sthlm. (734) p o t t e n befordrande. Om Salubrinets större och mindre utspädning och de olika användningssätten för olika ändamål efterse den beskrifning, som åtföljer hvarje flaska Salubrin. Allmänheten varnas mot efterapningar af fabrikatet. Lund, anlagd i allmogestil. INTECKNINGS-GARANTI-AKTIEBOLAGS BRANDoch I Största sortiment. Illustrationer och prislista sändas pä begäran gratis. P. AUG. PAULSSON, Helsingborg. S ö n e r, DYRKFRIA (öppna alla söckendagar kl. Va 10 — 4) innehållande c:a 1, 6 5 0 st. skåpfack. Testamenten, Gåfvobref och dylika handlingar emottagas till förvaring; äfvenledes emottagas värdepapper i öppet förvar. (S. T. A.
Hvarföre då företaga en sådan förändring? Man säger att två Öfverste-LieutenantsIndelningar kunde sammanslås till en Generalslön, hvarmedelst Regements-Cheferne skulle kunna komma i åtnjutande af Öfverste-Indelningarne. Följande uppgift skall bevisa overkställbarheten deraf. Nitton ÖfversteLieutenantsIndelningar finnas inalles vid Arméen, så vid Cavalleriet som Infanteriet (med undantag af Jemtlands och Westerbottens Regementen, hvilka i afseende å dessa Regementers frånskilda läge, icke ära förenade i Brigad.) Ben 24 Fcbrunrii, Af ofvannämnde 19 ÖfversteLieutenantsIndelnmgar skulle, om 2:ne sawmamlogos till en, 95 Generalslöner kunna utgöras. Inspecteurernes antal kan, i afseende å Inspectioner. nes vidsträckta lage, mötestermlnernes konta belopp och dessas samtida epok '*) icke vara färre än 2 vid Cavalleriet och 4 vid Infanteriet 5 summa 6, hvartill skulle åtgå !2 Öfverst; Lieutenants indelningar; åtr^rstå 7. Desse kunna utgöra 3,5 Generalslöner; afgå 2 föE Cavaileriet, skulle återstå in alles 15 lön för bela värfvade och indeldta Infanteriet, samt för 6700O man Beväringsmanskap, hvilket i sanning är otillräckligt Dessutom voro FältMarskalkarne utan löner: oberäknadt att 2 ÖfversteLieutenants indelningar, å 250 R:dr indelt hvardera och i allmänhet försedde med svaga boställen, icke svara emot mera än högst en Öfversteändelning; då den i Europas alla Arméer erkända princip, att befordran bör medföra ökad inkomfty eller skulle blifva uppfylld. Man säger att vid krigs inträffande, Konungen, i stallet att lemna befälet till de Generalspersoner för hvilka han äger måsta förtroendet, kunde blifva föranlåtsn att lemna det till den på stället varande General. Sådant var verkeligen förhållandet förut.
Då redan inrättade enskilde Banker, genom de af Kongl. Majit meddeldte privilegier, äro försäkrade att, under viss, för hvarje bestämd, tid, drifva Bancooch Lag-Zhskottens Betänkande, ]V:o i. 25 drifva Bank-rörelse, i enlighet med fastställde Reglementen; kan någon skyldighet, utöfver hvad på sådant sätt blifvit stadgadt, nuvarande enskilde Banker icke åläggas; — och enär, så vidt förslaget afser de Bank-inrättningar , sorn hädanetter kunna uppstå, ett föreläggande för dem att i Rikets alla Läne-residencer , eller endast å något annat ställe, än der Banken är inrättadj, invexla sina sedlar, skulle, genom fördelning emellan de serskilda Invexlings-Contöiren af Bankens förråd på Rikets mynt, tillintetgöra möjligheten för Banken att fullgöra det, för dess fortfarande oundgängliga villkor, att alltid, vid anfordran, vara i tillfälle med Rikets mynt inlösa sina sedlar och dessutom ådraga Bänken större omkostnader, än med dess bestånd vore förenligt; alltså få Utskotten, under åberopande tillika af hvad Lag-förslaget i denna del innehåller, tillstyrka, att ofvanberörde motion icke må till någon åtgärd föranleda. Stockholm den 2 Juli iS/jo. Reservationer: Af Herr Mannerskantz: Emot följande puncter af de sammansatta Utskottens förslag till Lag för enskilda Banker, får jag mig reservera, nemligen uti 1 §• Der jag anser vidden af Konungens pröfningsrätt, innan han Privilegium utfärdar, vara alltför litet bestämdt uttryckt. 6 §. Der jag skulle önskat det blifvit stadgadt, att minst 33-| procent af teckningssumman skolat utgöras af reda penningar. 7 §• Der jag tror allmänheten hafva erhållit allt för liten garanti för det solidariska Bolagets verkliga soliditet, då det blifvit öfverlemnadt åt detsamma att sjelf granska de säkerhelshandlingar, som lemnäs såsom hypothek för den icke contant inbetalda delen af grundfonden.