Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Medium häraf för ett år utgör således 22,305 K:d io sk. 4 sk. För Samhället skulle ingenting vara lyckligare, än om en sådan Inkomst - Titel, som grundar sig på Medborgares brott och öfverträdelser emot Samhälls-Ordningen och Lagarnes föreskrift, kunde alldeles upphöra och försvinna; och till fyllande af den obetydliga brist, sorn derigenom. kunde yppa sig uti en påräknad Stats-intrad, skulle säkerligen hvarje rättsinnig med glädje offra sin skärf; men Seders Ben la Juni, erfarenhet besannar, att man pärer ett fåfängt hopp om roen, niskoslägtets forbätring till den grad, att laster och brott orr^ sider kunna alldeles försvinna; så har Stats-Utskottet icke al« Jenast funnit nödvändigheten af att bibehålla denna In-, komst-Titel, utan ock, med. föranledande af de sednare åxens förhållande, ansett sig kunna föreslå en tillökning i beräkningen häraf för den kommande tiden af 400Q Btd om året, och derföre nu upptagit den till , , , i8to Krutoch Saltpeter, försäljningsmedel, Pessa uppkomma derutaf, att då för flera Inrikes behof årligen tarfvas krut och Saltpeter , såsom till Bergsprängning, Jagt, Skeppsutred. ning eller andra Bandets egna förnödenheter och lofliga näringar; så erhålles sådant af Kronans föråder genom Kongl. Krigs Collega anordning, till det pris, spm Kongl. ilfaj:t i Jtfåder fastställer, Pen här - 17,q00, te - före
Allm, Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk, N;o 128. liaämneil, Olli tullfrihet för vissa. Motion N:o 193, Bevilln -Utsk. Betänk. N:o 8 och Mein. Niis 13 och 19. R. St. underdån. Skrifv. N.o 148, Ränta, om medgifvande för Rikets Ständers Bank af fri. Se Bank, Rikets Ständers, om upphäfvande eller inskränkning af förbudet emot beräkning af högre än 6 för hundra om året Motion N:o 18. Santmans, Bankooch LagUtsk. Betänk. N:o 3. R. St. underdån. Skrifv. Räntor oell tionde, angående förändradt sätt för uppbörden och redovisningen af de till allmänna verk och inrättningar utgående eller till embetsoch tjenstemäns aflöning anslagne. Motion No 190. Santmans. Statssamt Ålim. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N o 17 och Mein. N:o 27. Rällegångs-Balken, om ändring af de båda första moni. i 12 kap. 2 §. Motion No 22. Lag-Utsk Utlåt. N:o 38 och Meni. N:o 64. om förklaring eller ändring af 16 kap. 4 §, angående underrättelse för tappande part om tiden för anmälan af missnöje med utslag öfver invändning. Motion N o 271. Lag-Utsk. Betänk. N;o 61. R. St. underdån, Skrifv. N:o 139. om ändring i 24 kap. 5 §, angående viss tid för afkunnande af dom. Motion No 185. Lag-Utsk. Utlåt. R St. underdån. Skrifv. Motion N:o 21. Lag-Utsk. Betänk. N:o 36; och Utlåt. N:o 56. om upphäfvande af sista mom. i 30 kap. 9 §, angående tiden för full följande af talan hos Kongl. Maj t i vexel och sjörättssak. Motion.
Efter hvad de för Stats-Utskottet företedda handlingar rörande delta ärende ådagalägga, var uti det kostnads-förslag Civil-ingeniören Carl Tottie, efter flera skedda förändringar, sednast afgaf, och hvilket af Kongl. Maj:t, den 7 Februari 1852, i nåder gillades, kostnaden för anläggningen af en, lill begagnande med hästkraft afsedd, jernväg från kärrgrufvan inom Norbergs odalgrufve-fält, till stranden af sjön Åmänningen invid Engelsbergs bruk, beräknad till 156,491 R:dr. Men oaktadt för denna jern vägs-a nläggning, under de tvenne sednast förflutna åren, utbetalts ett sammanräknadt belopp af 132,212 R:dr 14 sk. 5 r:st., skulle kostnaderna för de återstående arbetena, jemte felande materialier, enligt Löjtnant Adelskölds, i slutet af sistlidhe Januari månad, uppgjorda beräkning, uppgå till ej mindre än 111,803 R:dr 21 sk. 4 r:st. I stället för förstnämnde summa komme jern vägs-anläggningen således att kosta 244,015 R:dr 35 sk. 9 r:st.; härle - 6 Stats~Utsko(tets Utlåtande, N:o 303. dande sig den högst betydliga skillnaden mellan de sålunda uppgifna kostnads-summorna från åtskilliga, särdeles anmärkningsvärda, misskalkyler i det öfver dessa kostnader af Tottie upprättade förslag, såsom: bergsprängningens upptagande till ”högst” 75 kubikfamnar, ehuru den skulle utgöra nära 1,000 famnar; — beräkningen af kostnaden för rails efter 11 R:dr Skepp, viktualie-vigt, då den verkliga kostnaden uppgått för de från England erhållna rails till närmare 20 R:dr Skepp, sagde vigt, och för de vid Finspong beställda till 17 R:dr 24 sk.
Ståndets Ledam. vägnar vägnar Carl de Geer. C. von Rosenstein. På Vällpfl. BorgarePå Hedervärda Bonde» Ståndets Ledam. Ståndets Ledarn, vägnar vägnar Carl Fr. LandbergJon Jonsson. C. Tunelius. Cfppläst hos Högh Ridd. och Adeln d. 25 Juli Högvörd. Prest-Ståndet d. 25 Vällofl. Borgare-Ståndet d. 27 —• Hederv, Bonde-Ståndet d. 25 — Riksens Höglofl. Stein Jers Stats-Uti kotts Betänkande, angående Aflöning en för Riksens Höglofl. Ständers justities Ombudsman och tjenstgörande vid hans Expedition samt '1 ryckfrihets _ Comité en. Sedan Riksens Höglofl. Ständer vid innevarande .Riksdag beviljat Civile Penninge-Lört tagande - Den 2 5 Juhl tagande Embetsoch Tjenstemän i allmänhet förhöjning i deras Eoner; så har Stats-Utskottet, af den anledning, att Riksens Högloft. Ständers Justitiaa - Ombudsman samt tjenstgörande vid lians Expedition och TryckfrihetsComitéen uppbära deras Eoner i RiksgäidsContoiret, ansett Sig böra till Riksens Högloft. Ständers bifall hemställa, att dessa Eoner ifrån nästkommande års början få utgå rned samma förhöjning och efter enahanda grunder, som för Penninge-Löntagande Embets - och Tjenstemän äro fastställde, och att sådant genom Stats-Utskottet får Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret till efterrättelse meddelas. Hvilket Riksens Högloft. Ständers bepröfvande vördsammeligen underställes. Stockholm den 24 Juli rp, 15, På Högloft. Riddersk, På Högvördiga Prest* och Adelns Redam. Ståndets Eedatn. vägnar vägnar Carl de Geer'. C. von Rosenstein. På Vällofl. Borgare* På Hedervärda BondeStåndets Eedarn. Ståndets Eedam. vägnar vägnar Carl Fr.
Lifregttets grenadier-corps och Smålands grenadier-bataljon på 3o års tid, räknad ifrån och med 18^2 års ingång, samt äfvenledes 5 års afsittning för andra Lifgrenadieroch Westgötha reg:tena, räknad från och med nästkommande års början. Följaktligen har K. M. för alla dessa 4 corpser, utan Ständernes hörande, medyifvit ytterligare afsittning dels på 5 och dels på 3o år. Const.Utsk., som under denna riksdag varit så laggrann!, har icke eller funnit för godt att härvid göra anmärkning. Det tyckes bevisa att K. M:s rättighet till denna åtgärd är gifven, och att Haus rådgifvare äro fria från allt ansvar derför. När nu förhållandet är sådant, frågar jag, hvartill det skall tjena att yrka en grundsats, hvilken icke det strängaste Const.Utsk., som någonsin funnits, ansett sig kunna gällande göra. Jag måste således, vidhålla min begäran om afslng å detta betänk., på det man icke måtte begagna denna åtgärd såsom ett trappsteg för R. St. att erhålla en rättighet, den de icke äga. Hr Lefre' n: En talare, näst före de tvänne sista, har yttrat, att en ledamot vore bortgången, som borde hafva ett svar. Om dermed menas mig — det jag likväl icke med säkerhet vet — så har jag hela tiden varit tillstädes. Jag beklagar att man kommer i strid 0111 så klara saker, som 80 $;n Reg.F:n. Här har äfven blifvit ytlradl, att om man kan läsa Svenska och förstå sådant, så boide man biträda talarens tolkningssält af denna §. Jag tior icke det vara stort väidt att ingå i grammalikaliska discussioner, eller att frånkänna ledamöter kännedom af sitt modersmål. För mili del, och med den kännedom jag har 0111 Svenska språket, kail jag ej finna annat, än att med hufvudg! under måste afses sjelfva indelningsverket, och att dil icke hörer den omständighet, att man den ena tiden håller hästar i nummer eller icke.
Feuillet hade ej förmått att slå ihjäl sin romantik. Lidelsen var för honom poesien, kvintessencen, och ehuru förnuftet bjuder honom att frukta den, hviskar hans känslas rost: buga dig, den är skön! Pliktmänniskan inom honom hatar den som en brottsling, under det att romantikern dyrkar den som en gud. Feuillet, världsmannen, tål icke dess excesser; Feuillet, skalden, ser blott dess poesi. Häraf den undertryckta, men våldsamma energi, hvilken är ett så genomgående drag i hans böcker. Häraf hans stolta och passionerade kvinnotyp. Häraf hans egendomliga sträfvan att göra lidelsen — om den blott införes på en rätt väg — ej blott moralisk utan ock till en lifsmakt. Den del * af Europa, som 1867 vid världsexpositionen anlände till Paris, fann en ganska nedslående och öfverraskande bild. De växlingar, som egt rum mellan monarki och republik alltsedan den stora revolutionens dagar, hade nära nog dödat ali politisk lifaktighet, — • människornas intresse för politik stod på nollpunkten. Öfverallt mötte man en i hög grad utvecklad indifferentism för offentliga ärenden. Smaken var förskämd, lyxen skandalös. Kejsardömets värld lefde blott för att njuta. Nöjet hade urartat till en dum och ful cancan; kärleken hade hamnat i kurtisanoch demimonde-världen; tron hade förbytts i en grinande skepticism. De mönstergilla salongerna, den fina konversationen, den gamla franska esprifn voro öfvergifna och glömda. Tout Paris egde en viss brutal råhet. Fåfängt sökte man efter huslighet och hemlif. Kvinnan stod att finna på teatrar och kafeer, på baler, fester, operamaskerader, jäktande och nervös, orolig och excentrisk — kort sagdt, man såg henne litet hvarstädes i Paris, utom i sitt hem, hos mannen och i familjen. » Då » — säger Delord — » hon i själfva verket hvarken tillhörde stora världen eller hemmet, hvarken egde den förras behag eller det senares dygder, hade fransyskan mistat sitt älskvärda inflytande Öfver societeten.
I anledning af gjorde anmärkningar vid åtskillige till Utskottet återremitterade Betänkanden, N:o io5. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 5, öfver väckt förslag till ändring af 1 §. i 26 Cap. ByggningaBalken. Öfver väckt motion, om bestämmande af viss tid, inom hvilken dom i utförd sak skall fällas och utgifvas. Lades på bordet. Högloftige Bidderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 10 om aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Måndagen den 5 Oct. 1829» Plenum klockan 9 Förmiddagen. Herr von Hartmansdorff} August: Hindrad af sjuklighet, att sedan sista Tisdag vara här tillstädes, begagnar jag detta lill - Den 5 Qctober f, m. 75 fälle, att både i hänseende till innehållet och sättet reservera mig emot det beslut Ridderskapet och Adeln då fattade örn. LandsStaterne. I afseende på innehållet, så är ändamålet, som var att få in LänsJYotarierne på Stat, redan förfeladt, emedan saken är afslagen af de öfriga 3 Stånden, X afseende på formen får jag erkänna mitt fel, att ej hafva ogillat Ilerr Hjertås contra-proposition, emedan den var liba oriktig, som Friherre Cederströms, Den ena innehöll, att man utan skäl skulle neka allt, den andra, att man utan skäl skulle bifalla allt. Pluralitetens mening må Uttrycka sig huru som helst; men att hindra någon att särskilt yttra sina skäl för hvarje särskild punkt, som afgöres, är ett sätt, som i alla grundlagliga samhällen ej allenast hör bestridas, utan afskys; ty en vilja, som uttrycker sig utan skäl, är ej bättre å Rikets Ständers sida, än å en enväldig Monarks. Jag yttrar detta, på det man måtte taga sig till vara för sådana propositioner, hvilkas möjlighet man skulle betvifla, om man ej sett dem i verkligheten äga rum.
Kronobergs dito 4,000: — Christianstads dito ... 10,000: — Hallands dito 600: Elfsborgs dito 3,000: 27,000: — Skaraborgs dito 1,000: — Kopparbergs dito ... Mag asins-fonden. Dess räkenskaper hafva ännu endast för år 1854 undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning. Deraf inhemtas följande: Debet. Balans från föregående år: Uppbörd: — Balans till påföljande år: Skulder: Till Rikets Ständers Bank 880,000: 880,000: Credit. Balans från föregående år: Utgifter: — Balans till påföljande år: Sedan Rikets nu församlade Ständer uti underdånig skrifvelse den 22 April innevarande år hos Kongl. Maj:t anmält sitt, i anledning at 1855 års Revisorers derom giorda framställning, fattade beslut, att f. d. magasins-inrättningens 2:ne äldre skulder hos Rikets Ständers Bank, utgörande tillsammans 880,000 "Rdr, horde uti stats-verkets räkenskaper föras inom linien, i likhet med hvad i Bankens räkenskaper redan egt rum, har detta beslut genom ofvan åberopade nådiga bref den 10 sistlidne Juli blifvit Kongl. Stats-kontoret till underdånig efterrättelse meddeladt. Sednast församlade Revisorer hafva omförmält, hurusom vid granskning i Kongl. Ivammar-rätten af 1852 års redogörelse för magasins-fonden blifvit anmärkt, att någon förteckning å de till ett värde af 1,937 Rdr 44 sk. upptagna inventarierna icke funnits räkenskaperna bilagd, hvilken anmärknings-fråga då ännu var på Kongl. Kammar-rättens pröfning beroende. Sedan vederbörande redogörare, uti afgifven förklaring, anfört, att dylik förteckning saknades och icke heller blifvit till honom af företrädaren aflemnad, med upplysning derjemte, att inventarierna skulle bestå af de i hans tjensle-rum i Kongl.
Herr heffler sig förenat) och 3:o Herrar Wijks, Santessons och Lofflers motion, angående inrättande af serskild PröfningsComite, för Götheborg; lill B an coUtskottet : Herr Winbergs motion, angående stadga och framtida säkerhet uti Prot. Uldr. d. 24 Februarii 1834. 47 Rikets mvntförhållauden; (jemte de yttranden, som af Herrar Ekerman och Hernberg i detta ämne blifvit lemnade) till Lag-Utskottet: 1:0 Herr Holms motion, om upphäfvande af LagmansRäller, KämnersRätter och RiddaresyneRälter, om deraf föranledd ändring af åtskilliga Lagstadganden, och om förändrad organisation af RådstufvuRätten i Stockholm , 2:0 Herr Hes les motion, om upphörande af LagmansRätter på landet och Kämners-Rälter i Städerne utom Stockholm, 3:o samme Ledamots motion, angående utsträckning af Kongl. Förordningen den 18 D.cember 1823, om verkställighet af Kongl. Majrts Befallningshafvandes Utslag i erkände skuldfordringsmål, 4:o Herr kValleijs motion, angående förändring af 5 §. i5 Caj'.
De uppå Riksdagen i Stockholm under den 16 October 172g stadfästade Privilegier för Sveriges Rikes Ridderjkap och Adel, upptaga i 21 § AdelsFanan till sitt ursprung, sammansättning och rä tigheter, och deraf synes mig ostridigt, att dä Konungen icke kan till Officerare wid samma Regemente förordna andra, an dem som arv Swensta besutna Adelsmän, det will säga utnämna Adelsman lill ätnjutande af Le denna Officers Corps anstagne Löner, Boställen och förmoner, hwilka alltså Högloflig» Ridderfkapet och Adeln excluflvt tillkomma, akt Kgl. Maj:l i r § af samma Privilegier lofwat och tillsagt, att lata den samtelige och hwar och en i synnerhet, utom nägot qwal och inträng njuta deras »välfägna friheter, Privilegier, förmäner och Rättigheter af hwad na,nn de »vara mä, samt dem dervid, i alla mätto handhafwa, och säledes ivid fördelarna af 21 Z, Att som Adelig »värdighet är en sädan nåd och belöning för förtjensier af Konung och Fosterland, som »ned alla tillhörande rättigheter sträcker sig till Stamfadrens Barn och efterkommande, sä syns nug i min tanka Högloflig» Ridderstaoet och Adeln likaså litet kunna afsäga sig denna deras Barn och ef. terkvmmande rörande rätt, sou» en Fidei C miflarius kan upphäfwa ett icke sig ensamt och Personligen Mhörigt Fidei Commifl. Och ändteligen att någon rubbning harwid sä »nyckel mindre synes kunna ste;, svm Hg L af 1829 ars Regeringsform härtill sor drar - 136 Den 4 November. drar samtliga Riks-Ständens öfwerenskommckse och Konungens bifall; hwilka likwäl böra sökas och beredas pa fäkt nyssnämnde Regeringsforms 8r, 82 och 8g S Z sörestrifna.
Jemte åberopande häraf får jag yt* terligare tillägga, att, då, enligt Försäkringen å Allmogens Frioch Rättigheter af den 23 Febr. 1789, det är densamma i allmänhet tillåtet, att inom Riket föra och afsätta sin egen och sina grannars afvel och slöjder, lärer den Vestgötha allmogen förunnade Handelsfriheten icke derutöfver innebära andra rättigheter, än att äfven upphandla Besy och Ekotu litsle, Betänkanden. 563 glike slöjdetillverkningar och deraf göra upplag, hvilka rättigheter betydligen motvägas och i utöfningen försvåras af alla de omgångar och controller, som Gårdfarihandlanderne från Vestergötland, men icke den öfriga Allmogen äro i och för sin handel eller afsättning underkastade: Att, om den enskilda kännedom, som är tillgänglig för hvar och en, som genomrest eller har tillfälle genomresa Gårdfarihandiandernes hemort, om samma orts ovanliga ofruktbarhet behöfver, utöfver hvad flere af Utskottets Ledamöter derom upplyst, något officielt vitsord, innefattas ett sådant uti Konungens Befallningshafvandes i Elfsborgs Län senast afgifne och tryckte Femårs berättelse, der det heter, ”att ett svagt och inskränkt
Dervid glömmer likväl den värde Ledamoten, att det Betänkande, som då af LandlMarskalken föredrogs , blott innehöll en fras; och att då Herr Hjelta yrkade proposition till afslag å allt hvad StatsUtskottet tillstyrkt, någon annan utväg till motverkande häraf icke gafs, än genom drifvandet af min Contra-proposition, fastän det medförde i andra eller sjelfva sakvoteringen ett resultat, hvaremot äfven jag röstade. Här finnas 2 rakt motsatta fall, nemligen om lönereglering skall ske, eller icke; och 0111 det sednare alternativet segrar, står det ju öppet att votera om hvilket belopp som skall bestämmas, antingen hvad Kongl. Majit föreslagit, StatsUtskottet tillstyrkt, eller ock möjligen derutöfver. Jag anhåller, att Hans Excellence Herr Grefven och LandtMurskalken Den 5 O c l o b e r f. m. 15.3 t-äektes ju förr dess hellre framställa proposition. Friherre af Nordin: Det är blott i anledning af ett här fäldt yttrande, som jag her få lemna några upplysningar till förhindrande af omdömets missledande. Man har klandrat den skedda Boställsuppskattningen, och såsom bevis på origtighelen deraf åberopat Åkersbergs Öfverste-boställe, med tillhörande Capitainslndelning. Jag kan väl icke ingå i hvart och ett specie 11 fall, eller uppgifva bestämdt, huru med det närvarande sig förhåller; men jag känner dock, att uti Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse Lill Committerade föreskrefs, att det till Öfverste-lönen hörande Capitains-boslälle skulle särskilt vid hvarje Regemente uppskattas och beräknas, utan afseende på Öfverste-boställels värde. Om, såsom jag förmodar, denna föreskrift blifvit rigtigt iakttagen, torde deri finnas skälet, hvarföre Öfverste-lönen vid Nerikes Regemente funnits vara för lågt uppskattad, enär man icke sammanlagt uppskattningsvärdet på bägge Boställsdelarne, utan endast fästat sig vid sjelfva Öfverstebostället Åkersberg.
Föredrogs ett ifrän Constitutions-Utskottet inkommit Memorial af den 8we Dennes, in nefat - Den 9 Augusti. uefattanve det utlåtande öfwer Riksens Mänders Justitia Ombudsmans Friherre Usims hemställan, rörande orten för dest embetes Utöfning da Riksens Ständer annorstädes än i Hufwudstaden församlade äro, att Utffottet, wid jemförelse af denna fräga med den lZ:de § i JustitlD-OmbUdsmanNcns Jnstruetion, och dä i följe deraf Riksens Ständers JustitiX-Ombudsman, dä han pä resor stadd är, icke dest mindre sitt embete utön v ar, för sin del ej funnit för honom nägot binder att såsom wistande ä den ort der Riksens Ständer sammankomm t, äfwen sjelf stna till embetet hörande göromål bestrida, heldst hans begagnande af sin Riksdagsmanna-rättej, dä han sädant sjelf icke yrkar, kan anses bland de laga förfall, wid hwilka suppleanten börembetsförwaltningen tillträda, Lades pä bordet, Hert sernskölä^ stobLNz uppläste till Drotocollet följande: Dä hwarje redlig mans pligt är, att enligt sin öfwertygelse fritt yttra silla tankar uti allt, som kan i ringaste matto gagna och tjena Fäderneslandet, utbeder jag mig fä följande inför Herr Baron och Landt-Marskalken samt Höglostige Ridderskapet och Adeln ödmjukast underställa. Under sista Pommerska fälttäget inrättades Fält-Artilleriet äkande maner. Det har sedermera bibehällits i samma beredskap, och troligen kommer det hädanefter att blifwa derwid sä framt ej nägon Förslagsmakare skulle proponera att det förändrades till ridande, hwilket jag för min del finner onödigt och för kost - Den 9 Augusti. adens stull aldeles olämpeligt; deremost har jag funnit, och finner att, för att befordra ätande
I Dito d;o den 7 Mars Igte, med innestående renta från den 7 Mars 181a 9,C00J I Riksgälds-Contoirets Obli, gation den 1 Juli 1814 med renta från samma dag - 8,800 I Dito dlo den 30 Decemb. 18*4 med renta frän samma dag - 26,000: 53 st. Södertelje Canal-Bo* lags-Actier å hvilka äf inhftajt - 7 Specie. 250,000; 95,2001 345,200 io,5t 1 Transport 355>711 *74 Deri 2 Juli• F. d. Riks-Marskalken m, m. Herr Grefve Oxenstjerna* Revers nied obetald renta från den I Jan. 181J Bankens Obligationer med 4 procents renta: 4 st. af den 21 Mars lSo9» med innestående renta från den 2t Mars 1814 4 st. af den 28 Mars 1S09 med innestående renta från den 28 Mars 1S14 16 st. af den 29 Maj >809 med innestående renta från den 29 Maj 1814 Contant Transport 18,000 Summa WJ.7” 1* 4,000 25,500 ? 54 36 a 385066 40 likalydande med den vid Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 22 Febr. 1815 lill Herrar Fullmägtige i Riksgälds - Contoiret bilagde uppgift, betygar S. Ekecrantz. VppUat Den 2 Juli. 17$ Uppläst hos Högloft. Ridd. oeh Ad. den a Juli, Hflgvörd. Prest-Ståndet den 2 _ Vällofl. Borgare-Ständet den 3 ' Hederv, Bonde-Ständec den 2 , Riks em Hö glo fl.
I skrifvelse den 3i Julii 1828 förordnade Kongl. StatsContoret, att Arrendatorn af Kungsgården Pastor Hörstadius borde tillfrågas om han medgåfve att Byggnaden finge under hans arrendetid qvarstå efter försäljning lill annan Man, som skedt, och hvarpå Hörstadius mundtligt svarat Nej, utan att vilja lemna skriftligt svar, som till Kongl. StatsContoiret inberättades. Den 10 December e. m. I skrifvelse den 23 Octoher förklarade Kongl. StatsContoiret att ny Auction borde å byggnaden utlysas, med fortfarande vilkor att inom föreskrifven lid af blifvande köpare borlflyltas. Den 2q November 1S28 för sig gick den kungjorde nya Auctionen, hvarvid Moell böd 4.75 och Hörstadius 510 R:dr Banco. Härvid förekomma 2:ne anmärkningar: 1:0 Att Konungens Befallningshafvande i orten häröfver aldrig blifvit hörd. Ett förhällande så mycket obilligare, sorn Landsböfdingar och ej CollegiiPresidenters, minne hos en efterverld lider af allt hvad som till Kronans fördel blifvit försummadt under den tid Länestyrelsen varit hvar och en af dem anförtrodd. 2:0 Att då Kronans fördel (att få LifStallbyggnaden så mycket som möjligt betald) berodde på att köparen skulle försäkras om rättigheten att få denna byggnad qvarstående, och ehuru Landshöfdingen gjorde Kongl. StatsContoret uppmärksamt å att nuvarande Arrendatorn ingalunda ägde rättighet att fordra borttagandet af en byggnad, som redan stod der vid contracLels uppgörande och stått der alltsedan den oförgätlige Konung Carl
Lantingshausen, På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Joh. Olaf Wallin. J. R. Fellenius. På Yällofl. Borgare.Ståndets Ledamöters vägnar F. G. Wolm. An(l. Fredin, På Den 7 Juli. 777 På Hederv. Bonde-Ståndets Eedamöters vilnar Petter Jernström. Nils Mänsson. A. J. Wahlstjerna. Uppläst hos HfSglofl. Ridd. och Adeln den 7 Juli. Hftgvörd, Prest-StSndet den 7 Vällofl. PorgareStåndet den 9 Hederv, Bonde-Ståndet den 7 _ Riksens Högloft. Ständers StatsUtskotts Betänkande, i anledning af Riksdags Eulhwgtigens får Staden Ystad, Handelsmannen Gustaf Hagerman till Vällofl. Borgare-Ståndet ingifna och derifrån till Stats-Utskottet remitterade Memorial om Medel till Casernbyggnad för 2 ine i Ystad forlagde Escadroner af Mörnerska Husar-Regementet. Vallöf!. Borgare • Ståndet har till Stats-Utskottet remitterat ett af Handelsmannen Gustaf Hagerman ingifvit så lydande Ödmjukt Memorial! Eör de i Staden Ystad forlagde 5:ne Escadroner af Kongl. Mörnerska Husar-Regementet, har Staden redan , likväl med lånta penningar mot sex proCents renta, låtit uppföra en Casern fcyss - 778 Den 7 Juli. byggnad, som i det mindsta kostat 30,000 R:dr Banco, men ännu återstår en flygelbyggnad, hvartill ytterligare erfordras omkring 12,000 B:dr Banco, oell hvilken sistnämnde summa genom upplåning mot renta äfven mäste anskaffas , i fall penningar stå att erhålla.