Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Här är icke bestämdt sagdt, att examen skall ske såsom Hr Lefren yttrat, såvida man uppfattar den fasta skolan rikligt och icke blott föreställer sig den såsom ett hus med ett par fönster och tak öfver, utan det är styrelsen öfver den fasta skolan, sorn jag kallar den fasta skolan. Om församlingen finner nödigt att låta barnen från den ambulatoriska skolan någon gång inställa sig i den fasta skolans hus, så må det icke vara förb i n d rädt, der det lämpligen låter sig göra; men här är icke något binder lagdt för att i församlingens skolordning bestämma huru dessa förhör och conlroller skola äga rum. Det är således intet annat, som detta tillägg egentligen uttrycker, än alt den ambulatoriska skolan icke bör stå bredvid den fasta, ulan skall stå under den fasta skolan. Det är af detta skäl isynnerhet, som jag tillstyrker bifall till Hr Gripenstedts tillägg. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om IL o. Ad., på sätt Gr. Hamilton föreslagit, behagade besluta, att orden ”kyrkoherden och” skulle utgå, och att till följe deraf orden ”hvilka äga” skulle utbytas emot orden "hvilken äger.” Hopades ja. Hr Den 17 Februari f. m. 3o5 Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade i öfrigt bifalla Utsk:ns förslag. Ropades nej. Uppå derefter framställd propos. antog R. o. Ad. i öfrigt Utsk:ns förslag med det af Hr Gripenstedt föreslagna tillägg, enligt hvilket, vid slutet af morn., etter ordet ”plan” skulle införas följande: "hvarföre ock de barn, som vid de flyttande skolorna njuta undervisning, böra undergå examen vid den fasta skolan, efter den ordning skolstyrelsen stadgar.” 5 111 o m. i 8 §: n. Detta mom. blef af R. o. Ad. bifallet. 9 §:n. Gr. Hamilton: I afseende på sjelfva saken har jag ingenting vid denna § att anmärka, men det synes besynnerligt, om i en skolordning skulle indy ta, att i städerna böra anläggas sådana skolor, som Utsk:n föreslagit.
Rymd enligt Refn, T:or Skoglös Utmark Landtm. Taxa 4 §. Betalning. R:dr fl. Rymd enligt Refn. T:or k:r Betalning. R;dr fl. r. Summa pä Tunntalet af hela förrättningen. 5 §. Tuior k-r Föda, Rum Reno», med och Ljus 6 Z. N-dr'fl, r. eller utan Mat 7 §. R:dr fl - r. Uträkn. i Grad. med eller utan Mat 8 tz. Utbrytning. 9 §- N.-dr fl. R:dr fl - r. Transport med eller utan Mat 10 §. R:dr fl. Gardesgärd m. m, delning ii H. Famn. R:dr fl. r. Rägängars uppgäende 12 §. Famn. R-dr fl. Summa pa omkostnad af hela förrättn. r. R:dr fl. r. (Bihang. L) K:o 2. Calcul - öfwer Riksens Högloft. Ständers Riksgälds - Lontoirs Inkomster och Utgifter, Är i8i2. »>»UTTÄ»»> » (Bchang. M) Specie Debet. Skuld till Banken den 51 December i8n för anticiperade Utgifter för förra Ären. Utbetalt linder de första mänaderne 1812: Till Banken 1810 ärs Amortissements - Fond för Riksgälds Sedlarne , ' » - 500,000: Till Kongl. Stats »Sontoirct i afräkning pä l8n ärs Statsbrist 146,520:25, 1 Inlöste Obligationer för Utrikes Skuld , , - 105,200: — - Tillkommer: Efter Riksens Högloft: Ständers förordnande af den Maji nästlidne, fpllnaden i Defensions - Summan för ären 1810 och 1811 » ^ - 400,708: 25, Utgifter för i8is: Aflöning och Expencer, m. in. 40,000: — Inlereben pä Inrikes
StatsContoiret häröfver äfven blifvit hörde, hade Kongl. Majit i nåder ansett frågan om belöning för Westbäck, icke lämpeligen kunna pröfvas förr, än omständigbeterne, i anseende till hans uppfinningar och sättet att dem använda blifvit närmare utredde. Derefter och sedan Förvaltningen gf Sjöärenderne till Kongl. Majit insändt erne af "Westbäck uppgjorde plancher, utvisande 16 af honom uppfundne instrumenter, jemte beskrifning om sättet för deras användande, hvarföre Westbäck sökt en årlig 1 ifstidspension af ögo Rdr Banco emot förbindelse, att i den nya bergningsmethoden och på egen bekostnad inöfva 3 ä 4 personer och tillika anmält, att ban för att göra försök med vattenlycktati behöide en ersättningssunima stor ,'soo R:dr Banco och Dykeri Direktionen i anledning deraf utlåtit sig; ”att om ej aila af Westbäck uppgifna iustrumententer, så construerade som ritningen utvisar, tillförene af Directionen innehades, uppfinningen deraf således måste hänföras till Westbäck® ^gen förtjenst, hvaraf nyttan och användbarheten icke kunde förnekas. ” Att Westbäck ytterligare med b< Den 26 Februani, 793 styrkt huru hnn nyligen å ett Danskt föroJyckadt tvådäck sskepp, på 31 famnars djup, nppbårat oell söodersågadt bägge däcken samt bergat åtskilligt gods och Förvaltningen af Sjöärenderne, sorn ar;sedt Westbäck hafva fullgjord t åliggandet u*i Kongl. Brefvet af den 24 Januarii 1821, således tilistyrkt, att han måtte hugnas med en lifstids pension af 500 R:dr årligen och derjemte erhålla 800 R:dr till försöks anställande med vattenlyktaa, hade Kongl. Maj;t under den 29 Augusti sist - lidit år, i nåder behagat förklara, att DykeriDirectionen borde yttra sig bestämt angående instrumenterne, ochhuru mycket
Sorn emedlertid tvänne Riks-Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, godkänt ifrågavarande betänkande, och Utskottet af de gjorda erinringarne icke funnit anledning att sin i frågan redan uttryckta åsigt frångå, för alltså Utskottet sitt Torra yttrande vidblifva. Stockholm den 23 Oktober 1854. Reservation: af Herr Gråå, J. F., som åberopade innehållet af sin, det återremitterade Betänkandet bifogade, reservation. Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 Okt. 1854, kl. 6 e. m. Utlåtande, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 300, angående väckt fråga om anslag till Lasarettet i Lund. (U. A.) Vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 300, deruti Utskottet hemställt, att en af Kontrakts-Prosten Holmberg väckt motion om beviljande af ett anslag utaf 25,000 R:dr till Lunds lazarett med dertill hörande medicinska inrättningar icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd Töranleda, hafva Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkänt utlåtandet, hvaremot Presteoch Borgare-Stånden detsamma återremitterat. De ledamöter af sistnämnde 2:ne RiksStånd, på grund af hvilkas yrkande återremissen skett, hafva, under åberopande ai dea utredning af föågan, som utlåtandet innehåller och i motionärens dervid fogade reservation finnes närmare utvecklad, äskat att ett anslag af 10,000 Ridr^ hvartill ock motionären i reservationen inskränkt sin begäran, måtte för ändamålet betiljas; varande till stöd härför hufvudsakligen anfördt, att Lunds Lasarett icke, såsom andra dylika anstalter, endast vore en sjukvårds-inrättning för länet, utan derjemte hade ett vigtigt inflytande på den medicinska undervisningen vid Lunds Akademi och sjelft utgjorde en del af de Akademiska institutionerne, samt Stals-Ulslcollcls Utlåtande, N:o 332.
Deras möjeliga assiag förmodar jag sä mycket mindre kunna wara Riksens Ständer hinder!igt, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhälla om de föresiagne nya anstalters widtagande, som grunden för deras ra tigher endast hwilar pä en, utan Scandernes medwerkan, af dem sörstasiad uplätelfe, hwilken ehwad den blifwit sträckt till längre eller körnare tid, likwäl, dä hela Samhällets »välfärd fordrar ändring i misibruk, svin pä der käubaraste läter märka sin tryckande »verkan, icke efter grunderne för wär nu antagne Cvnstitution bör knnna hindra »verkställighet af nya lärnpeligare Författningar L detta ämne. Jag har tillförene, uti mitt till Refpective Sländet ingifne Memorial vin ett totalt och vwilkorligt uphäfwande af der nuwarande Dykeri-Compagniet jemre desi Reglemente, sökk wisa de orsaker, som, efter min tanka, göra sädant till en nödwändjghet för Handelns och Sjöfartens trefnad och befiänd; jag ätnöjer »nig således nu att Åberopa hwad jag härom redan anfört, förmodandes derjemte, att Respeerive Sländet, uti ett ämne som sä nära rörer allmänt och egit wäl, icke lärer finna sig rillfredsstäldt med Besivärsoch Oeconomie-Uksiottets till detta ändamål icke ledande förslag, och att Ständer icke lärer un« derläia, att under inseende och ledning af sak-kunnige män, samt med anwändande af de siere wid föregående och sednast wid 1800 ärs
Alla dessa fördelaktiga omständigheter, kunni deremot ej äga rum, om Brännvins-Bränning bedrifves vid Tanto instälte Bränneri, såsom, beläget utom en af Stadens Tullar, från och till hvilket Bränneri transporten af nödig Spannmål och Materialier så väl sjö- som landväg är besvärlig och förenad med betydlig kostnad, hvarförutan ingen säker afsättning af Drank och Draf eller kan, i anseende till vägens längd, vara att påräkna, och i anseende hvartill förlust derigenom äfven skall uppstå. -— Tanto Bränneri-Egendom begagnas nu, som mera lämpligt synes, till Spannmåls-Magazin, och! »kola, om behofvet sådant fordrar, äfven sjelfva Bränneri-husen kunna till upplag apteras; Utan någon serdeles kostnad. Det så kallade Catharinte Bränneri, är nii niera rasseradt, och nyttjas husen och öfrige lägenheter till Spannemåls-Magazin och Lagerkällare. Sedan nu Stats-Utskottet ej allenast sökt ådagalägga Magazins-Inrättningens behof af La^ Stats-Utskotte(s Betänkanden. dugårdslands Bränneri, utan ock eje fördelar, 50m Inrättningen deraf tillskyndas i jämnförelse deremot om Bran vins-bränningen skulle bedrifvas vid Tanto inställde Bränneri, sorn dess.' Utom fordrar en ganska kostsam Reparation, kan Stats Utskottbt för sin del ej annat än afstyrka Herr Estenbergs Förslag; hvilket dock Riksens Höglofl. Ständer vördsammeligen underställes. Stockholm den i Maj 1818* Ntr 314* Riksens Höglofl. Ständers Stats» Utskotts Betänkande, angående Båtsmans.Indel* ningen i Blekinge.
Har man byggt vattenverk annan till men, eller gör man vid vattenverk olaga uppdämning; då må den, som deraf lida kan, lita Kronofogde eller Magistrat till; och undersöke Fogden eller Magistratperson, med två ojäfvige män, förhållandet i dens närvaro, som klagas öfver, eller sedan denna till undersökningen kallad blifvit, ändå att han sig ej inställt. Finnes det klarligen, att olaga byggnad skett, och ställer den, som klagar, borgen för den andras skada, låte Fogden eller Magistraten så mycket af byggnaden upptagas, att nödigt aflopp för vattnet beredes; är vatten eljest uppdämdt, läte Fogden eller Magistraten det aftappas, utan att borgen derföre fordras må. I båda dessa fall tage Fogden eller Magistraten kostnaden för verkställigheten af sin åtgärd ut hos honom, som den öfver» klagade byggnaden eller uppdämningen gjort, och meddele om åtgärden skriftligt besked, Den, som är med den åtgärd missnöjd, ege sin talan till Rätten instämma: är borgen ställd efter ty förut är sagdt, och vill den stämma, hvars byggnad rifven blef, gore det inom tre månader sedan han fick del af det besked,1 som öfver åtgärden lemnades, der den borgen skall gällande vara. §. 7. Har egare af vattenverk, efter urminnes häfd eller annorledes, rättighet att vatten uppdämma, ändå att annans egor eller verk deraf skadas, njute den rätt till godo. Detta förslag är hufvudsakligen hemtadt från Lag-kommitténs och Lag-beredningens förslag till civil-lag. Der igenfinnas ock motiverna till de föreskrifter, som äro afvikande från de nu gällande. Med förklarande, att min hufvudsakliga afsigt är att frigöra alla näringar, som vilja använda vatten eller vind, ånga eller annan kraft från de, efter min tanke, onödiga och skadliga hinder och det tunga förmynderskap, nuvarande lagstiftning för dem lägger i vägen och hvilka för vissa näringar, t. ex. siidesförmalning, hindra oss att tälla med utländningen på verldsmarknaden med Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862.
Densamma grundas väl på förutsättningen derom, att större fängelsedistrikter skulle ej allenast blifva mera välgörande för lagskipningen, utan äfven lättare och säkrare leda till det. med fängelsereformen åsyftade ändamål, än om nyssberörde plan följes; men något bestämdt omdöme härutinnan hafva Ständerne emedlertid icke ansett sig kunna för närvarande uttala; och derföre tillstyrkes, att omförmälte yrkande ej må till någon vidare åtgärd föranleda. Men beträffande åter förslaget om en underdånig önskan, att med uppförande af stadsoch härads-cellfängelser måtte anstå intill dess frågan om företrädet emellan förenämnde serskilda planer blifvit afgjord; så hemställes vördsamligen, om icke Rikets Ständer ville besluta en underdånig anhållan, det mätte, med afseende å den framställning, som blifvit gjord i förenämnde redan beslutade skrifvelse, någon byggnad af nya stadsoch här ads-cellfäng elser icke företagas, innan sådan undersökning, sorn samma skrifvelse omförmäler, föregått och frågan derom, huruvida riket bör indelas i smärre eller större f'ängelse-distr Ut t er, blifvit afgjord, såvida icke Kongl. Maj: t redan låtit vidtaga åtgärder i berörde hänseende, eller pröfvar nödigt att låta uppföra sådana fängelser, som, ehvad den ena eller andra planen må antagas, blifva behöflige och ändamålsenlige. Hvad slutligen vidkommer yrkandet att hvad som ännu finnes odisponeradt af det anslag, som 1840 års Ständer beviljat till uppförande af häradsoch stadsfängelser, måtte, jemte det anslag, som nuvarande Ständer kunna bevilja, få användas lill uppförande af läns-cellfangelser; så emedan berörde reserverade medel redan äro för ett bestämdt ändamål af Rikets Ständer anvisade, kunna Utskotten icke tillstyrka omförmälde framställning, utan få således afstyrka bifall ä densamma. Stockholm den 27 Juni 1851.
Upplåning, vare sig på creditiv eller genom försträckning och deposition, må ej heller af Banken göras, till högre sammanräknadt belopp, än hälften af hvad å tecknad grundfond finnes i Banken insatt. Alla fordringsbevis, hvilka för dylik upplåning utgifvas, äfvensom depositions-bevis, skola ställas till viss person, eller visst Verk, samt innehålla, att öfverlåtelse deraf må ske endast till viss man och efter föregången anmälan i Banken. 11 §. Yid utlåning ege Banken, då räntan ej är utfäst högre än efter Fem för hundrade om året, och utlåning ej ställd på längre tid än Sex månader, att afdraga räntan för hela lånetiden. Betalar låntagaren ej å förfa Ilodagen; erlägge då under två månaders tid från nämnde dag En fjerdedel procent i månaden såsom straffränta, eller tillhopa Två tredjedels procents ränta för månad, samt från sistberörde tids utgång Sex procents ränta, till dess betalning sker. Vid fordringars utsökande njute enskild Bauk samma rätt till handräckning, som Rikets Ständers Discont-Verk nu är eller framdeles varder beviljad. 12 §. Enskilda Bankers adier eller lottbref må icke i någon sådan Bank belånas. Expeditions-Ulskottels Förslag till und. Skrifvelsej N:.o 2J7. Då i Banken belånte varor icke inlösas vid förfallotiden, kunna de genast derefter utan föregånget uppbud eller hembjudning föryttras genom offentlig auction, hvarvid förhålles i enlighet med författningarne om försäljning af utmätt lösegendom. 13 §. Banken ege ej att drifva handel med annat än guld och silfver; men vare oförhindrad att inropa pantsatt eller utmätt egendom, som på auction utbjudes, dervid Bankens rätt och säkerhet kan vara i fråga; dock med iakttagande deraf, att sådan egendom åter varder försåld, så snart det utan förlust för Banken ske kan. 14 §. Delegare i enskild Bank svaren, en för alla och alla för en, för uppfyllandet af Bankens alla förbindelser, på sätt och i den ordning här nedan stadgas:
Dm 5 Zebruam Till Riksgäldä-Contoirels ärlige aflöningar och öfrige utgifter pa förslag « 40, sos Den ärliga StatS-bristen utgör, efter ds afStats-Ukffortct projecterade Stater, 470,653 R:d. 8 st. Z r:st.; som deruti af »ven arv inberäknade ofwanberör de Ränte-medel 29,716: zs: . uppå f, d. Konungens och Drottningens samt f. d. Kron-Prinsens Eapitaler; Sä utföreS har endast äkerstodeu 440,941: Men om Riksens Högloft. Stander anse, akt i ställer för 600,200 R:d. till Defenstons-Werken och Förfwars-anstalterne till Lands och SM, som uti den projeckerabe Staten blifwit uptagne, bör, i enlighet med Kongl, Maj:ks Nädiga Proposition, anstäs En Million R:d. ärligen; Boskulle ofwanstäende Summa 600,000 R:d. komma att ökas med 400,000 R-'d., men hwilken dock, pä de i Stats-Aistottels sörea Betänkande anförde skäl endast tillökes med 298,108: DL ärliga Bewillnings-Summan blifwer - 2,520,020 Den 5 Zebruani. -47 Wördsamt Memorial: Da enligt de Respective Riks-Ständens remiss, det åligger Stats-Utstottet att aflemna sitt utlåtande öfwer det särskilta yttrande af Herr Majoren Baron vv. UiljencrLntr som warit den af ^rars-Utstot* let till Riksens Höglofl.
Pä Hederwärda Bonde, Ständels Ledamöters wägnar, ketrer fernström. ^ok. lUolmbsr^ron. Utdrag af Protokollet hällit hos Rikets Högloft. Ständers Lag, Utskott den z i October rgoS. S. D. Drk af Utjkotlels andra Beredning pro jecte - Den 21 December. iz8Z jecterade den 27 i innewarande mänad pä bordet lagde Betänkande angående förklaring öfwer l §- i 7 Cap. Rättcqangs>Balken om Jntckningar, företogs KU till ytterligare öfmerwägande 06) bles genom votering as pluraliteten afflagit. Herr Assehoren von 5ckar>tL's berörde dag i samma ämne ingisne skcisreliga mening antogs i stället hufwudsakeligen till Utskottets Betänkande. — I afseende pä dek af Herr Lagmannen VVs8eII söresiagna, ifrån samma mening afwikande och jämwäl af Utskottets fleste Ledamöter bifallne tillägg, nemligen, att intcknings ansökning, om den skulle medföra förmånsrätt wid inträffad ceflision, borde i anledning af z mom. 4 §. uti Kongl.
Departements-cheferne, så länge de dessa embeten innehafva, förklarats berättigade att af provisionen för utländska tidningar uppbära, Kansli-departements-chefen 1,500 R:dr och Kameral-departements-chefen 300 R:dr, samt den sistnämnde att derjemte åtnjuta förmånen af boställsvåning eller deremot svarande ersättning, 1,200 R:dr om året. Sedan de för afgifvande af förslag till förändrad organisation af rikets styrelseoch förvaltningsverk i nåder särskildt förordnade kommitterade i sitt den 26 Maj 1859 i detta ämne afgifna underdåniga betänkande, bland annat, äfven fästat uppmärksamheten derå, att Post-verkets Styrelse icke erhållit någon instruktion sednare än den år 1704 i fältlägret vid Jaroslav utfärdade, hade, till åtlydnad af särskild nådig befallning, af General-poststyrelsen blifvit uppgjordt underdånigt förslag till en sådan författning, dervid de under mer än halftannat århundrade mångdubbelt ökade göromålen och den utvidgade verksamhet, som genom postföringens bestridande å de vigtigaste linierna med betingad skjuts, genom petsonoch paketbefordrans förenande med brefposterna samt genom en stor del posters försändande med Post-verkets eller enskildes ångfartyg, m. m. blifvit Generalpoststyrelsen anvisad, befanns nödvändigt att, derest föredragningen af de hos Post-verkets Styrelse förekommande mångartade ärenden skulle kunna såsom vederborde ombesörjas, befria föredraganderne från de med Sekreterareoch Kamererare-befattningar förenade expeditionsgöromål. På dessa med flera i General-poststyrelsens underdåniga memorial den 24 Februari 1863 anförda grunder behagade, vid fastställandet af förnyad instruktion för General-poststyrelsen, Éders Kongl. Maj:t den 6 November samma år i nåder medgifva, dels uppförande å stat af tvenne Departementschefs-embeten, med enahanda aflöning, som blifvit tillagd
9. mot återbetalningsskyldighet i Silfver 311,875: 6.5. Ä Fonden för Lån till Skiften och Odlingar Af Kongl. Kommerce-Collegii Creditiv » Jern-Kontorets D:o » Creditivet till Fahlu Bergslag > 49,537: 35.7. » Greditiven åt Sparbankerne i Riket 10,000: Uti Diskontrörelsen: Vid Banko-DiskontVid Lånekontoret Vid Lånekontoret verket. i Götheborg. i Malmö. Namn och Reverser 5,098,715:— 7. 2,035,851: af Handels-Diskontens fond för Diskontering och Utlåning . 1,794,385: 28. n. 749,676: 11. n. 224,900: » D:o d:o för KassaGreditiv 276,130: 301,890: 168,000: — - emot hypothek af Aktier och Publika Papper 242,806: 16 l. 98,898: 40.5. Vid jemförelse emellan det för hvarje lånerörelsegren bestämda maximum samt beloppet af utestående lån, visar det sig, alt ofvanberörde dag, den 3 nästlidne November, fanns oan vändt: Uti Lånerörelsen mot pant af Guld och Silfver, Jern, Koppar m. fl, vågförda effecter samt Tackjern : . 2,362,456 25 6 Af Fonden för lån mot inteckning i Fastigheter 23,031 29 1 » D:o för lån till Skiften och Odlingar 13,292 4 5 » Kongl. Kommerce-Collegii Creditiv 198,569 22 6 » Jern-Kontorets D:o 69,680 » de till Fahlu Bergslag, Stockholms Stads Brandförsäkrings-Kontor och Sparbankerne i Riket anvisade Creditiv 240,462 12 5 Uti Diskontrörelsen:
Hvad angar frågan om medel till hämmande af deri tilltagande skadliga yppigheten skalle, efter Utskottets tanka, detta angelägna ändamål befordras, om den af Kongl. Majit under d. i Januari 1794 i detta ämne utfärdade Nådiga Förordning, hvilken, ehuru ej genom någon sednare ^Författning till hela dess vidd upphäfven, likväl nu mera i de flesta fall saknar all verkan till efterföljd, blefve upplifvad och de deruti, stadgade förbud emot bruk af åtskilliga Ofverflöds-articlar inom lämpliga af Kongl. Majit i Nåder fastställda terminer, förnyad?; hvarvid^ Utskottet likväl nott följande tillägg och forändringar kunna äga rum, nemligen: O 7 O 1:0 Att det i t §. med vissa undantag stadgade förbud emot allt bruk och nyttjande af Ineller Utländska Silkes-Sammet för Manspersoner må sträckas äfven till Fruntimmers-klädnader, samt jemväl. bruket Den 20 Junii l>rutet af Halfsiden till foder under kläder för Mankönet upphöra. 2:o Att dä uti 3 §, förordnas, att FruntimlTiers-klädningar af brocherad, fasonerad och broderad Nettelduk ej må vara till nyttjande tillåtne, detta Stadgande på det sätt förklaras, att detsamma ej må kunna anses innefatta förbud emot bruk af sådana kläder af Nettelduk och andra Bomullstyger , som aro försedde ined här påsydda broderier, hvilka arbeten utgöra lämpliga försörjningsmedel för åtskilliga personer af Qvinnokonet, sorn sakna andra utvägar till bergning, samt alt utländska shawlar, af hvad beskaffenhet som heldst, måtte till införsel och bruk förbjudas,' och tilL Controll emot missbruk derhid inga andrablifva till nyttjande utom hus tillätne, än sådana inrikes tillverkade, söm finnas med vederbörlig Hall-ä stämpel försedde. Sto
Protocoll, vid sockenstämman i Häggenås sockenstuga, d. 16 mars 1856. § 1 Emedan kyrkovärden Jöns Ersson i Lassgård och bonden Nils Ersson i Gungård begärt enledigande från att vara föreståndare för socknens districts magazin, hvilken befattning de bestridt i 6 års tid, hvilken begäran dem icke kunde förvägras, utan måste bifallas, så valdes nu i deras ställe till föreståndare af berörde magazin bönderne Olof Olofsson i Österåsen, Pålgård och Magnus Johanss. därstädes och Nilsgården. § 2 Som bönderna Jonas Jonsson i Häggesta och Nils Ersson i Gungård yttrat deras önskan att blifva befriade från befattningen att vara gode män, hvilken befattning de flere år bestridt, så utsågs nu, i deras ställe, att såsom gode män, biträda vid landtmäteri förrättningar, bönderne Erik Snygg i Kougsta och Erik Olofsson i Jonsgård. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet med Häggenås socken uti dess sockenstuga den 27 april 1856. § 1 S.D. Till underdånig åtlydnad af Kongl.