Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot har Stats-Verket under dessa år från Löfås-Verket åtnjutit i Kronotiondelösen 7,462: 3a. — i Tionde af Silfver-Verket, omkring 266: 32.— i Bevillning deraf, ä 60 R:dr 840: Tillsammans 8,869 R:dr 16 sk. B:co. som, afräknade från Statens ofvanstående utgifter, visa, alt Stats-Verkets förlust under samma år utgör B:co Rdr 19,221: 2. 8 hvartill äfven bör läggas räntan och ska ttelöse-sk i 11 i lagen för allmänningen, hvilka, med antagande, att den motsvarar J mantal och att räntan deraf kunnat utgå i 8 år, tillhopa utföres med 4§6: 4- 8. då summan af Statens oersalta uppoffring blir B:co R:dr 19,704: 7. 4* hvaremot efter samma pris den af delägarne då fordrade lösen för förläningarne, efter afdrag af den betalning, som under tiden skulle för Lionden till Staten erläggas, utgör B:co R:dr 21,182: 39 sk., så att Statens verkliga uppoffring för lörläningarnes återfående den 1 Januari 1846, utöfver hvad den redan under liden på Silfver-Verkets underhåll bekostat, icke varit efter omförmäldte förslag mera än 1,428 R:dr 3i sk. 8 rst. Banco, ett belopp, som af de återvunna förmånerne varit snart återguldet, så att förslaget synes Bolaget hafva lika mycket afsedt Statens fördel, som delegarnes skäliga ersättning för de förmåner, som det fordrades att delegarne skulle sig afhända.
Doctor Kjellman efterskänkt Bevillning; rörande försäljning till Skatte af Kungsgårdar och OfficersBoställen; om Allmänna Magazinslnrättningens utestående fordringar i Finland; angående förhöjning i Spannemåls-upphandlingsprisen för Skaraborgs Län; om förskot-i ter till Majoren Coyet och HofMarskalken Löfwensköld; rörande inköpet af Eldqvarnen i Stockholm; samt om en extraordinarie afskrif. ning för Kongl. Räntmästaren Ouchterlony; LagZJtJkottets: i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande Häradshöfdingars skyldighet, att vid hvarje Tings slut meddela Presterskapet HäradsRätternes beslut angående dem, som blifvit för brott sakfällde eller underj framtiden ställde; samt Allmänna Be~ fwärsoch OeconomieVtjkotlets: angående vackt fråga om förändring i Presträttigheternas utgörande. 8J Läggande till handlingar ne, af nedannämnde Utskotts Memorial och Betänkanden; i ConftitutionsUtJkotiets: om verkställd granskning af Justitiae-Ombudsmannens Diarier och Registratur; Stats - JJtJkottets: i anledning af Ridd. 0. Ad, Pr. VII. B. 2,dra Afd, 28, 434 jjcn 33 Augusti e. ni. återrernlss Utaf tltskottets Utlåtande om medels anslående å Stat till befordrande af Vexel-undervisningen; i fråga örn ökådl arfvode för BöndeStåndets Secreterare; öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Utlåtanden: oni inköp af Astronomiska Instrumenter för Observatorium i Stockholm; angående löneförbätiriag för KronoBetjeningen på Gottland och i Bohus Län m. m.; samt i fråga om anslag af Statsmedlen till kostnaders bestridande för en Hamnbyggnad vid Jönköping; i anledning af Riksens Ständers Revisorers åren 1820 och 1822 afgifné Berättelser, rörande granskning af Allmänna Magdzinslnrättningens förvaltning och räkenskaper för de sednare åren; om den till hjelp för Hufvudstadens nödlidande vid Kronobageriet verkställde Bröd-förbakning; och öfver fern särskilde änrhärkhings-punkter rörande Allmänna Magazinslnrattningens förvaltning; Statsoch Bäti-i coUtJkottehs: angående erinran till Utskotterij att till RiksStånden inkomma med förslag till gruriderne för den blifvande firlanceplanen; rörande tillåtne omsättningar af lagsökte och till lagsökning föffallne lån uti f. d.
I en kastrull vispas stark tvåleller såplödder. Häri sättes buteljen att koka, tills spetsarne se rena ut; sedan sköljas de i vatten och strykas, medan de ännu äro halftorra, mellan papper. Då de kokas, bör naturligtvis vattnet stå öfver spetsarne. H. Läkareråd. Gardintvätt. Gardinerna sammanläggas, tills de ej bli större än att de kunna ligga i en kittel. De läggas först i ljumt vatten ett par timmar, hvarefter de upptagas, läggas på ett bord, då man försigtigt öppnar och stryker såpa mellan 2 å 3 lag. D e nedläggas derpå i kitteln, som sättes öfver elden med så mycket kallt vatten, att det går öfver gardinerna. Då de kokat i 10 minuter, aflyftas de; den smutsiga luten afkramas, såpa ingnides på nytt, kallt vatten slås öfver och kokas i 10 minuter. Om de äro mycket smutsiga, kan det förnyas för tredje gången; i vanliga fall är det nog med 2. Derefter sköljas de i flera vatten. När de behandlas på detta sätt, behöfva de ej sammantråcklas. Tan / e Sofie. Drycker. Maglikör. Till en kanna hvitt vin och 4 S socker tages 13 ort kanel, 6 ort ingefåra, 6 ort nejlikor, 3 ort muskotnötter och 3 ort kardemumma, hvilka kryddor äro väl stötta och blandade. Sedan drycken stått ett dygn på varmt ställe att draga, filtreras den och tappas på buteljer, hvilka hartsas. En matsked af denna likör värmer och ger god aptit. A — élé. Satt af äpplen. Förra sommaren, då vi fingo mycket äpplen och litet vinbär gjorde jag ett försök att få klar och god saft af äpplen i stället för bär. Jag tog stora friska äpplen med stark och god syra; skar dem i tunna klyftor, rensade bort stjelbar och blommor men lät kärnhusen vara qvar; lade dem i en stor kruka och slog försigtigt kokande vatten på, så det stod jemt öfver äpplena; täckte) öfver krukan och lät dem stå till nästa dag, då jag kokade upp och slog på samma vatten igen och fortfor härmed, tills syran var dragen ur äpplena, då det fick sjelfrinna genom en gles linneduk.
Jag vågar fördenskull anhålla, att R. o. Ad. behagade bifalla ifrågavartde punkt, hvartill ytterligare sorn skäl kan läggas, alt i Ständernas beslut ang:de decinial-systemets införande i afseende å mått och vigt, stadgats att, från och med den 1 Jan. 1856, det må stå den enskilde fritt, att i handel och rörelse begagna det nya systemet. Hr von Hartmansdorff: Jag kan icke inse, att genom alla dessa förändringars påskyndade införande, vinnes något annat ån konfusion. Det är till hennes förekommande, som jag gjort mitt förslag; tv raan bör ihågkomma att. här är fråga om ändring af det hittills gällande räknesättet i mynt, mått, mål och vigt. Tid att vänja sig dervid torde behöfvas för oss något hvar: åtminstone bekänner jag min svaghet i upgörandet af de slags jemförelse!’ som erfordras för att rätt tillämpa det nya systemet. Andra torde behöfva det ännu mer, särdeles allmogen. Om man fördenskull icke gifver vederbör:de tid på sig alt anskaffa de erforderliga jemförelse-tabellerna och att lära sig förstå dem, innan det nya räknesättet ännu blifvit gällande, så skall deraf upsla allmän förvirring, och ännu större missnöje, än man i alla fall lärer komma ali er-» fara, till följd af dessa förändringar. Det är detta missnöje jag velat förebygga. Men om de ledamöter, som genomdrifvit frågan, äfven i detta afseende, vidhålla sin mening, så skada de blott sin egen sak genom hennes förhastade verkställighet. [fr von Troil, Sam. Gust.: Gr. Lagerbjelke har, enl. min öfvertygelse, så fullständigt och klart utvecklat de manga skäl, som tala för bifall till denna punkt, alt jag, för att icke onödigtvis uplaga tiden, endast anhåller, att få förena mig med honom. Den konfusion, som Hr von Hartmansdorff fruktar skola blifva en följd af ett bifall lill punkten, derföre att man då på en gång skulle få decimal-systemet infördt i afseende på mått, mål, vigt och mynt, tror jag icke kommer att inträffa, emedan allmänheten just på en gång bättre lärer sig att tillämpa det nya systemet, än om det infördes successive.
Utskottet vödsamt, att de i ofvanberörde motioner gjorda förslag: a) om upphäfvandc af bg sättning sträng et $ b) om utsättande af ett visst belopp, hvartill skuld bär uppgå, för att kunna ådraga gäldenär b g sättning; samt c) om bestämmande på förhand af viss tid för en gäldenärs hållande i bysättningshäkte, mätte lemnäs utan afseende. Vid öfvervägande åter af hvad ej mindre de enskildte motionärerne i öfrigt anfört, iin ock Kongl. Maj:Is Nådiga Proposition innehåller, har Ut - Zag-Ulskollets Betänkande, N:0 1l3. 11 skottet troll slf>' finna, alt lie öfverklagadc missbruken af bysättningstvånget, sa vidt möjligt är, bunna förebommas genom de föreskrifter, som den Nådiga Propositionen innefattar, och hvilka hufvudsakligen öfverensstämma med de i förslaget till allmän civil-lag följda grunder, nemligen: alt gäldenär dels skall, om bans egendom afträdes lill borgenärerne, befrias från bysättningshäkte, sedan han bouppteckningen besvurit, dels ej kan bysättas för fordran, som blifvit bevakad i bans concurs, eller för hvilken han en gång varit bysatt, derest han med ed betygar, att han ej undanhåller egendom, som honom sedermera skulle tillfallit; hvarförutan den Nådiga Propositionen medför andra fördelar, såsom att bysatt ning ej får ega rum för annan fordran, än den, som genom utslag blifvit fastställd, samt att löftesman å löpande skuldebref ej kan förr än 8 dagar efter erhållen del af lagsökningen bysältas, äfven om viss förfallotid är i skuldehrefvet bestämd. Utskottet gillar således de principer, hvarpå den Nådiga Propositionen sig stödjer; men har, i afseende på redactionen af det deruti framställda lagförslag, anmärkt två omständigheter, som möjligen kunna förorsaka missförstånd om förslagets rätta mening.
Lorent, utan afseende derå, att han år i83o vid sitt Porterbryggeri ( 7 ) icke kunnat åstadkomma så stor tillverkning, som berättigade honom att påföljande året begagna den genom Kongl. Resolutionen af den 21 October 1827 honom beviljade lånrätt af 3o,ooo R:dr, likväl skulle äga att äfven för år 1831 deraf förblifva i åtnjutande; 4:o af den 3o Julii i83i, att Fabriksidkarne Hulphers och C. Lenning må få betala, den förre, såsom Bolagsman i förra Bolaget Jederholm & Hulphers, sin skuld af 3,435 R:dr 21 sk. 6 r:st., på 6 år med en sjettedel hvarje år, och den sednare, i egenskap af Curator i samma Massas Concurs, 2,5o6 R:dr 28 sk. på 5 år med en femtedel årligen, emot afgifvande af förbindelser, försedde med godkänd borgen; 5:o af den 6 Augusti 1831, som beviljar afskrifning af resterande förfalloränta å Fabriksidkarne M. L. och N. E. Ekelunds i ManufacturDisconten upptagne lån på 3:ne af framlidne Handlanden i Skara J. D. Fagergren utgifne reverser, för hvilka såväl Capitalet, som ordinarie och en del af förfalloräntan blifvit Fonden godlgjorde; och 6:0 af den i5 October 1831, att som, enligt fördelningen af de. medel, hvilka genom en med Ryska Regeringen afslutad LiquidationsConvenlion för Finska fordringar blifvit Svenska Kronan tillerkände, någon ersättning icke kommer att äga rum för de af Kongl. CommerceCollegium anmälde fordringsanspråk , deras i räkenskaperne balancerade belopp komme att afskrifvas. Hvad angår den af ManufacturDiscontFonden lill såkallade stående förlagslån afsatta summa 200,000
j a, j a g vill inte förtala n å g o n; lilla Kerstin får nog själf snart se, hur det är fatt. Men h a n är rysligt svag för fröken Vallin. Men nu skall lilla Kerstin tala o m för Fig. A. J mottagas 6 med tacksamhet. Logogryf. Mitt värde aldrig någon fann, på guldvikt jag ej vägas kan, och syskon har jag utan tal; vi visa oss i mången form, och städer ta ' vi in med storm och söka upp båd ' berg och dal. På tio fötter k o m m e r j a g, och fast jag är så klen och svag, man mycket lätt af mig kan få väl tjugo småord eller så. H v a d kallas Floras parasoll? H v a d ofta orsak är till groll emellan fru och tjänare. H v a d ej man sitt beröm kan ge. Ett rum, som alltid dragning har för ungdomen i vinterns da ' r. H v a d vägen är till vännen kär, och hvad som lillan snart sig lär. Ett nyttigt, fastän bräckligt ting, och bvad däri kan bjudas kring. Ett träd, som gärna spegel har i källan, himmelsblå och klar. Så det, som fjärilns vinge är, och en produkt, som landet bär. Ett djur uti sin ungdoms vår. E n fisk, som man ej sällan får. H v a d Palle gjorde morsk och glad, då han med fröken drog åstad, och hvad han gärna ville dit, som hon begaf sig på visit. Ett redskap som till köket hör, och ett, som smeden nytta gör. Ett nyttigt husdjur och så en symbol. E n sak, som just ej hårda stötar tål. Ett namn, som mången flicka bär — nu gissar ni väl, hvem j a g är. L — s. Hon ville e j, att hennes mor skulle veta, huru hon verkligen hade det. 4fe Sen till, att Idun (Korts) med Modetidning finnes hos alla edra bekanta! Idun Stockholm, Iduns Kungl. Fredagen den 18 februari 1898. N:r 7 (530) Prenumerationspris pr å r: Idun ensam _ kr. Iduns Modet., fjortondagsuppl. : » Iduns Modet., månadsuppl. Allm. telef. Rikstelef.
December 1749. nemligen genom praesentatum å Lands-Cancelliet i Wisby; och föreslår vördsamt i enlighet härmed: a) att Banco-Discont-Verkets Gälde - Banco-Utskoltets Betänkande N.-o ^5. 83 närer på Gottland , som genom hämmad postgång äro satta ur tillfälle att besörja sina låns omsättande, må, der ej andra omständigheter sådant hindra, varda vid omsättnings-rätten bibehållne, så vida de , minst trenne (3:ne) veckor löre respit-månadernas slut, inlemna till Lands-Cancelliet i Wisby de Bref till deras Ombud i Stockholm, som innehålla Lånehandlingarne jemte Afbetalnings-summan samt förskottsoch öfver-ränta; och hvarvid på enahanda sätt, som angående Rättegångs-fatalier är föreskrifvet, nödiga postpenningar skola, på förhand, till Lands-Cancelliet erläggas; A) att sådana bref varda genom Landshöfdinge-Embetets försorg med forst afgående post, sedan communicationen åter blifvit öppnad, till sina addresser öfversända, med anteckning å hvarje Bref af datum då det till Lands-Cancelliet inlemnade® ; hvarjemte, vid samma tillfälle, en specificerad förteckning öfver dessa afgående bref alltid skall upprättas och till Banco-DiscontVerkets Direction, för vederbörlig controll, afsändas. • 84 Banco-Utskottets Memorial N.o 76. I händelse detta vinner Rikets Ständers bifall, att ibland reglementariska föreskrifter för Banco-Styrelsen intagas, lära Rikets Ständer derjemte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det vederbörande, på sätt Kongl, Maj:t i Nåder finnér lämpligt, till behörig kännedom och efterrättelse härom förständigas.
Hafva åter alla till samma pastorat hörande församlingar återvunnit helgonskyld, men blott den ena församlingen anslagit hvad den erhållit till pastoratets gemensamme klockare, kan, äfven om detta anslag vore tillräckligt att utgöra klockarens hela aflöning, ej deraf följa, att helgonskylden i all framtid dertill skall utgå, ej eller att pastoratets öfriga socknar derför befriats från deltagande i nämnda aflönings utgörande. Vid dessa förhållanden, och då regleringen af ifrågavarande helgonskyld dessutom lärer vara öfverallt både afslutad och stadfästad, samt det enskilda fall motionen afser, efter hvad Utskottet af vid densamma fogade handlingar inhemtat, redan blifvit på administrativ väg afgjordt, finner Utskottet giltig anledning icke förekomma till ändring eller förklaring af ofvannämnda Kongl. Bref; och får Utskottet derföre vördsamt hemställa, att motionen ej må till någon åtgärd föranleda. Stockholm den 2G Januari 1863. Rättelse i Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 51. Sid. 9 rad. 12 uppifrån står: Det är icke för lotsarne läs: Det är ock för lotsarne STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1863. Allmänna besvärsoch Ekommi-Vukoilets Relänhande N:o $7. t J%:o sr Ånk, till Exp.-Utsk. den 2 Fabr. 1803, kl. II f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om anställande af undersökning till utrönande deraf, huruvida dispositionsrätten till åtskilliga jordlotter pä Gottland, hvilka förmodas vara kyrkornas tillhörighet, rätteligen tillkommer kyrkoherdarna eller icke.
Det ligger i sakens natur att ett allmänt verk, organiseradt och förvaltadt såsom Rikets Ständers Bank, icke alltid kan känna och beräkna alla de vexlande elementer till personlig kredit, som rätt ofta Motioner i Borgare-Ståndet 1865. 129 ofta endast fota sig på redbarhet, ordning, affärsförstånd och sparsamhet, elementer, som gemenligen likväl innebära mera verklig säkerhet, än månget hypothek och alltid ega företräde framför alla vederhäftighetsbetyg. En bank-inrättning, som utlånar sina egna penningar inom den ort, hvarest den har sitt säte, är deremot alltid i tillfälle att öfverväga lokala och individuela förhållanden, och att, derefter rätta sina åtgöranden. Denna grund-idé för våra privatbanker är för öfrigt uttryckt i ingressen till det Rikets Ständers beslut vid 1823 års riksdag, som föranledde Kongl. Kungörelsen af den 14 Januari 1824. Privatbankerna kunna också icke önska något högre, än att, under fortsättandet af deras nuvarande låneoperationer, sättas i tillfälle att, på grund af lämpliga åtgärder från Rikets Ständers sida, bispringa orterna med så kallade omsättningslån.
Dessa uppgingo nemi. för åren i83o och 1831 till betydligt mera än statsbristen för nämnde år. Hvad beträffar principen för beräkningen af statens inkomster, förenar jag mig med Frih. Silfverskjöld deruti, att denna beräkning bör rätta sig efter hvad man med visshet vet böra kunna antagas såsom det verkligen för handen varande förhållandet. Derföre gör man en sådan beräkning, att man må se, hvad man från detta håll verkligen kail hafva att påräkna, och på det man, efter afdrag deraf, må kunna bestämma hvilka behof, som på annat sätt böra fyllas, samt att en sådan fyllnad må komma att hvila på säkra grunder, lika så väl som beliofvet för betalandet af Riksg.contts skulder bör hvila på säker fot och icke blott på eventuella och ovissa öfverskott. Om några öfverskott inträffa, så att de till afbetalning å nämnde skuld kunna användas, är sådant ganska väl, men man bör ej derpå göra någon beräkning; ty uti en så angelägen sak, hvarpå Riksg.contts credit hvilan, lärer hvar och en finna behofvet af att med säkerhet gå tillväga, så vida icke Banken åter skall nödgas träda emellan, och sådant måtte väl numera icke skola ifrågakomma. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Som jag vid sista riksdagen hade äran vara ledamot af StatsUtsk., tror jag mig böra i anledn. af anmärkningarna mot dåvar. Utskotts inkomstberäkning framställa några erinringar. Först torde jag få frista uppmärksamheten dervid, att om nämnde beräkningar jemnföras med de summor, som enligt StatsUtskts tabell finnas hafva influtit under de sednaste åren, eller med medeltalet af hvad som under de sista 10 åren influtit, så skall man finna, att omförmälde beräkning icke varit öfverdrifven. Det är skada, att Utsk. icke utfört slutsumman af medeltalet för de 5 sista åren ; då hade påståendena om den för höga beräkningen genast varit vederlagda med en slutsumma. Men vederläggningen är i alla fall lätt gjord vid jemnförelsen af Den 28 April f. m hvarje förekommande post.
Ränte-kammarens räkning med Banken ulstäld, såsom falsk ansedd, assignation å 7,900 R:dr B:co, hvilket uti Bankens räkenskaper bland dess fordringar balanceras, måtte fä afskrifvas. Föredrogos ånyo och bi föl los Lag-Utskottets nedannämnde, den 11 dennes f. m. på bordet lagde, betänkanden: N;o 38, i anledning af väckt motion om rättighet lör egare till frälse-skatte-jord att eller vissa bestämda grunder få iidösa den al jorden utgående ränta; N:o 40, i anledning af väckt motion om vissa förändringar, i alseende på renovation af Under-rätts dombok; N:o 41, i anledning af väckt motion om förändring i 1 § 2(> Gap. Byggninga-Balken, rörande delagtighet i kyrkobyggnad; N;o 42, i anledning af väckt motion om bestämmelse, att ljerdeparter i Stora Kopparbergs grufva må anses såsom fast egendom å landet; samt N:o 43, i anledning af väckt motion om vissa tillägg till Kongl. Kungörelsen den 27 Augusti 1823, angående vederbörandes åliggande att tillställa så väl Konungens Befallningshafvande som preslerskapet förteek - 440 Prot.-Utdrag, den 14 December 1844. ningar olver deni, hvilka för lagbrott blifvit vid Domstolarne sakfällde eller under framtiden ställde. Från Hög v. Preste-Ståndet. S. D, Föredrogs ånyo Stats-Utskottets memorial, N:o 98, med förslag, i afseende på aflöningen för den hos Riks-Stånden och Utskotten anställda betjening: Bifölls. S. D. Såsom förut behörigen vald suppleant i Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, skulle Prosten Lignell genom protocolls-utdrag legitimeras att i samma Utskott inträda och fungera under den Professor Grafström af Ståndet beviljade permission af 3 veckor, räknade från d-en 13 dennes. S. D. Af inkommet protocoll, hållet denna dag hos Högv.
Ständer cj funnit billigt att belasta en i tjensten, af andra orsaker än de i § 65 upptagna, insjuknad och i ett främmande land qvarlemnad sjöman med kostnaden för sin vård, äfven om han förmådde bestrida densamma med egna tillgångar, helst sjukdomen oftast vore att tillskrifva de ansträngningar, som en sjöman, framför ett tjenstehjon, måste i tjensten sig underkasta, bar det anförda Bih. till 11. Skrifvelse, N:o 186. vilkoret uteslutits och, i afseende å sättet för sådan sjömans hemförskaffande, hänvisning blifvit till § 60 meddelad. § 66 i förslaget har följande lydelse: “Dör sjöman i rederiets tjenst ege hans arfvingar rätt att hyran intill dödsdagen, efter afdrag af begrafningskostnad, bekomma.“ Då, i motsats till hvad nu gällande sjölag i 2 Kap. Sjöskadebalken innehåller, sjöman, jemlikt det nådiga förslagets 59 §, äfven i det fall att tartyg i sjönöd går förloradt, är ovilkorligen berättigad att utbekomma innestående hyra, samt deraf måste följa att, om han i rederiets tjenst dör, vare sig vid skeppsbrott eller eljest, hans sterbhusdelegare, på grund af allmänna lagen, hafva lika rätt till sådan hyra, som till hans öfriga efterlemnade egendom; torde något särskildt stadgande härom i Sjölagen icke erfordras.
Jag har ingenting emot, att voteringspropos:n blifver sådan, som Gr. Spens föreslagit den; men jag ber att få fästa Hr Gr. o. Landtnäs uppmärksamhet på det yttrande af Hr Cederschjöld, hvarom Gr. Cronhjelm n yss nämnde och sorn jag anser åsyfta en förklaring af grundlagen. Detta yttrande bör icke få åtfölja återremissen, ifall den beviljas; och jag är viss, att Hr. Gr. o. Landtm., i öfverensstämmelse med sina tillförne i detta afseende yttrade åsigter, icke tillåter det. Gr. Cronhjelm: I händelse återremiss beslutas, är det derefter tids nog att afgöra hvilka yttranden skola åtfölja densamma. Jag hemställer nu, om vi icke kunde utan votering bifalla återremiss, och tror, att om förnyad propos. derå gjordes, vi skulle undvika voteringen. Gr. Spens: I anledning af det Gr. Cronhjelm yttrande, som skalle någon förbättring vinnas genom antagande af Utsk:s förslag, får jag för min del förklara, att jag anser detsamma vara sämre, än hvad vi redan äga, och att jag således, i fall Ståndet icke vill tillåta återremiss, då hellre skulle afslå betänk., så att det gamla förblefve oförändradt, än att den nu föreslagna ändamålslösa förändringen skulle antagas. Jag hemställer emedlertid till Hr Gr. och Landin., om icke ny propos. till återremiss kunde varda framställd. Upplästes till justering följande voteringspropos:n: Den, som bifaller Ridd.Utsk:s nu framställda förslag till ändring i bänkm:safdelningen, voterar den det ej vill, voterat1 Ja5 nej; 3o 8 II. 334 Den 12 Juni. Vinner nej, kommer denna punkt af Ridd.Utsk:s memor. att af R. o. Ad. återremitteras. Frih. Cederström: Jag har ingenting emot voteringsproposln; jag får blott ytterligare anmärka, att ingen förklaring af Hr Gr. o. Landtm, blifvit meddelad, huruvida det ifrågaställda yttrandet af Hr Cederschjöld kommer att åtfölja återremissen.