Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det vill synas som skulle man vilja sätta konungafamiljen i lika kategori med rikets embets och tjenstemän; och man har kommit så långt på denna väg, att man ser i allmänna tidningarne huruledes man parodierar anslagen för detta ändamål och jemför dem med de som äro gjorde för kronans embetsman. Detta är något som, folden hvilken älskar monarkien, älskar kronan, älskar konungamakten, är i högsta grad nedslående. Gr. Anckarsvärd har sagt, alt man begär nu detta anslag för att framdeles begära mera, i händelse II. K. H. skulle förmäla sig. Jag hade trott att icke missförstånd borde ligga till grund för bedömmande af ett sådant anslag som detta. Man borde snarare gått ut från historisk synpunkt. Då skulle Hr Grefven hafva funnit, att H. M. K:n såsom ogift ägde ett anslag af 100,000 r:dr, att när H. M. i egenskap af Kronprins förmälde sig, så äskade icke dåvar. Konungen något ytterligare anslag till II. K. H:s hofunderhåll, och alt endast en ganska ringa summa begärdes för H. K. H. Kronprinsessan, under namn som jag tror af handpenningar. Besinnar man detta och ingalunda förutsätter motsatsen, så finner man att, om II. K. II. nuvar. Kronprinsen framdeles inträder i giftermål, deraf ingalunda kan följa att något vidare anslag då kommer ifråga alt för H. K. H:s hofhållning äskas. Jag har likaledes med ledsnad hört huruledes Hr Grefven, då något annat skäl ej kunnat begagnas emot H. Ex. Hr Just.- 90 Den 30 November f. m. Statsministern, anfört, att man lemnar sympatierna för folket dernere, sedan man uppnått högre embetsmannaposler. Jag erkänner, och det veten j alla, mine Hrr! att jag icke innehafver någon högre embetsmannapost, och jag delar sä mycket som någon annan sympatierna ,för folket, men jag kan derföre ingalunda tillåta mig att beständigt anföra de utomordentliga skatter, hvaraf folket är tryckt, då vi veta och hvar och en oväldig skall kunna intyga, att Sverige är måhända det minst beskattade land i Europa.
Utlåtande N:0 5. jy ibeskrifne Bränneriverk att blifva gällande, dock med 100 procents för höjning för alla pannor till och nied 16 kannors rymd, samt 5o procents förhöjning för alla pannerymder derutötver; hvarjemte stadgas, att annu okände eller i Sverige obegagnade bränvinsapparater blifva uppskattade efter deras högsta produetionsförmåga under 20 timmars arbete pä dygnet, a ii sk. per tillverkad kanna bränvin af G graders styrka eller motsvarande tjvanlum sprit;” 2:0 af Herr Friherre Raab: ”Så väl enrot bibehållandet af i83o års pannerynods-tariff, sorn emot den af sammansatta Utskotten föreslagna beskattning, reserverar jag mig. Då jag delat Utskottens åsigt, alt brån vinsbränningsrättighefen bör åtfölja jorden, har jag ansett, att denna förmon bort med möjligaste jemnhet fördelas efter den, för en sådan fördelning antagna grunden, nemligen jordens taxeringsvärde, hvilket också mätte vara afsigten med en panneryTnds-tariff. Att i83o års tariff ingalunda motsvarar delta ändamål är uppenbart; ty den bestämmer väl ett maximum af go k:rs pannerymd vid 1 5,ooo R:drs heinmansvärde, men lemnar öppen rättighet för en speculant att, genom sönderdelning af en i5,ooo R:drs egendom och anbringande af konstapparater till bränvinsredskapen, tillverka circa 20 gånger så mycket bränvin, som man antagit, alt den högsta tillåtna enkla pannerymd kan åstadkomma. Iluru långt har man icke härigenom nflägsnat sig ifrån det mål, som Utskotten, i frågan om beskattningen, haft för ögonen, nemi. bränvinsbränningens inskränkning?
Svar på återremiss Ekonomiska förf att niagar ne, om Se Comitté Elementar-Läroverken om ausls vudtitei 8: de. srranskning deraf. nen deraf. Se Afskrifning, „ , om inrättande af Seminarier till bildande af Lärare derstädes . * * . 1 anledning af skiljaktiga beslut . „ „ om förändrad organisation deraf * * Elementarskolan i Stockholm. Se Hufvudtitel 8:de. Elf-Carleby gästgifveri hemman, om ersättning för förlorad mark i och för väganläggning Embetsrum ät Stats-Departementen. Se Mynt huset. Em-än, angående utbetalningen af de till dess upprensande beviljade Statsbidrag . Svar på återremiss * I anledning af skiljagtiga beslut Voteringsresultat ... En per mille fonden, ang:de dess inlefvering från Krigs Collegium tili Stats-Verket Enskilde Hanker, om Lag för dem. Se Banker. Entreprcnadaucdoner för allmänna arbeten ,m, m„ an g: de. Se Anmälan 54. Et sätt trin t* ai\ Se Stats-Verket, dess inkomster., Ethra-Strömmens upprensning, om anslag tili, Se Anslag lör allmänna .arbeten. Exercis för Flottans bemanning. Se Hulvudtitel 5:te, sid. 6. Excrcis-Squadronerncs underhåll. Se Hufvudtitel 4:de, sid. 9. Expeditionslösen, Bankens och Riksgälds-Contorets m. II. Expenser för Allmänna arbeten, anglde beloppel deraf. Se anslag till allmänna arbeten, Expropriitinns Lag* Se Eganderätt. Extra Grufvelijelpen, ersättning i följd af des; upphörande. Se Hulvudtitel 2:dre. Fabrikanter, anglde deras rättighet att utbjuda sina fabrikater husen Kongl. Proposit. eller Skrifvelse. Vu g T* i > o" crc, eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Ridd. o. Adeln. PresteBorgareStåndet. BondeStåndet. N:o N:o Sid.
Men om deras bygnadsprojekt sjelft skulle ha ett ord med i laget och föra sin talan, skulle det säkert bli på den här melodien ur » Hoffmanns sagor »: sHvad som härvid felats mej A ’ de raska benen ej. Nej, det ä ’ metoden, / «, blott metoden ... &gt; Eder vördsamme beklagar att han låtit en liten dissonans insmyga sig i det för öfrigt harmoniska grundackord, på hvilket den vigtiga operafrågan baserar sig, men han har inte kunnat motstå frestelsen, om ock han » klagar dumt » — och fåvitskt. Men pä det här sättet glömmer jag ju alldeles bort min höstrevy. Som sagdt, matericlt taget står vår opera qvar ännu. Hvad dess konstnärliga beståndsdelar beträffar, så äro de också qvar temligen orubbade. Såsom operans » öfverkucku » sitter direktör Nordqvist i oqvald besittning af öfversteprestaembetet i de fosterländska sånggudinnornas tempel, trots fjolårets aktöre-gurgel, med obligat ackompagnemect af rådhusstämningar och wow-wow-artiklar i lilla fattiga Mercurii-bladet! Rakknifvarnes samhälle, det driftiga Eskilstuna hade dock en bra veneterhänd smak, då det så der, jag höll på att säga fotledes afbördade sig en sådan spirituel och älskvärd personlighet som dig, lilla sötnos till börskrönikör der! Det är minsann inte många tidningsmän som gå så grundligt tillväga med sitt ämne som denne de missnöjde opera-aktörernes utvalde pressombudsman. » Här ska skällas på opr^an! » mumlade han hotfullt och de stora Umeå-grosshandelspolissongerna nästan rodnade af concentrerad harm. Och så knogade vår mao upp till den ene efter den andra af operasujetterna. » Mitt namn är det och det, jag representerar det utmärkta handelsorganet som har 25,000 prenumeranter. Har herrn, eller frun, eller fröken något att anmärka på den der Nordqvist eller några af hans verktyg, så kläm Bnart fram, för här skall ta mig f — n skrif-vas artiklar mot operaeländet så att det ska huja om ’ et. Förlåt jag tar fram annotationsboken! »
Uraktlåter egare såsom vore en mjölnare eller sågare såsom vore en mjölnare eller sågare uppgifven. uppgifven, med iakttagande af det vil kor, som här ofvan föreskrifvet är. pag. 42- Till vinnande af en säkrare control å redovisningen af bevillning enligt 39 , föreslår Utskottet, att sista momentet af denna §. må erhålla följande förändrade redaction: i83o års Förordning. Utskottets Förslag. Kommande all sådan bevillning alt Skolande all sådan bevillning på innehållas, der a {'kastningen och vinföras och uppbäras i den ort, der afsten utdelaSj hvarefter den från desse kastningen och vinsten utdelas, samt verk direcle insättes i Riksgälds-Conderefter i vanlig ordning redovisas, toret, der beräkningens rigtighet skall Men livad beträffar Stockholm, insätaf Pievisorerne granskas. tes denna bevillning directe i Riks gälds-Contoret, hvarest beräkningens rigtighet granskas. pag. 42. I afseende på bevillning af Testamenten, Gåfvor och Fidei-Commisser, har Utskottet för sin del ansett afgift böra ega rum för ett värde, uppgående till 100 R:dr och deröfver; hvadan Utskottet, i följd häraf, samt till förtydligande af nu gällande föreskrift i ämnet, föreslår, alt första momentet af 40 §. må på följande sätt förändras: 183o års Förordning. Utskottets Förslag. För Testamente, Gåfva och Fidei» För Testamente, Gåfva och FideiCommiss af lös och fast Egendom, Commiss af lös och fast Egendom, ca - 22 Bevillnings-Utskottets Bet.
Statsoch BevillningsUtskottens betänkande, bif. af Presteståndet, s; 74t» återrem. af Borgare. ståndet, 57 ståndet, s. 810. af Adeln, s. 843- Ytterligare Utlåtande, bif. af Adeln, s. H79* af Presteståndet, s. ii8j. af Borgareståndet, s. 1186, af Bondeståndet, s. 1188. Grundlagar, om lämplige medel till etti allmännare ■( spridande af Rikets. Lag-Utskottets betänkande, bif. af Bondeståndet, s. 977. af Adeln, s. 99?. Grund-Lagarne, angående rättelse af åtskillige Tryckfel i; Consdtutions.Utskottets betänkande, bif. af Bondeståndet, s. 106. af Borgareståndet, uppdraget åt Riksens Ständers Committerade till Trycka frihetens vård s. U9. äfven af Presteståndet, s; 326. äfven af Adeln, s. 155. och Bondeståndet, s. 152. Grustägt om rättighet till, å andras egor; Lagoch EkonomiUtskottetS betänkande, återrem. af Adeln, S. 306. bif. af Presteståndet, s. 310. återrem. af Borgareståndet, s. 311. af Bondeståndet, s. 315. Eörnyadt Utlåtande bif. af Presteståndet, 923* bif. af Borgareståndet, s. 954, af Adeln, s. 965- af Bondeståndet, s. 973* Guld och Silfver, om afskaffande af, på militaire och civile uniformer; EkonomiUtsköttets betänkande bif. af Adeln, s. 285. af Borgareståndet, s. 29?. —» • om förändring i Bankens nu gällande beläningssätt 3 BancoUtskottets betänkande, återremaf Adeln,TU. s.’215. af Bondeståndet, III. s. 258.
Hr Gunther: Hr Lagerhjelm och Gr. Gyldenstolpe hafva fullkomligt rätt derutinnan, att det af LagUtsk. föreslagna mom. kan föranleda till några dalers bilter. Delta är ett ganska olyckligt förhållande, men felet dertill ligger icke hos LagUtsk. och dess förslag, det ligger i 106 § Reg.F. och 29 § Riksd.Ordn. Ulsk:s förslag utvidgar icke en hårsmån fältet för Riksrättens actioner, ty det linues redan förut delta vidsträckta fällt uti dessa 2 grundlags §§. Utsk. har blott haft sig ålagdt, anställa ansvarighetslagen i fullkomlig consequens med grundlagen; men hade det varit Utsk. tillåtet att i politiskt hänseende ingå i frågans bedömmande, hvilketdera som varit del förståndigaste, att bibehålla ansvarighetslagen såsom den var, och att ändra 106 § Reg.F., eller tverlom, sä hade Utsk. icke tvekat att vid - 30 Den 2 November f. m. laga den förra åtgärden. Men delta var icke Utsk. tillåtet, och Ulsk. har för sitt förslag att i stället ändra ansvarighetslagen till likhet med grundlagen äfven hemtat ytterligare stöd från företeelserna under innevar. riksdag. Här har nemi. från sistl. riksdag legat på R. St:s bord ett förslag till modification af 106 §. Reg.F., hvilket, om det hade blifvit antaget, hade till den största oell väsendtligasle delen upphäft den consequens, som nu äger rum emellan grundlagen och ansvarighetslagen. Men detta förslag har blifvit förkasladt. LagUtsk. har sålunda härutinnan trott sig finna en ledning dertill, att 106 § borde orubbad qvarstå, och under sådant förhållande har Utsk. ansett sig höra, genom inflickandet af detta 2 moni. i 5 § ansvarighetslagen, bringa denna och grundlagen i harmoni med hvarandra. Hvad den anmärka, angår, som Hr von Hartmansdorff framställt och som af Gr.
Detta företag utgör en af de vigtigastc förbättringar, som för de inre kommunikationerna kan till vägabringas.» Gagneligheten och behofvet af ifrågavarande kanal-ledningar för åstadkommande af en hel landsorts lyftning i ekonomiskt och industrielt hänseende synas Utskottet sålunda vara ådagalagde, hvarföre dessa kanal-ledningar, i Utskottets tanke, böra, lika med åtskilliga andra dylika förelag, å Statens sida kraftigt understödjas; men då Utskottet, med hänsigt tili de många andra utgifter, för hvilka Statens medel vid innevarande Riksdag tagits i anspråk, icke anser sig böra för utförande af detta arbetsföretag tillstyrka direkt statsanslag, inskränker sig^ Utskottet att hemställa, det Rikets Ständer måtte, för tillvägabringande af slussanläggningar vid Dejeforss och Forsshaga uti Clara eif, anvisa en summa af 100,000 Ridr, att såsom lån från Riksgälds-Ivontoret utgå, under iakttagande af de allmänna vilkor och föreskrifter, som, i afseende på låns erhållande, vid denna Riksdag blifva af Rikets Ständer meddelade. 14 Stals-Utskottels Utlåtande, M 158. 14:o. Med anledning deraf, att den kanal—anläggning från Björnlunda kyrka i Daga härad af Södermanlands län, genom sjöarne Storsjön, Norrtuna-sjön, Frösjön, Klemmingen, Marvikarne och Visnaren till Mälaren, för hvilken Rikets sednast församlade Ständer beviljade ett anslag af 100,000 R:dr, att under loppet af 10 år, med Vindel årligenutgå, icke kommit till verkställighet och dertill anvisade, medel, således icke blifvit i Riksgäldskontoret lyftade, hafva, uti *2:ne vid innevarande Riksmöte väckta motioner, särskilda förslag blifvit framställda angående förändradt sätt för berörda medels användande.
Jag får förena mig med Friherre Ehrenborgh i anhållan om återremiss, hufvudsakligen på den grund, att jag skulle önska, att Utskottet, vid förnyad pröfning af denna fråga, måtte taga i betraktande det mindre lämpliga deruti, att en Domare skall behöfva vittnen, för att styrka sin trovärdighet. Sådant fordras icke af honom i och för HäradsRätternas Protocoll, som afhandla vida vigtigare ämnen, än ett vederhäftighets-intyg; men om Domarens intyg icke skulle kunna finnas utan vittnen tillräckligt, önskade jag hellre, att Domaren betoges rättigheten att meddela sådane intyg, vid andra tillfällen än inför Domstolen. Det är egentligen på denna grund jag instämmer i begäran om återremiss. Herr Hjerta, Gustaf: Jag tror Herr von Hartmansdorffs yttrande så till vida 8* Den i3 Mars f. m. vara rätt, att, hvad angår sjelfva vigten af en rättelse i den gamla författningen, kan den finnas, äfven om Odlingslånen icke fortfara att utgifvas. Deremot skulle jag tro, såsom Friherre Ehrenborgh anfört, att saken borde hvila, tills Lagoch BancoUtskotten gemensamt anlagt saken. Jag inser visserligen, lika med Herr von Hartmansdorff, att här icke är fråga om någon lag, hvilken behöfver emanera på enahanda sätt med vanliga lagfrågor. Men för Rikets Ständer anser jag det vara vigtigt att i deras underdåniga skrifvelser icke begå fel i de juridiska formerna, och tror således, att i alla önskningsmål om ändring i BancoFörfattningar BancoUtskottet borde sammanträda med Lagutskottet. I anledning af Grefve Posses yttrande får jag nämna, att i början, då jag såg detta Memorial, fann jag visserligen en slags skugga kastad på hela Domaremakten, endast i följd af ett enda fall. Det händer ock alltför ofta, att vi sålunda, för ett enda missbruk, göra nya Lagar, hvarigenom skadliga förändringar uppkomma.
Hen, som bifaller Utskottets af trenne Riks-Stånd godkände f örslag, att stadgandet i 5 §. pag. 21 af nu gällande Chartae-Sigillatae-Förordning: ”Enär någon, sorn förut varit eller är i kronans eller annan offe ntlig tjenst, tillägges högre namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, charteras de derom utfärdade öppna Bref och Fullmagter till dubbla beloppet emot hvad föreskrifvet är för fullmakter å lika beställning i verklig tjenst, eller, der sådant ej kan ega rum, å sådane embeten eller tjenster, sorn medföra lika värdighet; bör oförändradt bibehållas, voterar ja; den, det ej vill, voterar nej ; vinner nej, Bevillnings-Utslwttcts Memorial, N:o 44. hommer, i enlighet nied Ridderskapets och Adelns beslut, berörde stadgande att erhålla följande förändrade lydelse: ”Enär någon, som förut varit eller är i kronans eller annan offentlig tjenst, tillägges högre namn, heder och värdighet af embete eller '•'tjenst, charteras de derom utfärdade Öppna bref eller Fullmagter till ”dubbla beloppet emot hvad föreskrifvet är för Fullmagter å verklig tjenst. ”Härvid iagtlages dock, att öppna Bref eller Fullmagter å civila caracters”värdisheter charteras lika med i värdighet motsvarande mililaira.’’ O u Åttonde punkten af Utlåtandet N:o 4°, deruti Utskottet tillstyrkt, att uti 6 §., bland de från stämpladt pappers-afgift befriade, må, näst efter rubriken Besigtningar, Ekonomiska etc. införas/ Beskrifningar öfver Geometriska Chartor, hafva Presteoch Bonde-Stånden godkänt, utan någon förändring; hvaremot Ridderskapet och Adeln besluLat, att vid den löreslagne rubriken orden "jemte öfrige af Landtmätare expedierade handlingar” böra tilläggas. Borgare-Ståndet har deremot ogillat Utskottets ifrågavarande förslag.
Jag tror således äfven i detta afseende, att genom den ifrågava-' rande revisionen af undervisningsverken med afseende på krigsmanna-yrket, skola de närvarande anstalterna befinnas mera ändamålsenliga, än som å ena sidan mången kanske tror , och som å den andra mången har blifvit ansedd tro och påstå, endast derföre att han yrkat, eller icke bestridt yrkandet af den revision, som år i fråga. Att smärre rättelser kunna befinnas nödvändiga, ligger i naturen af all menniskoinrättnings ofullkomlighet och jag förmodar då med lika säkerhet att de blifva rättade. Lika vigtig som detta för lårjungarne antydda behof af universel bildning, äfven vid den isolerade undervisningsanstalten, hvilket antydande jag kallade denenamethoden att åstadkomma nödig berö3 Den 27 Augusti c, m. ring emellan dessa enskilda undervisnings-anstalter och den allmänna vidsträcktare vettenskapliga odlingen, år vidare denjjomståndigheten, att samtidigt med inhämtandet af vettenskaplig odling, ynglingen skall kunna vid Universitetet få, så vidt hans böjelse dertill frivilligt föranleder, inhämta den theorie, som fordras i hans blifvande yrke. Det hör till den allsidighet, som år första vilkoret för Universitets-bildning, att all theoretisk kunskap dår på ett ställe, under uppfostringsåren skall kunna vinnas, och just derföre, att skillnaden emellan den nu varande och den fordna tid, då våra Universiteter och de mönster hvarefter de bildats, uppstodo, ligger i ett nu allmänt erkåndt behof af theori inom lifvets nästan alla yrkenjust derföre år det klart, att flera kunskapsgrenar nu ån förr måste kunna läras vid Universiteterne. Det Ur således med full öfvertygelse jag biträder Utskottets åsigt, att äfven tillfällen böra föranstaltas att vid Academierna inhämta de militaira kunskaperne, likasom af samma orsak äfven de öfriga som kunna sågas tillhöra serskilta yrken. Men dessa anstalter böra vara tillfällen, likasom hela Universitets-inrättningen endast bör vara en öppnad och lättad möjlighet att frivilligt anskaffa sig kunskaper.
gaf honom ofta tydliga vinkar, om att hon ej Hon hade ej ett öre, ty hennes mor hade hade något emot att bli fru i huset, utan haft lika mycket, och hvad hennes far hade gick åt det vill det som Ellen så till i hemmet, Därför visste hon ej hvad säga att ha egen kassa, men ansåg något särdeles lyckligt. studerade Idun samvetsgrannt och kom Värdinna, bildad, musikalisk och af god familj etc. Hon stirrade fundersamt ut öfver Vättern, och Idun åkte kälkbacke nedför hennes svarta sidenförkläde och föll med ett prasslande ned för hennes fötter. Fem minuter, tio minuter gingo, och så reste hon sig med en liten energisk nick och gick till sitt lilla skrifbord. F å dagar därefter satt grosshandlar Lundgren framför en hög af biljetter i alla former och färger och beskådade en liten epistel, som innehöll Ellen v. Klingens ansökan om platsen samt konturerna af hennes lif. Ytterligare ett par dagar, och så höll Ellen i sin hand en liten biljett, som bad henne vara välkommen i grosshandlare Lundgrens hem i egenskap af värdinna med 800 kronors lön, och som väckte en liten huslig storm i det friherrliga hemmet. Ännu några dagar, och så ringde Ellen med klappande hjärta på vid grosshandlarens tamburdörr. Städerskan, som var ny, öppnade och gjorde sin reverens, och » herrn » kom själf ut i tamburen. Främlingen hade tätt flor och breda brätten på sin hatt, tackade knapphändigt för välkomsthälsningen och gick genast in i sitt rum. » Väl maskerad, hon, » tänkte grosshandlaren. » Undrar, om hon är koppärig eller harmynt. » » D e t. jag. jag hoppas. det skulle glädja mig, hm, om fröken kunde trifvas i mitt enkla ungkarlshem. » Grosshandlaren höll på att tappa koncepten. Herre Gud, det var ju en liten skönhet, och bara barnet! Måtte i distraktion skrifvit 28 i stället för 18 i brefvet. Ellen förlorade ej fattningen. Hon hade nu en gång fattat sin farkosts roder och beslutat föra den med fast hand. Hennes kvinnlighet och takt sveko henne ej ett ögonblick, och lugnt och gemytligt som två gamla kamrater samspråkade de.
Ja jemte åtskilliga Nej; och förklarade Hr Frih. o. Ordfiden sedermera att han ansåg den sednare propos:n besvarad med öfvervägande Ja. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskts den 28 sisth Nov. och den 3 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o ICO, ang:de medels an visande för undersökningar, inspektions-kostnader samt expenser vid allmänna arbeten. Hr Anckarsvärd, Theodor: A StatsUtslcs Utlåt. N:o 163, yrkar jag återremiss och anhåller att få utveckla skälen för densamma. Utsk. har tillstyrkt åstadkommandet af en kommunikation emellan de norra och de södra orterne af Kronobergs län medelst en sjöled. Då nu jernväg i förbindelse med sjöled icke inom vårt land kan begagnas längre än högst 6 månader, inser man lätt, att en sådan jernväg måste, för att kunna bära sig, hafva att påräkna dubbel så stor trafik som en jernväg, hvilken begagnas 12 månader, men huru kan väl sådant vara möjligt att påräkna inom Den 7 December. 125 den ort, der denna sjöled och jernväg skola anläggas. Genom elt längre vistande å denna ort bar jag fått kännedom om de förhållanden och serdeles den rörelse, som brafver förbättrade kommunikationer, och det är mig alltså bekant, att den föreslagna jernvägen icke har att påräkna någon personal-trafik utan endast transporter af gods. Denna transport blir visserligen mer och mer ökad, men det fordras emedlertid ganska mycket för att kunna sysselsätta en jernväg, serdeles då den icke kan begagnas längre tid af året än C månader. Under en så kort tid kan den icke heller lemna någon inkomst, som amorterar kostnaden för dess anläggning och betäcker räntan derå. Jag känner fullkomligt orten och skulle häri fullständigare utveckla mina motiver för mitt afslag å ifrågasatta jernvägen, om jag icke derigenom fördjupade mig i specialiteter och tröttade St:t. Deremot är en sjöled af stor nytta för orten åtminstone tills vidare. Den åstadkommer en förkortning i transporten af mil för de norra orterna af länet och till Carlshamn är från Almundsryd endast 3^- mil landväg, hvarå transporter genom forbönder kan besörjas.