Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ytterligare åtgärder följde icke, emedan koslnaderne för arbetet omöjligen kunde bestridas af ortens i allmänhet fattige hemmansägare, samt anslag af Staten saknades.— Sedermera har man dock trott sig finna, att vattnet skulle från dessa mossar kunna med mindre kostnad afloras annan väg, änden, som Edström anvisat; och af sådan anledning gjorde Fällkåmmereraren O. G. Roos' år 1842 underdånig ansökning om anslag af allmänna medel till så väl ny undersökning, som sjelfva arbetet, efter pröfning hvaraf Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 18 Juni samma år förklarade, att anslag hvarken till det ena eller andra kunde beviljas; men så vida ostridigt vore, att aftappningen af desse mossar medförde väsentligt gagn för en mängd hemmansinnehafvare, som hade ägor i och omkring desamma, och arbetet således vore förtjent af att understödjas, i förenlighet med stadgade grunder för dispositionen af de medel, Rikets Ständer till dylika ändamål anslagit, ålåg det Eders Kongl. Majrts Befallningshafvande, alt söka förmå hemmansägarne, som af utdikningen komme att draga nytta, till vidtagande af de åtgärder och afgifvande af de förbindelser, hvilka, för erhållande af så beskaffadt understöd erfordras. 7 Till underdånig åtlydnad häraf höll Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande den i3 September 1842 sammanträde på Sjögerås med vederbörande, hvarvid Kaptenen N. Åstrand, som blifvit anmodad att, efter närmare undersökning på stället, uppgöra förslag, aflemnade ett sådant, enligt hvilket kostnaden skulle uppgå till 8,o35 R:dr 16 sk. B:ko för vattnets afledning från ifrågavarande mossfält af 6,4oo tunnelands areal; dock förmodades, att icke hela delta fält skulle förr än i en aflägsnare framlid kunna blifva odlingsbart. Detta förslag gillades af alla, utom några hemmansägare från Wånga Församling, som påstodo sig icke draga fördel af arbetet.
Hvad först beträffar kommissionens inkomster, har någon annan förändring af anmärkningsvärd beskaffenhet icke ägt rum, än att då kommissionens utgifter för 1854 och 1855 icke påkallat den extra ordinarie kontribution, som hufvudsakligast lill riksdags-arfvodens betäckande sedan år 1845 intaxerats, någon annan inkomst under dessa två år å denna titel icke förekommit, än som utgjort restantier ifrån föregående år, samt att det bidrag ifrån stadskassan till navigationsskole-byggnadens underhåll, hvilket år 1852 uteblifvit, sedermera är vordet inbetaldt. Vidkommande åter utgifterne, hafva dessa förökats derigenom, alt kommissionen öfvertagit bekostandet till Kongl. Serafimer-Iasarettet af sjukvård för stadens militärkompani, samt att Borgerskapets Äldste, med hänsigt till en under sednare åren inträffad betydlig stegring af pris å lefnadsförnödenheter, beviljat ej blott Chefen för nämnda kompani en summa af 1,333 R.dr 16 sk. b:ko såsom bidrag och underhåll af kompaniet, utan äfven löneförbättring för större delen af kom - 99 missionens tjenstemän; hvarförutan enligt borgerskapets Äldstes beslut år 1855 utgått 500 R:dr årligen lill underhåll af borgerskapets gubbhus-inrältning och, enligt beslut år 1851, 1852 och 1855, 600 R:dr om året såsom hyresbidrag till Slöjdföreningens skola här i staden. 100 Kommissionens inleom~ Ordinarie kontribution Extra ordinarie kontribution Borgerlig brooch hamnbyggnads-afgift d:o inqvarteri ngs-afgift Räntor på kommissionens kapitaler Inqvarteringspenningar för Stadsmilitär-kompaniet För Navigationsskolan Inkomst af Börshuset Öfverskott af inqvarteringsmedel Summa R:dr Hvaremot utbetalningarne varit följande: Till Drätselkommissionen brooch hamnbyggnads-afgift . » Inqvarteringskommissionen borgerlig inqvarterings-afgift . Underhåll af stadens militärkompani Löner, arfvoden och pensioner Ved och ljus till Corps de Gardes och kontoren Borgar-ståndets kansli Skrifmaterialier m. m
Enär, jemlikt 9 Kap. 2 § Ärfda-Balken, det åligger Domaren att tillse, det med bouppteckning ej må uppskjutas längre, än tre månader efter dödsfallet, och denna föreskrift vederläde den till grund för Rådstufvurättens beslut antagna sats, att endast arfvingars rätt vore beroende af ett dröjsmål utöfver bestämd tid, samt i Allmän Lag stadgades om viss andel till de fattiga af hvarje afliden persons qvarlåtenskap och äfven af den i beslutet åberopade 5 § af 9 Ivap. Ärfda-Balken syntes, att arfvingar icke ega eftergifva skyldigheten till boets upptecknande, då älven dem åläggas böter, om de äro till försummelsen vållande, antogs af Justitie-Ombudsmannen att Allmän Åklagare ej kunde vara förment att tala å en försummelse, hvarigenom de fattiges del blifvit försnillad. För den genom anmärkta beslutet begångna öfverträdelsen af lag och försummad omvårdnad om ärendet forordnades derföre åtal inför Kongl. Maj:ts och Rikets Göta Hofrätt emot Rådstufvurättens Ordfö - rande och Ledamöter; men genom utslag den 1 Aug. 1855 förklarade Kongl. Hofrätten, att sorn obestridt vöre, att Magistraten i Alingsås, efter erhållen kännedom j början af Maj månad 1852, att den ifrågakomne bouppteckningen icke blifvit förrättad, utsatt sådan förrättning till bestämd dag i nästföljande månad, så funne Hofrätten någon försummelse i detta hänseende å Rådstufvurättens eller Magistratens sida icka hafva egt rum; i följd hvaraf och då åtalade beslutet af den 17
Den 12 Augusti. sSn ;r§. i Riksdags-Ordningen, till pröfning upptagas, fynes detsamma likwäl, i anseende till hwad osman anfärdt är, icke förtjena något afseende. Orebro den n Augusti i8ir. Pä Högt. Ridd. och Adelns Pä HSgw. Prest-StändetL Ledam. wägnar, - Ledam. magnar, L. ak Wetter s te c! t. 6 as t. Pä Wällost. Borgare-StänPä Hcderw. Bonde-Ständets Ledam. wagilar, dets Ledam. wägnar, kWeZelin, ^ncl. ^näer8son. 6. lunell as.s Uppläst hos Riddoch Adeln den ir Aug' Prcst-Ständsl den 12 j - « Borgare-Ständet den 12 j Bonde-Ständet den 12 - -> wördsamt Memorial! Ä§id föredragande uti de Respective Riks - Standen af Bewillnings-Utskottets sednast asgifne wördsamma Utlåtande, angående grunderne för Husdehofs - Branwinsbränningens utöfwande, samt den Bewillning eller afgift, som derföre komme att erläggas, har enligt de till Bewillnings-Utskottet ankomne Utdrag af Respective Standens Protokoll, nyssnämnde Utlåtande blifwit af alla syra Standen antagit, utom i 2me delar, hwaruti de warit skiljaktigt, nemnligen: Iw. Att Högloflige Ridderffapet och Adeln besiutat, det afgisten för Bränwins - Pannor fran 60 kill och med 92 kannors rymd, borde förhöjas enligt Allmänna Bcswärsoch Economic-UrskoltetS * * Be - 26lL Den 12 Augusts. Betänkande och Färstag den r;-de Juli! sistledne, hwaremot de öfrige ):ne Riks-Ständen fastställt af, gisten för Pannor af enahanda" storlek, i öfwerensstämmelse med Be»villnings,Utssotlets
Säck af Helsinge-Buldan, örn en Tunnas rymd Dränge-Dagsverke Ökeeller Ploge-Dagsverke med 2:ne Hästar och en Dtäng St. årlig Häst .. St. Kongs-Häst Ved och Lysnings-Persedlar för de uti Kongl. Maj:ts och Kronans hus ingr art er udo Officerare och Tjenstemänj upprättad i följd, af Häglof. Kongl. Kammar-Collegii Skrifvelse den /a October i8o3. i Lisp:d Talgljus, g på marken Skålp:d gula Vaxljus ... Kanna Rof-olja .. hamn Björkved, 3 alnar hög, t\ alnar lång och 5 -ffvarter djup. Dito Bokved Dito .. Dito Ahlved Dito Dito Tallved, 3 alnar hög, 4 alnar lång samt 6 qvarter djup. Skogs-EJfecter. Enligt Högh Kongl. Kammar-Collegii Skrifvelse den u Junii 1806. i Tolft 12 å i4 alnars timmer, örn 6 Tums diameter i lillu ändan eiler toppen .. I Tolft 16 alnars Dito .. I Tolft 18 alnars Dito .. I Tolft Slagor ... l Tolft Gärdsle ... i Tjog Gärdslestör * Markegångs-Priser för År Fänge-Förplägning. Till följd af Kongl. Brefvet den iy September 1810. 1 Mark mjukt Brod - Indelte Infanteri-Regementernes Beklädnads-Persedlar, enligt Kongl. Förordningen den 4 Febr ilar ii 1812. 1 Jacka 1 Västmed armar . Ett Hatt med prydnader .. Ett Skärp .- Två Halsdukar ...* Två par Byxor ... Två par Stöfletter. Fyra Skjortor af Blångarn .. Fyra par Strumpor Fyra par Skor ... Ett par Linnebyxor För Tågande Trouppers Underhåll. Enligt Kongl. Kungörelsen den 27 Augusta 1816.
Ordalagen häruti förutsatte helt och hållet, att det tillökade anslaget, som beviljats, icke vore på stat för ständigt uppfördt, i hvilket fall hela den mening, som blifvit tillsatt och som Frih. Sprengtporten föreslagit, skulle vara icke allenast öfverflödig, utan olämplig. Hr Landtm, hade således icke kunnat annat än förutsätta R. o. Ad:s mening vara den, att anslaget vore beviljad t till nästa riksdag; hemställande Hr Landtm., om R. o. Ad. instämde i denna mening. Ropades ja. Hr Frih. o. Landtm, erinrade, att nu återstode det tredje morn., hvaruti Utsk. afstyrkt Hr Stuarts motion om löne-anslag för en vice advocat-fiscal och 3:ne kammarskrifvare. Frih. Cederström: I anledn. deraf att i Konungens propos. ifrågavar. tjenster ej blifvit upptagna, och jemväl i anseende till den s. k. förändringen i organisationen af Den io Augusti e. m. Al Statsrådet, med de förutsättningar StatsUtsk. derpå vid denna riksdag velat grunda, liar jag förut endast vitsordat lieliofvet af dessa tjenster inom Kammar-colltm , 0111 nolabene detta verk skall kunna fullständigt motsvara sitt ändamål och ärendena gå med den skyndsamhet som vederbör; (y, mine herrar! Kammar-colltm omorganiserades för några år sedan, och då indrogos, bland andra tjenstemän, jemväl vice advocat-fiscalen och en kammarskrifvare i hvarldera provins-contoret, och man iiade den förmodan, alt, i följd af de förhöjda löner, som derigenom skulle uppkomma, ett mindre antal tjenstemän skulle kunna medhinna de göromål, hvilka förut ålegat det större antalet af med mindre löner försedda tjenstemän.
Transport Höghet Prins Oscar erforderlig, kunde för »Deras Kongl. Ilögheter Hertigen af Dalarne och Prinsessan Eugenie,» bestämmas till 20,000, och således minskas med 10,000 R:dr sistnämnde mynt. 2:o. Polis-, lysoch ■renhållningen vid Kongl. Slottet och Arfprinsens Palats, hvartill 11,230 R:dr Banko, motsvarande 16,845 R:dr Riksmynt, linnas å nuvarande Riks-Stat uppförda, har genom de i sednare tider betydligt stegrade pris på olja, arbetslöner och lefnadsförnödenheter i allmänhet, blifvit så väsendtligt fördyrad, att Kongl. Majit finnér Sig deraf föranlåten att utaf Rikets Ständer äska detta anslags tillökning med o o 3:o. Fed och kol för de Kongl. Hofven, hafva jemväl, till följd af ökade kostnader både för inköp och upptagning af dylika bränmaterialier, stigit i pris så betydligt, att anslaget dertill, nu bestämdt till 25,210 R:dr Banko eller 37,815 E:dr Riksmynt, påkallar förhöjning med 4:o. Reparationer å Stockholms Slott med flera för de Kongl. Hofven upplåtna byggnader. Af de härtill, alltifrån år 1818, anslagne 32.000 R:dr Banko årligen hafva 25,000 R:dr varit afsedda till underhåll af Kongl. Slottet med f. d. Oxenstjernska huset och Vaktstallen derinvid, 2,000 R:dr för Hofstallet och återstående 5,000 R:dr för Hans Kongl. Höghet Arffurstens Palats jemte åtskilliga andra, till en del ganska betydliga byggnader.
Herr Åkermans glädtiga förutsättning och derpå byggda, för extra ordinarierna mindre glädtiga, tillstyrkan om ljuspenningarnes uphörande, saknar alltså den allmängiltighet, som vore erforderlig för att äga behörig kraft. Hr von Hartmansdorff har, med största allvar, förordat afskaffandet af ifrågavar. inkomst för extra ordinarierne på den grund, bland annat, att om sådane anmäla sig till tjenstgöring, och få sina ljuspenningar, men sedermera icke låta sig afhöra, så vore på detta sätt en förlust utan motsvarande valuta Statsverket åsamkad. Jag svarar härtill alt ett sä opålitligt upförande må väl ej i allmänhet kunna hos ungdomen förutsättas; men, derest i något undantagsfall denna okloka och lättsinniga method skulle följas, så utgjordes hela riksolyckan af en förlust på 20 r:dr nglds, men blott för en gång; ty man må icke föreställa sig att den extra-ordinarie, som låtit en dylik felaktighet komma sig till last, framdeles kan med hopp om framgång inställa sig påföljande år till förnyande af sin manöver. Vederbör, äro visst ingenstädes så efterlåtne, alt ju ej det förra förfarandet skulle ligga personer i fatet, och han finge nog, om han ock admitlerades till tjenstgöring, vänta på ljuspenningar, tills han visat sig hafva blifvit pålitlig. Så mycket latitud hafva, åtminstone genom gällande praxis, cheferne f. n. opå taldt ägt att begagna. Hvad angår den del af frågan, hvarå jag lägger ojemförligt mindre vigt, nemi. den om ljuspenningar för ordinarie tjenstemän, så vill jag väga mot hvarandra 2:ne värde ledamöters yttranden och derur härleda den slutsats, alt det nu befintliga förhållandet må bibehållas. — Hr von Hartmansdorff har anlydt att det vore en förmån för de ordinarie embetsmännen att få beloppet på lön och ej såsom ljuspenningar, enär de på sådant sätt finge högre pension när de taga afsked; derföre tillstyrker bemälde ledamot en dylik förändring.
Uppskattning af inkomst genom slceppsrederi, sjöfart, handel och handtverk samt annan jordbruket icke tillhörande näring. % 12 Med ledning af de i afseende på fartyg föreskrifna uppgifter angående lästetal, byggnads-material och anbringad ångmaskins drillkraft m. m., uppskattas fartygs-egarens inkomst eller frak Iför tjenst efter fartygets storlek och beskaffenhet samt de, så vidt kändt ar, under nästlöregångna år verkställda resors äfvensom besörjda varuoch personal-transporters förmånlighet. Då fartyg under hela årets lopp icke varit upplackladt eller utrustadt och begagnadt samt följaktligen icke för dess egare medfört någon inkomst, bör ej heller bevillning påföras. § 13 Skeppare, ångfartygs-befälhafvare, styrmän, maskinister samt matroser och andre sjömän taxeras till bevillning för sina inkomster genom arfvoden och så kallade hyror m. m. efter enahanda beräkningsgrunder, som iiro stadgade för den vid industriela företag eller i enskild tjenst anställda personals inkomst-bevillning. § 14 Den inkomst, handlande, handtverkare eller annan närings-idkare eger af sin rörelse, uppskattas, med fristad t afseende å härvid förekommande allmänna eller tillfälliga förhållanden, efter rörelsens beskaffenhet och det belopp, hvartill den årliga varu-omsättningen eller tillverkningen uppgår, antalet af de vid rörelsen biträdande eller använde personer, desses befallningar och lönevilkor, afsättningsoch arbetstillfällen, handelsbodars och verkstäders läge jemte öfriga omständigheter, som anses inverka på förmånligheten af idkad handel eller annan näring. Skulle taxeringsroännen sakna närmare kännedom rörande verkliga beskaffenheten af den rörelse, om hvars beskattning fråga är, och allemnade uppgifter icke innehålla tillfyllestgörande upplysning derom, böra de, på sätt dem lämpligast synes, förskaffa sig de underrättelser, som erfordras för rörelsens rättvisa beskattning.
» torka tårarne » är ett af de många uttryck lifvet. från barnamun, som ljuda likt vacker musik Och om du nödgas lämna din plats på Jag, som en annan, mYngång led — i föräldrars öron. jorden, innan du haft glädjen att se dina ty smärta ingen undangår. harn fullvuxna, hur mycket betydelsefullare Att trösta och hjälpa barnen vid påkomOm ögat eller hjärtat sved, och innerligare blir icke det minne du får mande bekymmer är både ansträngande och hvad mer! — jag torkade min tår, såg glad ut och mitt sår förband lämna dem, om du den tid du var med tålamodsprövande. Det kunde tyckas, som allt med min mammas förklädsband. dem ägnade dem dina bästa krafter och var om största delen af detta arbete, åtminstone under barnens fem, sex första lefnadsår, skulle Att äfven barnens sorger, i förhållande till deras förnämsta stöd. utan fara kunna lämnas åt andra personer, deras utvecklingsstadium, äro ingripande i deEller om en af dina små spränger sitt så att föräldrarne, särskildt modern, som ju ras själslif och lika intensiva som någonsin jordiska hölje för att utvecklas i andra sferer, oftast tages i anspråk af de små, finge tillde vuxnas, förbises allt för ofta. Man borde tror du det då kan vara något värdt för dig, fälle att spara sina krafter för de tider, då ej bagatellisera de smås bekymmer och afatt du gjort hans korta jordelif) ju3t, varmt, sönerna och döttrarna råka ut för djupare, färda dem med sådana uttryck som » spar rikt och lyckligt, om förhållandet mellan dig mera verkliga sorger och i ändå högre grad dina tårar, tills du bättre behöfver dem » och honom varit sådant, att på din älskling Kärlekens språk Torka tdrarne! DUN 44G Ett år, som gått, er närmre för Den tid, då våldet en gång dör, Då broderskapets fria band Skall binda samman land vid land. 1882 Ett år som gått — framåt, framåt På bildningens och ljusets stråt. Bakom oss mörker, våld och strid • Framför oss sanning, rätt och frid. p. kunna tillämpas Viktor Rydbergs ord i » Det döda barnet till det lefvande »: den lilla längtar mest igen till det hem, der han begråtes än.
Danoo, stt (lera uppkomns krister utgjort sr 1833: 148,432 R:är 10 sk. 1 r:st., sr 1836: 207,386 k:är 46 sk. 6 r:st. oek 1837: 192,881 R:är, kvilks krister klikvit goätgjoräe i li^viäerne meä kiksgäläs-tlontoret öfver 8tsts-Verkets öfverskott oek besparingar; sä fsnn Rongl. Naj:t, i öfverensstämmelse meä Villköroränsäe 8tsts-8eor6tergr6N8 ook 8tats-kääets zttraäo mening, nämuäs körkällanäe pskalla tillökning i anslaget för kängars värä ook unäerksl! m. m., men cls i äe unäer sren 1833, 1836 oek 1837 bestriääe utgifter gro inkegripne sääane större kostnaäer för kxggnaäer oek snäre snstslter, kvilks framäeles ioke till ss ketzäligt belopp körs fslls nämnäe anslag till Isst, ssmt ää i öfrigt ketzäliga kespsringsr för frsmtiäen körs vinnas, äels genom visss sf erfsrenketen anvisaäe förtoganäen i aiseenäe ps ekonomien ook arkets-vinsten inom tlorreetions-inrättningsrne, äels genom sääane köränäringar i nu gsllanäe bestämmelser angaenäe kattigväräen oek försvarslöse personer, kvsrmoäelst antalet sf Lorreotionister oek anära fångar kör kunna minskas, ss anssg Rong!. Älspt tillökningen i äetta anslag kunna inskränkas till 100,000 R:är; äsrom alitsa i Rongl.
Stjernstedt: Ett Utsk:s förnämsta skyldighet måste väl vara, att utreda den fråga, som utgör föremål för dess pröfning. En sådan utredning anser jag likväl icke hafva i detta fall på ett fullt tillfredsställande sätt egt rum. Tillräcklig anledning dertill synes mig likväl hafva förefunnits redan uti det af åtskillige talare påpekade förhållande, att handlingar finnas, hvilka kunnat lemna upplysning i frågan. Mig synes Den 17 Januari. 189 dock att denna fråga är af så stor vigt, att Utsk:t bort. så vidt möjligt hr, söka utreda densamma. Utsk:t kunde till en början hafva infordrat dessa handlingar, för att derpå grunda sitt Utlåt. Jag instämmer med Utsk:t deruti, att det till sin princip icke är riktigt att bevilja på så sätt begärda anslag; men icke någon regel utan undantag. För min del anser jag att det lör staten vore nyttigt att genom nu ilrågaslällda anslag tillvinna sig de kartor och upplysningar, hvilka komiterade äro i till fälle att lemna. För frågans närmare utredande anhåller jag således fortfarande om återremiss. Ropen på propos. förnyades. Gr. Sparre: Man bar bär mycket ordat om det farliga prejudikat, som skulle blifva en följd af detta anslags beviljande; samt älven haft den artigheten att åberopa mitt förfaringssätt uti dylika fall, och sagt, att inom det län, öfver hvilket styrelsen blifvit mig anförtrodd, några sådana anspråk på ersättning för undersökningskostnader icke blifvit framställde. Sannt är, att om t. ex. Wenersborg eller Borås skulle begära anslag af allmänna medel till undersökningskostnader, så skulle jag vara den förste att afstyrka bifall dertill; men det är ett helt annat förhållande, om frågan rör en liten kommun i landsorten eller rikets hufvudstad. Om, pä sätt här är händelsen, genom försummelse af hufvudstadens representanter, vår hufvudstads intressen under en förfluten tid redan blifvit i högsta grad kringskurna, och den största ansträngning är af nöden att återbringa denna hufvudstad till hvad den bör vara, så anser jag att det är statsmakternas ovilkorliga skyldighet att i så läll taga saken om hand.
Vä Lanima 8äii kan en 8lak blikva ryckt kvän alla Lina sociala oell liusliga körbällanclen oell llvtiad till andra colonier, cle,- miijligtvis en minell e mild lagstiltning oel, lagskipning räder, nian bopp att nägnnsin ater86 den jord, der lian blikvit kodd, der ilan lekvai oell dem Ilan kallar 8ina. Veiia öde liander 80>n eii Vamoele8-8Värd olver Iian8 llukvnd. Ö,i8 styrel86 tiar iill akbjelpande ilärak gätt 8ä längi den möjligen kunnat, dä den ej tillätii 8lakven8 bandgrip! iga eller okrivilliga expoitation lian ön, ellnru edarne anLeii Lina läitigbeter elei igenom körna rmacle. Om ocksä cleiia oell ölidge Iiär antydda körbällanilen skulle kunna ännu mera modikiera8 oell reglera; iill slakvarnes koldel, i I>vilkei akseende jag kiinner mig lockli» -lii kln>na i underdänigbei vitsoicla egarenas benägenllet, dä Vdera Kongl. Naj:ts l^äcliga oell landskaderliga aksigter oell l)68lui i Lamma väg i alla tider röni loga svariglieter i Lin tillämning pä 8i. Lartbelemy, Iivari!!! cle88 egna locala körbällanden visserligen i ilägon män bidraga, äterstur likväl alltid den mensklloa värdei kränkan-Ie benämningen al "slak", oell clenneL tryckande med vetande derak, linder bvilket inan ej kan begära, aii lian rätt skall kunna kaita ocb ektersträkva sedligt värde.
Men nu hafva två Stånd velat inhemta ytterligare utlåtande från de Utskott, som från början handlagt målet, och naturligtvis blifver det Utskottens skyldighet att i anledning häraf upptaga frågan och säga sin mening derom, oberoende deraf alt de andre två Stånden redan sagt, huru de anse beslutet vara fattadt. Ehvad således Ridderskapet och Adeln instämmer med PresteStåndet, eller med de öfrige Stånden, går frågan dock till Utskotten och måste af dem handläggas; ty om två Stånd öfverlemna saken till förstärkt Statsutskott, men de andra två Stånden fordra ytterligare utredning af saken, måste dessa senare hafva företräde. Hvad åter förstärkt Expeditionsutskott beträffar, så hafva flere talare börjat med att säga, det en sådan orimlighet aldrig kunde äga rum; men samma talare hafva sedermera drifvit hvarandra att tillstå, det tillfällen kunde uppstå, då förstärkt Expeditionsutskott verkligen borde äga rum, dock med de subtila distinetioner, att Herr Rosenblad erkänt möjligheten af förstärkt Expeditionsutskott endast i frågor, som röra conima och punkt, med hvad mera, som den lärde talaren omnämndt; Herr Cederschjöld åter i fråga om adresser och sådane mål, som icke blifvit behandlade af andre Utskott. Desse talare hafva således intrasslat sig sjelfve i sin polemik öfver Grundlagen, som är enkel i sitt stadgande, att det Utskott, som handlagt D c n a6 F e b r u a r i i f. m. 189 målet, skall förstärkas. Jag tror likväl att man lättast kommer ifrån saken, om man instämmer med Borgareoch BondeStånden, och afstjrker för min del bifall till PresteStåndets inbjudning. Ilerr von Hartmansdorff': Hufvudsaken synes nu vara att väl komma ifrån denna sak, som man haft så mycket besvär att få invecklad. — Jag tror likväl icke att elen kan förfalla; ty hvarje fråga, om ett anslag skall äga ram, mäste, .då två SLånd stannat emot två, gå till Nämnd, och ännu mer mäste detta vara fallet, då sjelfva anslaget redan är beslutadt, men tvist uppstått om föremålen för dess användande.