Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers Constitutions-Utskott anmodat mig att inför Riks-Rätt tilltala Konungens Tjenstgörande General-Adjutant för Flottorne, Stats-Rådet, Amiralen, Riddaren och Commendeuren af Kongl. Majrts Orden, samt Riddaren af Kongl. Svärds Ordens Stora Kors a:dra Classen, Högvälborne Herr Friherre, numera Grefve Rudolph Gederström, för det han icke , allenast skall underlåtit att, med anledning af 15 §. i Regeringsformen, göra underdåniga föreställningar mot behandlingen i C o mm a nd omåls - fo rm af ett Regeringsärende, rörande en Instruction för Cheferne å den till bevakande af Rikets kuster mot Lurendrägeri och Tullförsnillning år 1817 utrustade och på flere kryssningsstationcr fördelte Escadre, hvilken Instruction, såsom innefattande ändring uti 1724 års Kongl. Sjö-Reglemente och 1774 års Seg - 980 Riksens Ständers lations-Ordning, bordt, enligt 7 och 8 §§. uti ofvannämnde Grundlag, i Stats-Rådet föredragas och afgöras; utan ock för det Herr Friherren i underdånighet tillstyrkt gillandet och utfärdandet af berörde Instruction, som i sin tillämpning vore ledande till äfventyr, oredor och förluster för Handlande och Sjöfarande.
Hennes intresse för husliga göromål sträckte sig äfven till köksafdelningen, och många kunna vitsorda, att hon på det området förvärfvat sig en skicklighet och smak, som med rätta ställde henne i främsta ledet bland våra husmödrar — detta så väl hvad angår finare matlagning, som äfven andra hushållsgöromål såsom bakning och bryggning m. m. I alla dessa afseenden torde man för visso kunna nämna henne såsom ett verkligt » mönster för sitt k ö n ». En annan hushållsgren, som af henne med mycken förkärlek omfattades och utöfvades, var trädgårdsskötseln. Äfven här stannade det icke vid blotta försök, utan ledde till framgångsrikt arbete — något som äfven tillförde henne belöningar, bland annat i form af Svenska trädgårdsföreningens medalj. Omkring det hem strax utanför Sala — det gamla grufingeniörbostället vid silfvergrufvan — där hon under flere tiotal af år förde den husmoderliga spiran — måhända icke alltid i öfverensstämmelse med den husliga ekonomiens s t r ä n g a r e fordringar, emedan hennes lifliga fantasi, goda hjärta samt för armodet och den hjälpsökande vidt öppna hand mer än en gång drogo streck öfver beräkningsförmågan, men med en gästfrihet och förekommande gammaldags älskvärdhet, som sökte sin like —, kring detta hem, säger jag, hade hon själf med egen hand gräft och så små- ningom anlagt och utvidgat en större frukt, köksoch blomsterträdgård, hvilken ständigt, så länge hon där lefde och regerade, var synnerligen väl ordnad och underhållen samt här och hvar prydd med smakfulla och pittoreska grupper och anläggningar af snäckor, stenar och färgglänsande eller skimrande mineralier. Äfven husets inre hade en prägel af denna förkärlek för blommorna och växtvärlden, och hennes lilla förmak pryddes alltid af blommor eller åtminstone af friska murgrönsrankor, som konstrikt fästes och slingrade sig uppefter väggar och tak. Hennes make drabbades för några år sedan af en svår sjukdom, hvilken sedermera så förvärrats, att han nu som obotlig är intagen på vårdanstalt i Stockholm. Makarne kommo då på indragningsstat och, efter silfvergrufvans försäljning, på pensionsstat, hvarefter de flyttade sina bopålar till Stockholm.
Emot Utskottens beslut att tillstyrka, det hästar må af extra Boteringsskyldige få utgöras i stället för karlar, reserverar jag mig på den grund, att detta medgifvande innefattar en väsendtlig rubbning i de grunder, sorn af Rikets Ständer blifvit stadgade såsom oeftergifliga vilkor för allmänna Beväringsskyldighetens åtagande och såsom rakt stridande emot Rikets Stän» ders, i detta ämne, vid senaste Riksdag fattade och hos Kongl. Maj:t anmälda beslut. De, som nu gynna den föresiagnä förändringen, skola framdeles, men för sent hnna, att Beväringsmanskapets tillitande t ökad moni är deraf en följd. stockholm, tryckt i Mar quar dska Boktryckeriet, 1829* åtäts-Samt Allm. Besv,o.Oec.Vtsk.Vil. N:o Sj, l Ankom till Bxped, Uukottet den 30 Junii 1889, N:o 37. Utlåtande, med anledning af gjord anhållan, att en del Socknar inom Åkerbo Härad skulle få underhålla Grenadierer i stället för Hussarer under Lif-Regements-Brigaden. Riksdags-Fullmägtigen Göran Andersson fran Westerås Län har, uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och derifrån till Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten remitteradt Memorial, anhållit , att Rikets Höglofl. Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet utverka Nådigt bifall dertill , att de inom Arboga och. Medåkers Socknar, samt Fellingsbro Fjerding uti Åkerbo Härad, boende Rusthållare, hvilka ännu rusta med hästar till Arboga och Fellingsbro Sqvadroner af Kongl. Lif-Regementets Hussar-Corps, måtte , i likhet med hvad på l7go-taIet skall i Nåder blifvit tillåtet icke blott flera Härader i Westerås Län, utan jemväl större delen af Medåkers Socken , få till Kongl. Lif-Regementets Grenadier-Corps Sih. tilt Riki^St.
„ Husqvarna faktori 6,550 r tillhopa 11,396 gevär och under åren 1851—1853 från Kronofaktoriet . 6,764 st. „ Husqvarna faktori 7,350 „ 14,114 gevär eller för de nämnde 6 åren tillsammans 25,510 gevär fran hvilket antal dock rätteligen borde afdragas omkring 1,300 som tillhörde 1847 års tillverkning, men icke förrän år 1848 kunnat besigtigas och levereras, så att antalet af de under de sex åren tillverkade nya infanteri-gevär uppgick till 24,210 st. att gevärs-tillverkningen, såsom vid jemförelse emellan resultaterne under ofvannämnde 2:ne tidsperioder ock visade sig, varit i stigande, hvilket ytterligare ådagalades genom förhållandet med innevarande års tillverkning, som beräknades blifva vid Krono-faktoriet 2,956 och vid Husqvarna faktori 3,200 gevär, af hvilka likväl en del först efter årets slut kunde hinna besigtigas och levereras 5 att, utom -ofvan Bih. till R. St. Prot. 1853 £ 1854. 4 Sami. 1 Afd. 3 Höft, s Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 5. nämnde ga /är, andra vapenbeställningar vid begge faktorierna utförts och ännu fortginge, äfvensom vid Krono-faktoriet Tlere tusen fänghåls-eller tändhatts-tappar samtidigt förfärdigats för upplag i reserv, samt att, i följd häraf, såsom äfven vederbörande hos Kongl Majit i underdånighet anmält, med innevarande års slut alla tillgångar för gevärstillverkuingen blifvit medtagna, och att således denna tillverkning måste afstadna, så framt icke visshet crhöllcs om beloppet af det anslag, som härtill för nästa år vore att påräkna.
Dör Landt - Marskalk, dä lärer Konungen i Räder läckas utnämna en annan. § 42. Wid hwarje Riksdags början skall en Föredragnings - lilia inrättas med 2:ne Columner, där uti ben ena införes, jemte den Ledamots namn som nä* got Memorial ingifwit, innefattande sädan ny fräga, som efter Regerings - formen, Riksens Ständers bfwerläggning och pröfning tillkommer, sjelfwa ämnet med korta ord, och uti det andra antckna när Memorialet blifwit >n piano föredragit, när det blifwit lagdt pä bordet, eller till nägot Utskott rcmittcradt, när UtffottctS ut« 4753 Den zo October. utlätande i stikt sall inkommjt och enär derefter frä, gan blifwit of Riddcrsk-pct och Adeln afgjord. Denna lista som skall förås af älsta RiddarhusCai-cclli, st>n bör tvid hwarje stianum ligga ä Landt - Mai» skalkcns bord och dess emellan alltid wara i Riddarhus» Cancelliet att tiltgä. Efter ordningen af denna lista är dwarje Ledamots rättighet att begära mälens före» dragande, hw-lket Landt - Marske lkcn ej wägra mä, Utan i de händelser da Remisser frän Konungen, elter ärenden till Communication och afgörande frän de an» dra Riks - Stäudcn förekomma, hwilka alltid i hwarje klanum först böra föredragas. § 4Z.
Förste Geologen, Chef 4 biträdande Geologer, h 2,000 R.dr hvardera, 4 Elever, å 1,000 R:dr hvardera, 1 Palaeontolog K:dr R:mt 4,000 » » 8,000 » » 4,000 » » 2,000 18,000: — Ilesekostnads-ersättningar och dagtraktamenten: ore, 900: 480: » 1,200: 1,440: 300: 4 Elever, 100 mil för hvardera, eller tillsammans 400 mil ö 75 öre dagtraktamente för 120 dagar, eller tillsammans 480 dagar, å 1 R:dr 50 öre Palceontologen, 100 mil, å 1 R:dr 50 öre . dagtraktamente för 120 dagar, å 3 R:dr Arfvoden för kemiska undersökningar 2,000 dito dito botaniska dito 250 Hyra för lokal, uppassning, eldning m. m 1,200 Summa årliga utgifter R:dr R:mt 27,000 Diverse utgifter för hela tiden:
En Konung, som äger hwar rättsinnad undersåtes hjerta, har ätagit sig wär räddning, och dä han i samråd med rättrogna Ständer, fullkomnar sitt fiorwerk, sä stall en talrik posteritet förewiga en sä patriotisk som sällsynt Lands-Faders ära. Denne wördade Furste har ock behagat i det syftemål sammanbäda Rikets Ständer, efter den brukliga ordningen, för at med dem öf° werlägga om nödiga mätt och steg til beredande af Swenska Folkets framtida wälfärd. Man bör ock hoppas, at det enstildta Jntresiet och all gammal fördom mä gifwa wika för den allmänna wälfärden och för den klara uplysningen. Som Sweriges Regeringssätt warit mest waraktigt och mindst ensidigt, dä Landets besutne män wid Riksmöten wärdat Grundlagen, samt til Staten bewiljat nödiga sammanstött, sä torde dä föremälet är, at bereda Swenska Folkets framtida wälfärd, rädligast finnas, at, med nägon modification efter tidens stick, och med klok urstillning, föreflä och fiuteligen fastställa en sädan Representation, som ej allenast inneÄndra Band. tT):» 4. höll LS Den Z Iulik. höll wära fyra nuwarande Riks-Ständ, och De nu i fräga komne ofrälse Ständspersoner, utan jämwäl i sjelfbestånd liknade Sweriges oberoende Riksfäder ivid et tidehrvarf, dä Sam. hället ännu stprdes efter Göthernas okonstlade enkla Lagar, och hwilka Regerings-Stadgar r det närmaste igenfäs uti Konunga-Balken af war förra Land slag.
JNär tvist om rättighet till varorna dem emellan uppkommer, måste den af domstol afgöras; och då presumlion om äganderätt alltid finnes hos den som innehar godset, så ur det klart, att den som vill tillintetgöra en sådan presumtion, under påstående af sin äganderätt till varorna, måste stämma den presumerade ägaren. För öfrigt liar man yttrat, att det ieke vore skäl utan inconseqvens af R. St. att 1111 ändra en lag, som vid förra riksdagen stiftades. Härtill får jag svara, alt om fråga vore att uttrycka en annan princip, än den som af R. St. vid sista riksdag uttalades, så skulle äfven jag tveka att insfämma deruti; men då den lag, som i detta fall stiftades vid förra riksdagen , icke utgick från annan synpunkt, än att förekomma bedrägeri i förevar, fall, och detta ändamål visat sig icke kunna vinnas; så synes det mig vara ganska förlåtligt, om R. St. nu söka en annan utväg till ernående af delta mål. Anledntn till lagstadgandet är nu, såsom vid förra riksdagen, att söka förekomma bedrägeri, och örn det kan ske på bättre sätt nu än vid förra riksdagen ; så ser jag icke någon inconseqvens uti vidtagandet af en förändring, sorn finnes af behofvet påkallad, och som anses kunna befordra ändamålet. Hvad öfriga liu förekomna anmärknir beträffar, så instämmer jag med Gr. Frölich uti den åsigt, att det är oformligt och stridande mot principen för äganderätt och för vårt antagna bevisningssätt, att genom ed kunna svärja sig till någon rättighet till egendom; men deremot kan jag icke instämma med Hr Grefven deruti, att det vore öfverflödigt att i lagen utsätta, det icke köparens och säljarens ömsesidiga erkännande är tillräckligt såsom bevis derpå alt köpet är ärligt. Jag ser ingen olägenhet deruti, att man, vid försäljning af lösegendom, som qvarstanna!' hos säljaren, uppgör köpet med atlie vittnen, hvilka utgöra bevisningen. Således tror jag, att del tilliigget till Lagcomite'ens förslag, långt ifrån att vara skadligt, tvertom är ganska nyttigt.
Prof. IV. B. IL Afd. 13, 14. 98 Den 17 Martu , j. lii. hör, med det för hvarje år bestämda CreditiVef, antingen Bolaget eller deras Fordringsägare. 2:0 Att så vidt tillgångar gifvas, äfven TreprocentsFordringsägarne erhålla en betydlig del af deras fordran straxt, för att locka dem till .Sedelutbyte, eller, om sådant ej anses nödigt, till ett frivilligt afsägande af deras rättighet , att genom Lagsökning begära invisning i Discont» massorna. Denna första utdelning har jag trott mig kunna bestämma till 25 Procent, och tiden till den 1 Julii 1818- 3:0 Att all upplu pen Ränta ända till den i October ig 17 betalas med 3 Procent efter Sedlarnes innehåll), men efter’denna dag med 5 Procentj hvilka alla Räntor erläggas vid hvar betalningstermin för hela Summan till dato. 4:0 Att af. betalningarne ske hvart halft år, den första, som sagdt är, med 25 Procent den 1 Juli 1818, men sedan hvar och en med 83 Procent, hvarigenom hela Capitalet blifver betalt den 1 Januarii 1823. På dessa vilkor, som jag, till undvikande af Schisme, föreslår lika för både CanalDisconten och Malmö Discont, ehuru det för den sednare medför en icke obetydlig förlust för Banquen, tior jag mig med säkerhet förutse, att ingen skall behöfva frukta något åtal. _ Om Götheborgs Discont blir serskilt föreslagit. Den andra hufvudgrunden, sorn jag icke kan frångå, och om hvilken både jag och flera andra torde komma att yttra oss, när Utskottens egentliga FinanceFörslag förekommer, men som jag emellertid vill här i sammandrag Dsit 17 Märtii, /. tii. frå nittalia3 ar: att RörelseCapitalet Vid sist närvarande storlek bör bibehallas ^ och icke Bancooch Riksgälds-Sedelstockett.
Lag-Utskottet, som förehaft detta ärende, inser visserligen, att afskaffande af den undantagslag, enligt hvilken frälsemän för det närvarande böra i vissa mål dömas af Hof-Rätt, såsom förste Domstol, skulle leda till undanrödjande af flere dermed förknippade olägenheter och bidraga till vinnande af enhet i Rättegångsordningen; ■— men, då motion härom nu icke blifvit väckt, och Utskottet, äfven om det antages, att Ridderskapet och Adeln skulle vara benäget att ifrågavarande privilegium sig afsäga, samt de öfriga Stånden förändringen gilla och Kongl. Maj:t täcktes dertill lemna Nådigt bifall, ej anser lämpligt, att serskildt för concursmål tillstyrka någon förändring i berörde hänseende, samt så - 3 Lag-TJIsholteis Betänkande N.-o 58. medelst gora en ny undantagslag och splittra behandlingen af frågor, sorn röra frälsemäns bo, hemställer Utskottet, att motionen icke måtte till någon åtgärd föranleda. Ankom till Exp.-Utsk. den 7 Maji kl. 12. Betänkande öfver Riksdagsfullmägtigen Anders Anderssons ifrån lVesterås Län motion, om ändring af 3o <$*. i Concurs. Lagen.
Barmhertighets - inrättning berättigad till en artig inkomst af Stats - Werket, swarande emot 2000 R:drs wärde wid den tid, ar 1680, da donationen dertill gjordes, hafwa Riksens Ständer beslutit, och fä "härigenom Eder Kongl. Masit i underdånighet tillkännagiswa, att de nu pä Riks»Slatens sjette Hufwudtitel för Johannis Hospital, eller det sa kallade Drottninghuset till de fat - Den r6 Julik. tigas understöd och s,elfwa Hoshitalets widmagthaklande uppförde 666 R:dr zsi., mage hädanefter och ifrän innewarande ars början ä samma Stal upptagas och utgä med 2002 R:dr om äret. Dä äfwen bland stalén till denna bewiljade tillökning ingått, att berörde Drottninghus eller Johannis Hospital är en inrättning öppnad för alla clasier Medborgare fran alla orter i Riket, men, efter hwad nu upplyst blifwit', denna wälgörande stiftelse och desi allmännelighet för hela Riket föga eller intet stall wara känd utom Hufwudstadcn, fä Riksens Ständer härjemte i underdånighet hoS Eder Kongl. Masit hemställa, om icke Drottninghus Directionen borde undfå den föreskrift, att till allmänhetens underrättelse nu genast härom meddela upplysning i allmänna Tidningarne, samt att sedermera pä lika sätt läka kungöra, enär nägon ledighet ibland underhällstagarne sig yppa, eller och Directionen ser sig i tillfälle, att genom Inrättningens utwidgande kunna emottaga flera nya. Riksens Ständer framhärda rc. Uppläst HoS Ridd. och Adeln den r6 Julik. Prest-Ständet den 16 «> » Sorgare-Ständet den r6 « Bonde-Ständet ben r6 - « Stormägtigste Allernädigfte Ronung!
Uti häröfver infordradt Utlåtande hafva Banao-Fullmäglige, med åberopande af dess förut nfgifne yttrande öfver den af Herr Silfverhjelm ifrågasatte ökning af Creditiven för Discont-rörelsen, förklarat sig fastmindre behöfva iugå i speciel pröfning af Motionairens, till stöd för dess tanka framställda uppgifter, satser och motiv, som det icke kunde vara tvifvel underkastadt, att dessas antagande hos Rikets Ständer komma alt för Banco-Fullmägtiges handlingssätt bestämma helt andra synpunkter än Fullmägtige, enligt de för Baneo-Styrelsen ännu gällande instruetioner, oell under tillika fästadt afseende å kända beslut, tillkomne dels genom Stånds 4 Bnnco-Vtskotteu Bet'inkande N:o 63. pluralitet, dels genom omröstningar i förstärkt Utskott, ansågo sig under närvarande förhållanden böra följa och vidblifva. Och sorn 3:ne Riks-Stånd redan, uppå de af Utskottet uti Betänkandet N:o 57 anförda skäl, afslagit det af Herr Silfverhjelm framställda, här ofvan omförmälda Förslag, dertill nu ifrågavarande motion, enligt hvad antyd t blifvit, endast utgör ett Supplement, finner Utskottet, i likhet med Banco-Fulimägtige, sig på samma skäl kunna och böra tillstyrka Rikets Högloflige Ständer, alt jemväl meddela afslag å Herr Rosenblads ifrågavarande motion. En Ledamots Reservation bifogas. Stockholm den i3 No v. i834- Reservation: af Herr Grefve Frölich: "Emot ofvanstående beslut får jag mig re servera, och för min del, uppå de 1 motionen uppgifue grunder, tillstyrk* bifall till de föreslagna Credi liven". STOCKHOLM, 1834 ; bos J. A. W al ldoti. B/wco-XJtsksttett Memorial N:o 64» i N:o 64. 4. Antom tili Exp.-Utsk. den al Not.
S. D. Uti frågan om uppliäfvande af såväl Inrikes-Tull-Bevakningen som Gränse-Tull» Bevakningen mot Norrige, inlemnades skrifteliga reservationer: 1:0. Af Herr Hjerta: Jag kan icke in stämma i Höglofl. Utskottens Beslut, att biLehålla Tull - Bevakningen vid Gränsen mot Norrige, Om de tvenne förenade Rikena någonsin skola blifva livad de bora vara för hvarandra: ömsesidiga stöd och rikhaltiga källor till inbördes förkofran, måste en GränseTull-Bevakning upphöra, sorn hindrar handel och rörelse emellan deras folk; som qväfver den Närings-flit, hvilken i naturlig väg skulle tillkomma, och genom friheten taga sin rigt» ning, till allt hvad för dem samfäldt kunde 5 Sami. a B. 7 98 Bevillnings+UtsköttetS berecia trefnad och välstånd; som döljer för dem de verkeliga förhållanderne med deras Näringslif, och sorn tvingar till kusterne ali den kraft och välmåga » som borde tillåtas att bofästa sig i det inre af Ländernes sköter Men äfven om jag icke skulle våga anse! detta vigtiga» och besynnerligt nog, alltför litet betraktade skäl, såsom tillräckligt för att upphäfva Gränse-Tull-Bevakningen, synes mig åtskillige andre bevisa otjenligheten af densamma. En emla blick på Skandinaviens Charta, visar tydeligen, att en Bevaknings-Linia, sorn öfver Fjäll och Insjöar, på ödsliga vägar, vill hindra bedrifvandet af fri handel emellan tvänne, under samma Konung förenade Folk, hvilka sig sjelfve beskatta, och sjelfve stifta sine Lagar, mäste på en gång vara dyr» otillräcklig och skadlig. Att den är Dyr, bevisas af Nya RiksHufvud-Boken för 1821. Gränse-Tull-Bevakningen mot Norrigej kostade det året: Ordinarie-Stat R:d.
Utskms ledamöter klart, att ett sådant kronogatuhus ej mätte hafva varit synonymt med backstuga. Måhända jag misstagit mig, då jag ansett nyttigt, om tillfälle vid blifvande enskiften lemnades lill uppbyggande af dylika kronogatuhus, antingen de då skulle, såsom förhållandet var före enskiftet, betala jordskyld lill Kronan, eller till byen; men jag kan doek ej förmås att tro det, förr än jag blir öfverbevisad derom, hvilket jag ingalunda anser mig vara af den lilla satir eller maktspråk, hvarmed de H. Utsktn skjutit ifrån sig min motion. De skäl, hvarför jag ansett nyttigt, att en sådan bygata vid blifvande enskiften ulloges och restitution af rättigheten att bygga s. k. kronogatuhus, bereddes, äro följande: 1:0 skulle den, såsom jag förmodar, allmänt och således äfven af Utsktn skadlig ansedda, snart sagdt till oändlighet drifna, hemmansklyfningen till stor del förekommas. Ty orsaken hvarför den arbetande classen begagnar denna utväg för att blifva sjelfständig, är, att den ej, såsom förr, kan å bygata uppföra sitt hus med säker besittningsrätt, utan måste i annat fall bygga på enskild mans grund, hvilket dels ej lemnar säker besittningsrätt, dels af flera orsaker, såsom jord - V Den 5 September c. m. i65 ägarens skntteansvarighet för en dylik å hans grund bosatt person, med flera andra, och i allmänhet af den numera rådande oviljan för att hafva torpare på sina ägor, allt mer och mer förvägras dem och ur snai t sagdt omöjligt. 2:0
I afseende på denna kommunikations-led, för hvars bildande Kongl. Majit i Sin Nådiga Proposition, angående Stats-verkets tillstånd och behof, föreslagit, att ett lån å 300,000 R:dr R:mt måtte af Rikets Ständer beviljas, får Siats-Utskottet meddela nedanstående sammandrag af härom förekommande upplysningar i de handlingar, som, i anledning af det för sagde företag begärda understöd af allmänna medel, blifvit Utskottet tillställda. Redan för längre tid tillbaka hade fråga förekommit om tillvägabringande af kommunikation från Ljusne-elfven och de i dess dal-sträckning befintliga vattenbassiner till Östersjön, och undersökningar, lill följd af Kongl. Majlis och Rikets Ständers beslut, blifvit anställda rörande nämnde vattendrags sammanbindande med hafvet genom kanaler och flott-leder. Häremot hade dock hinder mött, i anseende till de nära elfvens utlopp varande starka strömfall samt mängden af de uti och invid elfven anlagda laxfisken, äfvensom dervarande vattenverks-byggnader. Från det allmännas sida bade derföre endast bidrag erhållits för några genom enskild försorg företagna rensningar för att underlätta timmer-flottningen å ej mindre denna eif än den dermed sig förenande Woxna-elfven. Under sednare åren bade emellertid bebolvet af förbättrade transport-medel för fortskaffningen af denna landsorts tunga produkter, bestående hufvudsakligen af jern och trävaror, gjort sig allt mer och mer känbart i den mån ortens industri tilltagit samt jern-tillverkningen och isynnerhet trävaru-rörelsen förökats.
Såsom en resumé af mitt förslag och dess skiljaktighet ifrån pluralitetens må sluleligen antecknas, att resultaterne deraf äro: 1:0 Bankens ytterligare consolidation, medelst 4 millioners fixeradt kapital. 2:0 Gruufondens större användbarhet i händelse af behof. 3:o Detta behofs aflägsnande genom tillkomsten af reservfonden. 4:° Upphörandet af hittills inrättade kapitalernes cirkelgång och i stället den för Banken merendels obehölliga räntebetalningens inställande för hvarje år, behof deraf icke göres. Banco Utskottets Betänkande, N;o 64• till lindring för Statsverket och de skattdragande, intill dess verkligt behof är för handen. 5.‘o Rationell kfassifiering af de anslag, Rikets Ständer möjligen vilja bestämma för Allmänna företag — dock utan att gå deras beslut i förväg, hvarken hvad tid eller summor beträffar — helst planen kan antagas utan att bestämma dylika anslag af den årligen disponibla summan, hvilken lika väl till skattenedsättning direkt kan användas, om Rikets Ständer så behaga. 6:0 Att det sålunda endast förslagsvis är antydt, huruledes, i bredd med Bankens consolidering och alla de flere frågors definitiva reglering, en tillgång kan uppstå till utbetalning för detta år, vid dess slut af circa 8uo,uOo R;dr Banco—• hvilket jag anser rörelsens behof högt påkalla — och derefter intill nästa Riksdag årligen af circa 5oo,ooo R;dr. 7:0 Att fond blifvit anvisad för anslag af en längre tidföljd, än till nästa Riksdag, varaodes en hittills saknad tillgång för beviljande af bidrag till amortisse ments-lån — samt 8:0 att, om denna plan antages, Riket kan sägas ega äfven pecuniära medel färdige, om det gäller att försvara sig.” Af Herr Friherre Nordenankar’. ’’Inför Rikets