Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Januarii, under Nto 1 2o, afgifna oell , den 1 dennes e. m. , på bordet lagda ytterligare Utlåtande, i anledning af återremiss å Utskottens, under N:o 98, förut meddelade Betänkande, angående en jemnare fördelning af Roterings besväret vid Vesterbottens R egernente S. D. Då nu å nyo föredrogs Stats* samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie*Utskottens, den 16 sistlidne Januarii, under Njo 117, afgifna och, den 2 2 i samma månad e. m., på bordet lagda ytterligare Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens, under Nio 95, förut meddelade Betänkande, i anledning af gjord hemställan om de Skånska Infanteri-Regementenas befrielse från Garnizons-tjenstgöring under fredstid; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 21 December e. m. sistlidet år af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till handlingarne, S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Dag-Utskottets, den 1 dennes, under N:o 162, afgifna och, den 3 derpåföljde e. m», på bor*- det lagda Betänkande, i anledning af BancoUtskottets förslag om utfärdande af förklaring öfver Kongl. Brefven den 17 Februarii 1742. 54 Pröt.'Vtdrag den 4 ielruarii 1830. och den 26 April 1776, angående Bankens forum i Concjurs-måh . S, D. Föredrogs å nyo och bifölls Staissamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, den 12 sisth Januarii, under N;o 115, afgifna och, den 32 i samma månad e. m., på bordet lagda Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Uppbörden och Förvaltningen hädanefter af Kronans SpanmålsKantor, S, D.
F R U P Y L O . So m far öfver ett stort vatten .. j ag tro r att lilla vän far med .. och en f aslig svärm med herrar har hon omk ring sig .. lilla jungfrun tycks inte ha' beslutat sig rigtigt ännu för den der beskedliga .. är det inte så? F I N A . J a .. jag vet inte om j ag gör klokt .. för det finns så många andra som fria till mi g.. F I N A ( till Lisette ). Det är maschinisten.. F I N A . Nej, men j ag tänker gifta mig.. F R U P Y L O . Det är så, det .. men en fågel i hand är bättre än tio i skogen .. han h ar mycket papper att göra med.. F R U P Y L O . Om lilla vännen gifter sig , så får hon åtta små .. om inte nio! F I N A . Ko rs i alla tider! Då tror jag att jag inte bryr mig om Svanlund! F R U P Y L O . Ja, men det är väl bäst ändå .. för bryr hon sig inte om honom, så får hon i alla fall lika mång a.. F I N A ( förolämpad ). Hvad för slag? F R U P Y L O . Med någon annan man, som inte blir så beskedlig som han! Det ser jag tydligt! Lil la jungfrun ska' u t på något roligt endera dagen.. F I N A . D et är märkvärdigt! det är i morgon på dansen. F R U P Y L O . Och der träffar hon en g ammal bekant . Fö r resten så är det gudabra .. om 104 bara inte den der mörka karlen låg i vägen .. men han tycks ha' myck et förargliga tankar på hennes väg. F I N A . J a, det är den der välsignade maschinisten .. han ho tade mig med att han skulle tal a om för Svanlund att kapten är li tet vänlig emot mig.. Kan frun se om h an h ar något for'et? F R U P Y L O . Ja, det är i nte så utan att f ästman börjar fundera på sak en .. och det är en annan som lägger u t sina nät för honom.. F I N A ( till Lisette ).
Ivrono-lägenheter och kungsgårdar, angående arrendemedel af dem: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22, rörande beräkningar af Stats-Verkets inkomster. Kronomark, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående kostnadsfri upplåtelse af dylik mark för jernvägs-anlägeningen emellan Gellivara malmfält och Luleå eif: B. IV. 96, 190, 292, A. 292. Krono-nybyggen inom de Norrländska länen, i anledning af väckt motion angående nedsättning i skattetalet för vissa sådana: B. IV. 96, 190, 292, A. 292. K — 83 Krono-tionden på Gotland, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående disposition af dem för dervarande presterskaps aflöning: B. V. 463, 536, 540, A. 540, E. 701. Krusenstjerna, Edvard Wilhelm von, dess yttrande: I. 441. Krusenstjerna, Mauritz von, dess yttrande: IV. 316. Krut-explosioner, i anledning af väckt motion om åtgärder till städernas skyddande mot fara af sådana: B. I. Kungliga Personerna, i anledning af väckt motion om upphörande af den för dem och Utrikes Sändebuden stadgade tullfrihet och restitution af de utaf dem erlagda tull-algifter: B. III. 516, 518, 532, A. 536; B. V. 244, 297, 323, A. 323. Kungsöhrs södra kungsladugård, i fråga om upplåtelse till Konung Carls kommun af mark från nämnde ladugård för anläggning af en harnnbrygga med lastageplats: B. II. 298, 532, 535, A. 535.
År 1835 inträffade å den bäst bebyggda delen af Förborgen eller Westra Förstaden en svår eldsvåda, som odelade större delen af nämnde Förstad, i anledning hvaraf ny Tomt-reglering blef nödig, dervid jemväl föreslogs och af Eders Kongl. Majit i nåder anbefalldes, att alla de å Kronans grund uppförde hus skulle, till vinnande af sundhet och prydlighet, derifrån under loppet af tre år, eller före April 1839 bortflyttas. För delta ändamål har Staden ej blott åt busegarne å Kronans grund upplåtit under ägande rätt nödige Tomter, fem år befriade från ulskylder, utan jämväl såsom bidrag lill flyttningskostnaden, skänkt 2,000 Ridr; Varande i sistnämnde afseende 6,000 R:dr af Eders Kongl. Majit i nåder anordnade alt af allmänna medel utgå. De ulftyttnings-skyldige visade sig i början ganska missnöjde och obelåtne. Också besvärade de Eders Kongl. Majit med underdånig Suplik om ändring i beslutet, eller anstånd med flyltninFemfirsberåttelre för Jonköpings Lån. 4 a6 gen. Den blef efter mitt hörande afslagen och genast företog raan utflyttningen med sådan vilja och kraft att den nu är nära fullbordad och missnöjet har förvandlat sig till en allmän belåtenhet, som ock icke kunde uteblifva, då man fann sig från usla hopträngda kojor förflyttad till trefliga, på öppen och fri plats uppförda snygga Bostäder. Staden har emellertid för delta och andra allmänna åligganden, hvaribland må räknas en ny organisation af skjutsväsendet, som blifvit öfverlemnadt till ett Bolag på 10 år, hvilket inom den nya Förstadens local uppfört nödige byggnader, der 4° å 5° hästar och io å 12 drängar dageligen underhållas, gjort betydliga uppoffringar för det allmänna bästa, och villigt mott Länsstyrelsen i dess bemödanden, att befrämja allt godt och nyttigt inom ett af natur och läge gynnadt Samhälle. Sjukvården i Staden besörjes af Stads-Läkaren, som åtnjuter årlig lön 166 R:dr Zi sk. B:co.
Redogörar ne i landsorterna, utan särskild vedergällning. Det, genom Stats-Konlorets försorg, upprättade Riksbokslutet funno åter Revisorerne i ett sammanhang fullständigt upptaga och redovisa hela Krono-uppbörden, så väl Stats-Verkets, som den, hvilken till andra Verk ingår, jemte afkortningar och dispositioner både utom och efter stal, och hvarutaf Stats-Verkets ställning, ej mindre vid kalender-årets utgång än ock vid uppbörds-årets och räkenskapstidens slut, kunde inhemtas; hvarförutan denna Bok, såsom grundad på sjelfva räkenskapen, medförde säkerhet i resultaterna samt kunde företagas till upprättande åtta månader efter det år, för hvilket medlen utgå, och visade den sålunda på ett enkelt och klart sätt all uppbörds beskaffenhet och belopp, jemte Stats-Verkets alla utgifter och den behållning eller brist, som derå uppkommer, samt meddelade alltså statistisk upplysning i alla de ämnen, som med uppbörd och utgift i Riket hafva gemenskap, så att den med räkenskaper mindre bevandrade granskaren med mera lätthet kunde genomgå denna Hufvudbok, än den efter Widegrenska methoden uppgjorda, hvilken, då den i uppställningen var mörk och icke eller gaf en med korthet förenlig öfversigt af hvad den innefattade, således, åtminstone för den ovane, försvårade utvecklingen af dess resultat.
Räntan för sådana lån har från långa tider tillbaka varit 5 procent, men nu skall den förhöjas till 6 procent, som äfven skola i förväg afdragas för ett halft år. Att lånen i alla fall blifva begärliga, såsom Utskottet säger, är väl att förmoda, emedan Iånebehofvet är stort under en allmän penninge-förlägenhet, särdeles ibland allmogen. Men icke kan det vara nyttigt för landet och dess näringar, ej heller är det nödigt för Riks-banken, att vara den som uppstegrar den allmänna penningeräntan; ty det är just Riks-banken, som ensamt eger förmäga att i någon mån motverka en alltför hög ränta, hvilket ock är dess åliggande, enligt stiftelse-urkunden af år 1668 (se nu gällande Banko-reglemente, sid. 44). Härvid torde ock böra tagas i betraktande hvilka åtgärder vid sista riksdag blefvo vidtagne i afseende på räntans bestämmande, så vidt den skall inbetalas till Riks-banken, och dess fastställelse för en lång följd af år. Man beviljade nemligen då, såsom bekant är, åt alla Filial-banker, som ville bilda sig, en försträckning från Riks-banken af 9 millioner Riksdaler emot högst 5 procent ränta, utan att likväl på förhand afdragas, hvilka Banker, genom ett klokt begagnande af sin kreditiv-rätt på Riks-banken, vanligen nedsätta sin verkliga ränte-betalning till blott 2V3 procent på hela det kapital-förlag, som hålles dem tillhanda; under det de sjelfva kuuna utlåna penningarne emot 6 procent ränta, som i förväg afdrages, och dessutom för den kreditiv-rätt, som de bevilja åt andra, fordra 1 procent: och dessa fördelaktiga vilkor komma att fortfarande åtnjutas, utan att någon förminskning eller den ringaste kapital-afbetalning, utom i yttersta nödfall, kan komma i fråga under hela deras 10-äriga oktroj-tid. När man så liberalt och frikostigt gått till väga emot Filial bankerna och deras delegare, hvilka väl tillhöra landets bättre lottade innevånare, så synes det mig vara i hög grad obilligt och orättvist, att nu så hårdt betunga de lånebe höfvande, som vända sig till
Utskottens förslag) y bj att profblanketler till invisningar å Rikets Ständers Bank, så oek till Depositionsbevis, blifvit af Kongl'. Majft fastställda ; cj att uppgift &c — kungjord; dj att uppgift ä de personer, som komina alt underskrifva Tankens Invisningar å Rikets Ständers Bank samt Bankens depositionsbevis, blifvit tillställde Konungens Befallningshafvande i Länet och i allmänna Tidningarhe kungjord ; ej att minst hälften af Bankbolagets teckningsbelopp blifvit i Rikets Ständers Bank på räkning insatt; och fj att hvad, sorn, enligt nästföregående §, utgör säkerhet för den öf - 3 Hör till Bancooch Lag Ut sköttens Memorial, IV.o 3. Utlåtandet. Ridderskaptt och Adeln. Presle-Slåndet. b) att profblankelter till Bankens creditsedlar blifvit af Kongl. Maj:t fastställda; c) att uppgift på Bolagets delegare ej allenast blifvit aflemnad till samma Piäti neli uti dess Intecknings-Protocoll intagen, utan ock i allmänna tidningarne kungjord: d) att uppgift å de personer, sorn komma alt underskrifva Bankens credilsedlar, blifvit tillställd Konungens Befallningshafvande i Länet oell i allmänna tidningarne kungjord; e) nit lill Banken blifvit inbetaide minst Tio (10) procent af grundfonden ellei |:delar af det i 5 §, Lit. a, bestämda tillskott i Rikets gällande mynt, äfvensom handlingar, hvilka Bolaget efter pröfning godkändt, aflemuade till säkerhet derför, att återstoden af samma tillskott varder inom ett år i Banken insatt; och f) att hvad som, enligt nästföregående §, utgör säkerhet för den öfriga delen af grundfonden, blifvit till Banken inlemnadt och af Bolaget jemte Konungens Befallningshafvande i redan föreskrifven ordning godkändt.
Uti Elfsåkers socken, äfvensom Fjärås sockens skogsbygd smidas liar, skäror och åtskilligt, så kalladt svartsmide, som med lätthet afytlras i kringliggande orter, för ett värdebelopp af minst 10,000 Riksdaler Banko; likväl är att befara det denna industrigren i en framtid kommer att upphöra, i saknad af kol, i den mån skogarne försvinna. §. 5. Politisk FörJattning. Statsbidraget för år 1847 uppgår, enligt tabellen, till 352,986 R:dr4osk. 8 rst. Banko, hvaraf belöper sig på städerne 36,459 R:dr n rst, och på landet 316,527 R:dr 39 sk. 9 rst., som, fördelade på länets oförmedlade hemmantal, utgör nära 83 R:dr af hvarje helt mantal. Från länets Ränteri remitteras årligen omkring 150,000 R:dr Banko, emedan inga andra aflöningar än lands statens äro inom länet indelle på de hemmanen åsalte grundräntor, och det som till aflöning derutöfver erfordras å andra, fjerde, åttonde och nionde hufvUdlitlarne är ganska ringa. Genon; att penningarne sålunda årligen ur detta län utgå, tvärtemot hvad i de fleste andre län äger rum, har penningeförlägenheten ganska tydligt och ofta visat sig hos allmogen, synnerligast vid 1846 års missväxt, då allmogen omöjligen hade förmått hjelpa sig och sina fattighjon från undergång, så framt ej statsbidrag och enskild välgörenhet kommit den till hjelp. Båtsmansunderhållet utgör, efter medium af markegångstaxorna, 62 R:dr 40 sk. 2 rst. Banko för hvarje rote, och ungefärligen 15 R:dr 34 sk. för ett helt mantal.
I sadant alseendc torde Utskotten böra upplysa, att, genom tid efter annan ulkomne författningar, sådane kommunala besvär, som utgöras efter gårdaeller hemmantal, blifvit ålagde dessa verk och inrättningar, t. ex. Kyrkooch prestgårds-byggnad, hvaruti egare af bruk och qvarnar, genom Kongl, llcsolulionen å allmogens besvär den 1 Sept. 1741 §. 40, blifvit förpliglade att lika med hemmansbrukare taga del, med iakttagande deraf, att bruksegare, med hvarje härd, svara för ett hemman, samt qvarnegare med 30 å 40 daler s. m. ränta, elter hemmanens storlek i olika orter, likaledes för ett hemman.
Då vid ulgången af nästförflutne år de politiska förhållandena i Europa begynt antaga en för den allmänna fredens bibehållande allt mera hotande ställning, och en spänning emellan de stora Sjö-Magferne uppstått, hvars följder kunde för norden blifva af oberäknelig vigt, fattade Kongl. Maj:t, i samråd med sin höge granne, Hans Majit Konungen af Danmark, det beslut, att för alla sjömagier i Europa och för de förnämsta stater i Amerika, med hvilka Kongl. Majit underhåller diplomatiska förbindelser, kungöra den politik, som Kongl. Majit, vid det möjligen inträffande utbrottet af ett sjökrig, hade för afsigt att följa, i ändamål att bibehålla det goda förstånd och de vän skapliga förbindelser, hvilka mellan de förenade Rikena och alla Regeringar voro rådande. Till följd häraf, och samtidigt med en alldeles enahanda åtgärd från Kongl. Danska Regeringens sida, afgick, under den 15 December sistlidet år, Kongl. Majits Nådiga befallning till Dess diplomatiska sändebud, att till Regeringarne i Athen, Berlin, Bremen, Briissel, Constantinopel, Florens, Haag, Hamburg, Hannover, Lissabon, London, Lubeck, Madrid, Neapel, Oldenburg, Paris, Petersburg, Rio Janeiro, Schwerin, Strelitz, Turin, Washington och Wien aflåta en förklaring af följande lydelse: “De politiska förvecklingar, som yppat sig till följd af den från Ottomanniska Porten utgångna krigsförklaring, äfvensom deri förestående möjligheten af ett sjökrig, hafva gjort till en pligt för Hans Majits Konungens af Sverige och Norrige Regering att egna en allvarlig uppmärk samhet åt de tilldragelser, hvilka deraf kunna blifva en följd. Dess Bih. till R. St. Maj:ts Nåd. Skrifvelse•, N:o 61. uppriktiga önskan är att bibehålla oförkränkta de vänskapliga förbindelser och det goda förstånd, hvilka så lyckligt råda mellan de Förenade Rikena och alla Europas Regeringar.
S. D. Föredrogs Borgare-Ståndete detl H dennes aflåtne Protocolls-Utdrag, innehållande, att sedan Ståndet, i anseende till de 750,000 Riksdaler Banco, hvilka Statsverket ärligen skulle till Banken inbetala, funnit ej mera än 500,000 K:dr böra infordras om året från Och med 1819 till och med det år, då nästa Riksdag inträffar, utan skillnaden emellan desse summor eller 250,000 Riksdaler om året användas till förekommande af Bevillningens ökande, och att de föreslagne öfverflöds-afgifterne dymedelst må komma att försvinna, BorgareStåodet tillika funnit anleda ning, att härmed beledsaga det förklarande, Dm 16 Junit f m. si att de 166,000 Riksdaler, som vid 1815 års Bevillnings utgörande befunnits vara en brist, skulle genom en tillökning i fyllnadsafgiften ersättas; uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden blifvit inbjudne, att sig med BorgareStåndet förena 5 men som Ridderskapet och Adeln redan den 9 dennes funnit godt anmoda Bevillnings-Utskottet, att föreslå de BevillningsArtiklar, å hvilka, i följd af den utaf Ridderskapet och Adeln likaledes beslutade minskning i Bevillningen, nedsättning kunde äga rum, samt det Förstärkta StatsUtskottet den y sistlidne April genom anställd votering stadgat, det en öfverflöds-afgift skulle utgå genom taxering af vissa öfverflöds-artiklar, Och, derest den erforderliga summan icke kunde på annat sätt erhållas, en fyllnads-afgiffc Utgöras, för LandtTulls ersättningen, ty ansåg Ridderskapet och Adeln det böra vid det Förstärkta StatsUtskottets i denna fråga, enligt 71 § Regerings-Formen, sålunda fattade beslut förblifva. Ut supra, S.
Riksdggs.Orde njngn, ännu fä blifwa liggande pä bordet, Friherre Lesterlirnm, ^rlpok), och Herr 8xal. stencreut?, Xrviä polian, förenade stg med Friherre Ltael von k^oll klein -Zerr Lanht - sNarffalken yttrade att upDos as dcsta saker n»äl ej kunde wäqras, men före» salde nödiaändigheken, qts Mssd deras afgörande ej altför länge dröja, emedan deraf berodde mänga Migkigg b-stut pm Stars Regleringen och Bewillningem - Fri - Den i? IuM. s>, friherre beckerström. ^sacod, hemstäkde om icke H^rr Lanht.Marskaiken wille til! dctza frågors -leruplagandutsätta näayn bestämd dag, det wore ej för att dermed werka tids utdrägt han gjorde detta förflag« utan lwärtom ansäg dan atk allas rätt more behörigen iakttagen, när nian strut kände tiden när wälen skulle uptugaS, och ycsiforinnan kunna skaffa sig alla nödiga nplysningar. ^erv Landt-jskqrffylken stmtvckte härtill -ch föreflog, till detta mais afgörande, nästa Lördag. RopadeS Ig, Grefivtz Norner, ^äolpk 6öranr Det är ej min ranka art rala mot ett beslut enligt med Regeringelagarne, men i anledning af Friherre Stael vern lfloUsteins anmärkning rörande revisionen öfwer förrvaltnmgen as de allmänna medlen frän r8oo till och med 1808, will jag allenast »plysa, gil densamma endast hade afseende pä kriqSwed» lens förwaltning. En EommnLe blef ock till den» na revision af Riksens Ständer sjelfwa utsatt, som börjat detta arbete, men enligt desi egen till nu warande Ständer ingisne redogörelse dermed icke hunnit längt, emedan arbetet är af widd och för» drar flere är att fulländas.
Denna hemställan har blifvit af P reste-Ståndet bifallen, med de tillägg i afseende på vilkoret), som Friherre af Ugglas uti sin reservation, sid. 77, föreslagit, eller »att, sedan hvarje för sig fristående del af ifrågavarande kommunikationsled blifvit, i enlighet med af Kongl. Majit faststäiid plan och afslutadt kontrakt, fullbordad, den behållna årliga trafikinkomsten först, och innan någon utdelning må aktie-egarne tillgodokomma, bör användas till lånets årliga förräntning och amortering, hvaremot, om iukomsterna icke härtill blifva tillräckliga, aktie-egarne frikallas från all skyldighet att för sådant ändamål utöfver det inbetalda aktiebeloppet vidkännas någon utgift; samt att Riksgälds-kontoret skall, intilldess lånet blifvit till fullo betaldt, ega utse en ledamot uti direktionen för det till arbetets utförande bildade bolag, hvilken direktionsledamot skall hafva skyldighet vaka deröfver, att behållningen af rörelsen varder på föreskrifvet sätt årligen använd till lånets förräntning och amortering, innan något deraf må till aktie-egarne utdelas.» Deremot hafva Bidderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden till Utskottet återremitterat ifrågavarande puukt, hufvudsakligen i ändamål alt Utskottet må komma i tillfälle att taga under närmare öfvervägande de skäl, hvilka utaf Friherre af Ugglas blifvit uti riyssberörda reservation anförda mot bolagets åliggande att för iånesumman ställa sådan borgen, som Fullmägtige i Riksgälds-kontoret kunde godkänna, samt pä det att Utskottet, derest bolaget befriades från ett sådant åliggande, måtte föreslå så beskaffade föreskrifter, som betrygga Statens rätt att för lånesumman erhålla godtgörelse.
Jag måste tänka på mina trassliga affärer. Var nu snäll och bevittna min namnteckning på det där reversalet, som jag skall lemna in i Malmö bank i morgon när jag följer dig. HERR Y. Jag ämnar inte resa öfver Malmö! HERR X. Inte? HERR Y. Nej! HERR X. Men du kan ju bevittna namnteckningen i alla fall. HERR Y. N-nej! Jag skrifver aldrig mitt namn på några papper HERR X. mer! Det är femte gången du vägrar, att skrifva ditt namn! Första gången var på ett postkvitto det var då jag började observera dig; och nu har jag bemärkt, att du har en fasa för att ta i penna med bläck. Du har inte afsändt ett bref, sedan du kom hit; men ett brefkort, och det skref du med blåpenna. Förstår du nu, att jag räknat ut ditt felsteg! Vidare! Det är väl sjunde gången du nekar att följa med till Malmö, dit du icke varit PARIA. 117 under denna tid. Och ändå har du kommit hit från Amerika bara för att få se Malmö. Och du går hvarje morgon en half mil söderut till kvarnbacken för att få se taken i Malmö! Och när du står där vid högra fönstret och tittar ut genom tredje rutan till venster nerifrån räknadt, så ser du spirorna på slottet och skorstenarne på länets cellfängelse. Ser du nu att det inte är jag som är så kvick, utan du som är så dum! HERR Y. Nu föraktar du mig! HERR X. Nej! HERR Y. Jo, det gör du, det måste du göra! HERR X. Nej! Se här har du min hand! HERR Y. (kysser den räckta handen). HERR X. (rycker tillbaks handen). Hvad är det för hundfasoner! HERR Y. Förlåt mig; men ni var den första, som räckte mig handen efter att ha fått veta HERR X. Och nu vill du inte dua mig längre! Detta skrämmer mig, att du inte efter utståndet straff känner dig upprättad, i nivå, rentvådd, PARIA. 118 lika god som en ann! Vill du tala om för mig hur det gick till! Vill du det? HERR Y. (skrufvar sig).
Det synes också alldeles gifvet, att om dessa föreläsningar egentligen skola afse deri studerande ungdomens nytta, måste de på helt annat sätt anordnas, än om ändamålet är att vara till gagn för äldre personer, hos hvilka man kan förutsätta vissa elementära förkunskaper. Jag föranlåtes till denna anmärkn. af tvenne talares yttranden. Gr. Anckarsvärd har nemligen både i siu motion och nu här på detta rum tillkännagifvit, att han genom den nya institutionen åsyftade populära föreläsningar för »den högre och allmänna statsmannabildningen»; en annan talare (Hr von Qvanten) har deremot ansett att föreläsningarne borde komma till godo för K. Theaterns elever, skogsinstitutets och teknologiska institutets lärjungar och för sådant ändamål omfatta estetik, Skandinavisk litteratur och möjligen fornnordisk arkäologi — säkerligen en oriktig upfattning af Gr:ns mo - Ben 2S Joll e. ». Men både denne talares och en föreg:de talares ord ådagalägga tydligen, att man icke gjort sig klart reda för planen eller verksamheten hos den blifvande bildningsanstalten. De försök, som i hufvudstaden skett med populära föredrag, hafva vanligen strandat af brist på en ändamålsenlig och kostnadsfri lokal. När vetenskaps-akademiens nya hus blir fullbordadt, torde denna brist vara afhulpen. Då vore ock skäl att ställa till Regeringens disposition en rund summa, för att såsom arfvoden tilldelas ledamöter af vetenskaps-akademien eller andre förtjente män, hvilka ville, efter fastställd plan, hålla populära föreläsningar i huf. vudsiaden. På detta sätt anordnade, är jag öfvertygad att man skulle komma närmast det af motionären afsedda målet. Uti sin motion har Gr. Anckarsvärd yttrat, att han önskade genom den ifrågasatta riva institutionen i Stockholm en likartad anstalt med Collége de France i Paris. Så önskligt detta än kunde vara, anser jag dock att det Svenska Statsverket icke mäktar åstadkomma, äfven i smått., en så dyr vetenskaplig institution som Collége de France. Detta Collége de France med sina 28 lärostolar är icke en undervisningsanstalt för ungdom.