Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Örn Landt-Reger ingen eller Local-Styrelsen, Hit räknas icke allenast Läne-Styrelserne, eller de sä kallade Konungens Befallningshafvande , Öfver-Ståthållareoch Landshöfdinge-ämbetena, med derunder lydande ämbetsoch tjenstemän, utan ock menighetsstyrelsen i allmänhet. Rörande Öfver-Ståthållare-ämbetet har Utskottet, af skäl, som i en al de särskilde meningarna blifvit anförde , trott sig böra föreslå, att Öfveroch Under-Stäthållareämbetena förenas till ett, under benämning af d;t förra ^ och med nedsatt rang för innehafvaren, såsom den förste bland Landsböf* dingarne. I afseende på Committerades yttrande sid. 155 , rörande centralisation af alla inom hvarje provins varande myndigheter , sä ait Landets indelning blefve afpassad efter Local-förhållanden, samt innevånarnes beq äm - *_) Jemför Commitrerades Betänkande, sid. 122. Cancelli Rådet von Hartmansdorff^, sednare afdelningen. **) Cancelli-Rådet v. Hartmansdorffs första afdela, sid. 202 lighet, har Utskottet funnit, attén sådan anstalt väl kunde vara önskvärd, men att den, såsom beroende på närmare undersökning af orternes läge, folkmängd och inbördes förhållanden, för närvarande icke kan införas; hvarföre, och då en ny reglering af Rikets ämbeten och tjenster, utan sammanhang dermed, kan verkställas; Utskottet ansett öfverflödigt, att Utlåtande deröfver meddela, Landshöfdingarne utöfva, enligt gällande föreskrifter, verkställande magten, hvar inom sitt Län, och äro jemväl Domare i sådane hushållsoch police-må!, som ansetts fordra skyndsammare behandling, än den, sorn vid de vanliga Domstolarna kan vinnas. Dem åliggande befattningar finnas uppräknade i Committerades betänkande sid, 156 och följande, bestående förnämligast uti: Verkställighet af högre myndigheters bild och befallningar samt Domstolarnes beslut. Uppsigt öfver det civila vid försvarsoch bevärings-sky Idig het ens utgörande.
För min del anser jag att återremiss ej bör komma i fråga. Hr Åke rman: Det har både af Regeringen och vid flere riksdagar blifvit erkändt, att åtskilliga af de personer, som äro 3ea Den 24 .Mars. anställde vid lands-staten (åtminstone i många län om icke allmänt) ej äro så aflönade som med Statens sanna fördel öfverensstämmer, med afseende på tjensternes vigt oell beskaffenhet. Det är dessutom högst angeläget, såsom en föreg:de talare anmärkt, att löner anslås, så att vid hvarje lands-cancelli må kunna anställas en länsnotarie. För min del betviflar jag ingalunda, hvarken såsom en värd talare här i granskapet anspelat, att StatsUtsk. skulle slumpa med dessa frågor, icke eller att det ju, såsom den siste värde ledamoten tilikännagifvit, är StatsUtsk:s allvarliga afsigt att taga dessa frågor i betraktande; men jag anser deremot att det af Dtsk. anförda hinder för dessas handläggning icke må gälla andra ärenden rör.de lands-statens lönereglering, än sådana, som ovillkorligen äga sammanhang med frågan om indeldta räntornes indragning, helst jag föreställer mig såsom möjligt, om ock icke sannolikt, att riksdagen kunde afslutas förr än det vidlyftiga och vigtiga betänk, om skatte-förenklingen hinner att hos Utsk. genomgås och derefter af R. St. afgöras. I sådant fall skulle äfven de löneregleringsfrågor, som icke stå i ovilkorligt samband med nämnde betänk., men hvilkas afgörande är af stor vigt för ärendenas gång inom landtregeringen, dock komma vid denna, lika som vid förra riksdagen, att till en obestämd tid uppskjutas. Det är på denna grund jag anser ärendet böra återremitteras, samt StatsUtsk. åläggas, att utan uppskof behandla alla de frågor om löneanslag för lands-staten, som ej stå i ovillkorligt sammanhang med skalteförenklings-comite'ens betänk. Hr von Hartmansdorff:
Den 1 Åug. iS34« Från Hö glo fl. Ridderskapet och Adels. S. D. Vid förnyad föredragning af Banco-U t skottets den \\ sistlidne Ju lii på bordet lagde Utlåtande N:o 16, till svar å de inom samtlige Biks-Stånden framställde, till Utskottet remitterade anmärkningar vid dess under N:o 6 afgifne Betänkande, med förslag lill hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning, stannade lvidderskapet och Adeln i följande beslut: i:«ta punkten bifölls. a:dra punkten erhöll följande lydelse: att Bankens metalliska Gassa ej får bibehållas vid ett belopp, som understiger 2 millioner Riksdaler Specie; åliggande Banco-Styrelsen, att, när behofvet så fordrar, för detta ändamål vidtaga förberedande nödige åtgärder, så tidigt, att metalliska Cassan ej må qvarblifva vid detta nedsatta belopp. 3:dje punkten erhöll följande lydelse: att, till förstärkande af metalliska Cassan, Banco-Fullmägtige bemyndigas, alt, i den mon behof deraf göres, och äfven med användande af de till Bankens grundfond hörande Statsobligationer, förskaffa sig å utrikes ort credit eller crediliv till ett belopp, motsvarande högst 2 millioner Riksdaler silfver, efter 1(164 års förändrade myntfot. 4:de punkten erhöll följande lydelse; alt, på det en härifrån uppkommande tillfällig skuldsättning utrikes icke ,raå iklädas natur af stående, Banco-Styrelsen åligger, att på den erhållna crediten eller creditivet göra afbetalningar, så fort som lämpligen ske kan, Bih, tilt /?. St. 9 Sami, äj 4 :de Häftet, Prof, Utdr. d. i Jug. 1834. 5:te punkten bifölls, med tillägg af följande ord vid slutet* så framt ej upprätthållandet af Bankens credit det oundgängligen fordrar. 6:te punkten afslogs, och i dess ställe insattes en ny punkt af följande lydelse: Banco-Styrelsen åligger noggrann t tillse, att det silfver, som från främmande länder uppköpes, verkligen, också från utländsk ort inkom iner.
Dessa premier skulle utgöra, 0111 minnet ej felar, från 200 till 600 rtdr hvardera. Reglementet för skolorna granskades af Consistorierna i de 3:ne stift, inom hvilka länet är beläget, nemi. af dem uti Götheborg, Skara och Carlstad, innan det afK.M. fastställdes. De församlingar, som önskade understöd, skulle inlemna sina ansökningar till vederbör. Consistoriel-, hvilka pröfvade församlingens behof och förtjenst, samt inskickade ansökningarna till Landshöfdingen, hvilken borde med eget utlåtande beledsaga dem till länets Pröfnings-comite', der beslut fattades och understöden utdelades. Något dylikt för socknar i allmänhet synes mig bäst, ty man undginge derigenom att draga på sig alla församlingars, äfven de oförtjentas anspråk. Börjar deremot någon församling att sjelf göra uppoffringar och visa hvad hon vill åstadkomma för sin skola; så kan man hoppas, att det understöd, Staten lemnar, skall blifva väl användt. Många församlingar behöfva icke understöd, men andra tarfva det verkligen, och åt dessa önskar jag, att hvarken R. o. Ad. eller de öfriga Stånden måtte neka erforderliga bidrag. Gr. Anckarsvärd bar vidare yttrat , att man borde akta sig för att tilldana skol-lärare, hvilka blefvo prester och komme att öka PresteStåndets antal. Detta är också min mening, och jag har sökt, ehuru med motgång och tadel, att förfäkta henne under den tid, jag utöfvat Statssecreterare-embetet. Skälet hvarföre socknarne merendels önska att få prester till barnalärare, är dels hop - 36o Den 12 Februari f. m. pet att åt barnen bereda en bättre religionsundervisning med detsamma, men såsom Hr Piibbing yttrat, är detta presterskapets och icke barnalärarnes sak; dels är det för att slippa pensionera skolelärarne, när de blifva gamle och utarbetade, men i stället fä kasta dem på kyrkan.
Fasta Landet. Summa Medelvärde Jemnadt medelvärde Ett st. Svin. Ett st. Får. Ett st. Lamm. Fasta Landet. Öland. Fasta Landet. Öland. Fasta Landet. Litt. i. Ett st. Gås. Ett st Huds. Ett Tjog Ägg. Ett m eller Klåfve Torr Fisk. Fasta Landet. Öla ld. Fasta I andet. Öland. Fasta Landet. Öland. Fasta Landet. Öland. Ett J% To 'ra Gäddor. [Ett XU Torr Fisk. 100 st. Spetfisk. Fasta Landet. Öland. Fasta Landet. Öland. Fasta Landet. En Tunna Torsk. En Tunna Mört. En Tunna Äl. Öland. Öland. Öland. Jemnadt medelvärde.. Ett st. Ål. Ett torr Al. En Tunna Lax. Fasta L andet. Öland; Fasta [.amiet. Öland. Fasta Landet. Ett Lass Skatteeller Tall-Veil. Ett <£(!) Skälspäck Ett Skattelass Hu En Kärfve Hahn Öland Öland Öland 24 24 (£*) Calmar En Läst eller 12 Tunnor Kol. En 'unna Aska. En Timmerstock. Fasta Landet. Öland. Fasta Landet. Öland. Easta Laridet. Ijäii. Litt. 1, En Syll. Eli Sä .»stock. En Furubräde-yta. En Tolft Sågbräder. Fasta Landet. Öla ld. Fasta I andet. Öla nd. Fasta I andet. Öland. Fasta L andet. Ett U ! jusgaru. Ett o^&JLingarn. Fasta Landet, j Öland. * Fasta Land ■t. Öland. Lill. I. Ktt g°(lt Lin. Ett ¥& Lintågor. Ett M Ullgarn. Ett V, Ull. Fusta L andet. j Öland. Fasta L tadel. Öland. Fasta Landet. Öland. Fasta L tndet. — 31 23 - € al mai* En Ali Lär o. Ett st ■Sa c k. Ett Näfver. F.n Packe eller Näfver. 3 M Fasta Landet. Öland. Fasta Landet. Öland. Fasta Landet. Öland.
Jag vågar ingalunda tro, att hvad jag nu föreslagit år fullkomligt ledande till ändamålet, men det år icke eller med den öfvertygelsen framlagt, utan fast mer för alt gifva en väckelse åt någon mera skicklig, att en detaille uppgifva en båttre plan till efterföljd, hvarvid för* enades Statens säkrare controll öfver Postintraderne med beqvämlighet lör de corresponderande; och tror jag att Riksens Ständer borde till odi med utsätta ett lämpligt premium för den som inkommer med ett antagligt förslag i detta ämne. Vid detta tillfälle anser jag mig icke böra förbigå att nämna huru ofta det händer, att bref sorn expedieras med lösposten ej framkom^ 23o Den 3 Martil, ma, i synnerhet då under couvert till närmaste P.ostContoir löspenningar inom detsamma medfölja tili postporto för brefvet» vidare , befordran. Sådane bref qvarstanna behändigt på Postgårdarne, penningarne uttagas och brefven uppbrännas, utan att man möjligen kan upptäcka på hvilken Postgård det skedt då brefvet passerat (lere sådana, och inga förteckningar åtfölja från ena station till den andra. Utom det att bref sorn på detta sätt ej framkomma > ofta kunna vara mycket angeligna, är det cn förförelse till vanart hos Allmogen, sorn slutar sig med vana till större brott och ensamt: detta skäl, såsom, efter min tanka, ganska vigtigt, bör behjerta till vidtagande af sådane åtgärder, hvarigenom medborgare icke så uppenbart frestas, att blifva tjufvar. Såsom tillägg i den controll jag finner nödig öfver post-medlen, föreslår jag äfven följande, nemligen:. Postmästare böra vid ansvar åläggas att dagen efter hvarje posts afgång till Allmänhetens åskådande uthänga collationerade douppletter af de Postchartor sorn blifvit upprättade öfver till expedierande med sist afiärdade post emottagne bref och blifvit densamma medsände.
Ej må riksdagsman fiån riksdags-orteu afresa, eller från riksdags-öfverläggningawie sig afhålla, med mindre han dertill undfått tillåitelse, på sätt uti riksdagens Arbets-ordning föreskrifves. Utan synnerliga skäl må ej längre ledighet än för tre veckors tid beviljas. — Huru förhållas bör, då ledamot flera än tre gånger å rad från sammanträde sig utan laga förfall afhållil, derom stadgas uti riksdagens Arbetsordning. § 71 (§ 80 R. 0.) Riksdag må ej räcka längre, än tre månader från den dag, då Konungen låtit om Stats-verkets tillstånd och behof RiksensStänder underrättelse meddela. Skulle likväl gånge, som i Regeringsformens 101 § stadgadt är sådant begära. § 72 (§ 81 R. 0.) Då riksdag hemförlofve Ständerna. § 73 * blifver lika lydande med 82 § i nu gällande R. 0. 22 0 KonslUutions-Vtskottets Memorial, N:o 7. Regerings-Formen. % Ingressen. Vi efterskrifnc öfriga Grundlagar, hvilka i 77 § af denna stadga: §§ 1—7 i nu gällande fl. F. oförändrade. § 8 (§ 8 R. F.) Ej må Konungen fartta något beslut i mål, hvaröfver Stats-Rådet höras bör, derest icke minst tre af Stats-Råden, utom vederbörande Föredragande, tillstädes äro. Stats-Rådets samtlige ledamöter, der de icke laga förfall ega, skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning, som, efter dem förut meddelade föredragningslistor, i Stats-Rådet förekomma och rikets allmänna styrelse röra. Sådane äro: Frågor och förslag om stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af Grundlag, om nya allmänna lagars eider författningars vidtagande; om upphäfvande och förändring af de förut gällande; om nya allmänna inrättningar uti särskilda styrelsens grenar, med flere af dylik beskaffenhet, § 9 {§ 9 R. F.)
Efter härmed slutad öfverläggning, gjordes propos. på antagande af inbjudningen i förev:de del samt besvarades med ja. 362 Den 11 Juli f. m. 3:Hje punkten, innefattande Borgare-St:s beslut att efter 17:de punkten bland vilkoren tor idkande af fabriks-eller handtverksrörelse skulle tilläggas en ny punkt af följ:de lydelse: »att landtman, med bibehållande af den hittills dem medgifna arhetsoch slöjdfrihet, skola utan särskild tillåtelse vara oförhindrade att, med biträde af sina hemmavarande barn och lagstadda tjenstehjon, till afsalu förfärdiga do fabriksoch handtverks* arbeten, hvilka såsom föremål för husflit kunna af deni åstadkommas. » Frih. Alströmer: Då denna punkt h. o. h. är stridande mot den princip, som blifvit uttalad i det af It. o. Ad. antagna förslag i afseende på handelsoch näringsrätten, och då ett afslag å inbjudningen icke kan leda derhän, att votering i förstärkt Ekon.-lJtsk. kommer att ega rum, får jag anhålla, att denna del af Itorgare-St:s inbjudning måtte afslås. Hr von Koch: Då jag ingalunda vill förlänga diskussio nen med anförandet af några motiver, och då jag dessutom härutinnan en gång förut framlagt mina skäl, inskränker jag mig till att äfven i denna punkt yrka bifall till Borgare-St:s inbjudning. Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till och dels alslag å inbjudningen i förev:de hänseende, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till densamma, och sedermera propos. på afslag derå, hvilka buda propos:r besvarades med blandade ja och nej; hvarefter propos. på inbjudningens antagande förnyades samt besvarades med flere ja jemte några nej; och förklarade Hr Gr. o. Landtm, sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
Slutet blef, att Drottning Christina afsade sig regeringen och Carl Gustaf kom på thronell; hvarefter, såsom jag tror, 165y afslöts Roschildska freden, då vi fingo tullfrihet, hvilken tyvärr icke räckte längre än a år. Jag anhåller, att äfven detta måtte till upplysning medfölja återremisseu till Utskottet. Ilr Rosenblad: Till den historiska upplysning, Frih. Boye lemnat, vill jag endast meddela den explication, att vid den tiden, då Ambassadören Withelocks beskickning till Sverige ägde rum, hade Sverige ensamt och allena den mest oinskränkta tullfrihet i Sundet, som man kan tänka sig, så att för Sverige icke behöfde göras det ringaste bemödande alt förvärfva den, och det var Svenska Styrelsens intresse, alt icke andra makter skulle erhålla den. Carl X erbjöd också, såsom ett lockelsemedel för vinnande af de båda republikcrnes ynnest under sitt krig med Danmark år i65ij, att de skulle erhålla tullfrihet, med villkor att understödja honom vid eröfringen af Danmark. Frih. Boye: Jag hänvisar endast till den omnämnda boken, som upplyser hvad jag sagt, ehuru mitt minne kan hafva felat lill någon del. Allin. Besvärsoch Ekon,Utsk:s utlåt. N:o 3i återremitterades. Föredrogos ånyo och biföllos StatsUlsk:s, den 27 sisth Maj, på bordet lagda utlåtanden: ]V:o 120, ang:de Landskamereraren, Kammarrätls-rådet S. Lindbergs ansökning om befrielse från all ersättningsskyldighet i och för kronofogden Hoflings balance; N:o 121, rör:de väckt fråga om anvisande af ett boställe åt provincial-läkaren vid Lif-gedinget af Södermanland; N:o 122, i anledn. af K. M:s nåd. propos., ang:de öfverlålandet till Malmö fattig-arbets-inrältning af Kronans rätt till ett derstädes fallet dana-arf; N:oi23, ang:de väckt fråga om krono-säteriet
Memorial endast böra läggas till handlingarne.” Friherre Boye, Fredrik: Jag hemställer, om, med uttrycket att ExpeditionsUtskottets Memorial skall läggas till handlingarne, meningen är, att sjelfva frågan kommer att förfalla utan vidare discussion derom. Herr Cederschjöld: Till Grefve Frölichs egen besinning hemställer jag, om han väl vidare önskar framställning af den Proposition han föreslagit, då han har anledning hoppas, att ExpedilionsTJtskottets Memorial ogillas, derest ur Propositionen uteslutes clausulen om Memorialets grundlagsvidrighet. Grefve Frölich: Då den siste Talaren, som är Ledamot i ConstitutionsUlskotlet, uppträdde för att yttra sig, väntade jag af honom en helt annan erinran, än den han framställde. Jag trodde nemligen, att han skulle hänvisa till 55 § Riksdagsordningen, som säger, att när LandtMarskalk vägrar en Proposition, men Ståndet yrkar den, åge LandtMarskalk att förklara öfverläggningen hvilande 'och målet förvisas till C011- stitutionsUtskottet. Detta har den värde Ledamoten ej gjort, och jag nödsakas derföre göra det, till förekommande af ytter61 H. i ( Den 10 Februari i f. m. ligare ett grundlagsstridigt steg genom antagande af den föreslagna NejPropositionen. När JaPropositionen endast innefattar frågan om den vägrade Propositionen af Ståndet yrkas, kan ContraPropositionen ej blifva någon annan, än att den ifrågasatta Proposionen ej påyrkas, eller att LandtMarskalken ej ålägges alt densamma till Ståndet framställa» Herr Hjerta: Jag instämmer i Grefve Frölichs mening, alt ContraPropositionen ej bör eller får innefatta mera, än att Ståndet icke yrkar den vägrade propositionen; ty annars skulle mången utestängas från möjligheten att besluta i sjelfva hufvudsaken. Då Herr Grefven och LandtMarskalken frågat, om Ridderskapet oell Adelil fordrar den proposition, lian vägrat, är det blott deröfver Ståndet nu har att besluta och votera, utan hufvudsakens inblandande.
Fyratiosju tusen tvåhundrafemtio R:dr; 2:o för skiften och afvittringar under hvart och ett af åren 1861, 1862 och 1863, 70,575 R:dr, eller under dessa tre år tillsammans Tvåhundraelfva tusen sjuhundratjugefem R:dr; 3:o för utbildning af Svenska trädgårdsföreningens elevskola och trädgårdsodlingens befrämjande, 4,500 R:dr årligen, eller tillsammans under meranämnde 3 år Tretton tusen femhundra R:dr; och 14 Stats* Utskottet# Memorial N:o 214. 4:o för en Agrikultur-kemisk försöks-anstalt vid Ultuna Landtbruks-institut, Tre tusen It:dr; hvilken summa är anslagen till uppsättande derstädes af ett laboratorium. § 121. Efter det under innevarande riksdag fråga blifvit väckt om stats-anslag för åtskilliga vid Ultuna Landtbruks-institut erforderliga nya byggnader, hafva Rikets Ständer beviljat ett anslag af Tretioett tusen femhundrafyratio R:dr för de bland dessa byggnader, hvilkas uppförande ansetts företrädesvis angeläget, nemligen för uppförandet af ett nytt boningshus för lärlingarne och en ny fårhusbyggnad vid nämnde Institut; varande denna anslags-summa anvisad att enligt Kongl. Maj;ts nådiga disposition från Riksgälds-liontoret utgå; hvadan utbetalningen deraf bör verkställas i öfverensstämmelse med derom af Kongl. Maj:t meddelad föreskrift. § 122. För fortsättning af geologiska undersökningarne inom riket och derpå grundade geognostiska kartors upprättande, har under instundande statsreglerings-period ett årligt anslag af 30,000 R:dr och således för tre år Nittio tusen R:dr blifvit till Kongl. Maj:ts nådiga disposition af Rikets Ständer beviljadt och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisad t. Derjemte hafva Rikets Ständer, likaledes till Kongl.
Hvilket allt, till svar i ämnet, Rikets Ständer få bos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 19 April 1848. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 April 1848. Preste-ståndet den 19 Borgare-ståndet den 19 Bonde-ståndet den 19 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående sökt afskrifning af en del utaf de Hallands läns invånare år 1846 beviljade undsättningsmedel. - (Stats-utsk. Uti., N:o 103.) S. A. K. Uti nådig proposition af den 2 December sistlidet år, bär E. K. M. behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att E. K. M., uppå Dess befallningshafvandes i Hallands län underd. framställning om erforderliga undsättningsanslag för nämnda läns, efter 1846 års felslagna skörd, nödställde invånare, härtill i nåder anvisat en summa af 80,000 r:dr; men att, oansedt E. K. Ms befallningshafvande dervid i underd. anhållit 0111 rättighet att utaf dessa undsättningsmedel få till de behöfvande, utan gemensam ansvarighet eller säkerhet för återbetalningen, utlemna 10,000 r:dr, E. K. M. likväl, enär det af rikets - ExpeditionsUtskottets Förslag till und. SkriJ veise j N.o 61. 97 kets sednast församlade Ständer till sådana undsättningar anslagna belopp redån förut var till behöfvande inom andra län disponerad!, endast kunnat till understöd, utan betalnings-skyld ighet, anvisa en summa af 600 r:dr. Dock som E. K. M:s befalhiingshafvaiide, på hvars uppmaning åtskilliga församlingar, emot gemensamt betalningsansvar, begärt mindre undsättningssiimmor, för att tilldelas dem, hvilka icke kunde erhålla del af de i allmänhet utlemnade låneunderstöden, hos E.
Huruvida åter en sådan eftergift må rättvisligen kunna förunnas Rustoch Rotehällarne vid Flottan till ett belopp, motsvarande hvad beklädnadsbidraget från Rotehällarne vid Arméen utgjorde, då detsamma med statsanslag ersattes, har Förvaltningen ansett bero af en jemförelse emellan de skyldigheter, som åligga de förre och de sednare, samt derföre låtit, i och för anställande af en sådan jemförelse, på grund af tillgängliga handlingar upprätta och jemväl i underdånighet öfverlemnat 2:rie tabeller, den ena upptagande för hvarje af Rikets Län dels medelantalet hemman, som i Länet utgör en Soldat oell en Båtsmans-rote, dels ock vakans-afgiften efter medium af 1856 och 1857 årens markegangs-taxor ej mindre för en Soldatoch en Båtsmansrote, än för ett Soldatoch ett Båtsmans-roteradt hemman, dervid frän vakans-afgiften för Soldatrotar och lidnman afräknats det eftergifna beklädnadsbidraget 5 R:dr 8 öre Riksmynt, och af hvilken tabell derjemte inhenitas: att i medeltal för hela Riket en Soldatrote består af 1,62, men en Båtsmans-rote deremot af 3,4a hemman att vakansafgiften för Soldatoch Båtsmams-rotar numera blir i det närmaste lika, eller 104 Rulr 64 öre för de förra och 104 R:dr 65 öre för de sednare, samt att då samma afgift för ett Soldat-roteradt hemman uppgår till 67 Rrdr 81 öre, den deremot för ett Båtsmans-roteradt hemman utgör endast 30 R:dr 30 öre; — Den andra tabellen åter innehållande, likaledes länvis, uppgifter å medeltalet såväl af vakans-afgiften för de för utfärdandet af nådiga Förordningen den 22 December 1848 fastställda Båtsmans beklädnads-persedlar af hvarje Rusthåll eller Rote eldigt 1856 och 1857 årens markegängstaxor, sorn af beklädnads-ersättningen för hvarje af Kronan beklädd Båtsman under nämnde år, hvaraf sig visar, dels att den sednare betydligt understiger den förra, särdeles hvad Indelningskontpanierna beträffar, enär vakans-afgiften i medeltal för alla länen uppgår till 15 Rrdr 12 öre, men beklädnads-ersättningen deremot utgör endast 10 Rrdr 54 öre, dels ock att, om äfven värdet af klädeller kappsäcken, som med #:del vid Indelningsoch Ddel vid Roterings-kompanierna, samt af de så kallade småpersedlarne, eller skjortor, strumpor och skor, som till hela beloppet vid Indelningen och till 3- vid Roteringen inberäkna» i vakans-afgiften, men icke ingår i beklädnads-ersättningen till Kronan från Runhällen eller Rotarne, bl ifver samma ersättning tillagd, denna dock i de liesta län understiger den motsvarande delen af vakans-afgiften,