Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den värde talaren har vidare fästat sin uppmärksamhet vid ett inom Frankrike, ej långt elter traktatens afslulande, väckt förslag om allmänt upphäfvande af de höga torinage-afgifter och protektiva stadganden, som hittills varit till förment skydd för Frankrikes sjöfart gällande; och han utbrister i beröm öfver Franska regeringens strälvan att sålunda lindra sina undersåtares bördor, under det han på samma gång klandrar vår regerings bemödanden att lindra Svenska folkets. Sådane äro de slutsatser, till hvilka den värde talaren efter 15 års nationalekonomiska studier kommit! En annan talare, som nogsamt ådagalagt sin förkärlek för volymers vidlyftighet, har bland en mängd andra, redan vederlagda anmärkningar, erinrat om den enligt hans tanka synnerligen skiljaktiga omtänksamhet, med hvilken traktatsbestämmelserna å Frankrikes och Sveriges sida blifvit betingade, hvarom jemförelse emellan artiklarne 2 och 3 i handelstraktaten skulle lemna bevis. I den förra inskränktes de af Frankrike medgifna lättnader endast till sådane Svenska och Norska varor, som infördes direkte till Frankrike i något af de kontraherande makternas fartyg; då deremot 3:dje artikeln, beträffande införseln af Franska varor till Sverige och Norge, helt och hållet lemnade utan afseende nationaliteten af de fartyg, genom hvilka inlörseln verkställes. Aninärkaren har härvid förbisett de helt och hållet skiljaktiga grundsatser, efter hvilka tullagstiftningen i de respektive staterna är ordnad. De förenade rikena hafva långt lör detta och visserligen på goda grunder öfvergilvit det differentialsystem med hänsigt till så väl fartyg som produktionsorter, 458 Den 8 Februari e. m. hvilket ännu i Frankrike är gällande, men från hvilket man älven der sdker alt frigöra sig. Vidare har han klandrat såsom anmärkningsvärd hrist, atl traktaten väl bestämmer samina förfaringssätt, beträffande forti 11 In i (ig ad valorem, sorn genom andra åberopade traktater vore bestämdt, men deremot icke ålergifver innehållet a1 sjelfva föreskriften i dessa amira traktater, hvilket, enligt talarens förmenande. skulle hafva varit för våra trafikanter af stor vigt.
Jag har för sådant ändamål föreslagit, att skjuts ställande på entreprenad och entreprenadafgifternas fördelning på alla ett läns skjutsskyldige hemman efter hemmantalet, och jag har äfven sökt att utveckla motiverna till detta förslag. Jag anser dessa motiver vara temligen talande, och hoppas att de skola göra sig gällande. Man har påstått, att det skulle utgöra ett ingrepp i eganderätten, om det hemman, som ligger vid en mindre befaren väg, komme att betala lika stor entreprenadafgift, som det hemman, hvilket gränsar till en väg med större trafik; men då det besynnerliga förhållandet har inträffat, att under loppet af ett decennium, afgiften för befrielse från skjutsskyldighet för ett hemman i Blekinge blifvit höjd från 10 till 100 B:dr, d. v. s. tiodubblats, anser jag sådant innefatta ett större ingrepp i eganderätten, än om hvart och ett skjutsskyldigt hemman inom ett visst större distrikt skulle efter mantalet deltaga i kostnaden för skjutsens upprätthållande derstädes. Gr. Liljencrants har anfört ett talande exempel på skjutsskyldighetens ojemna fördelning inom det af honom styrda län, och det torde således böra medgifvas, att en jemnare fördelning af bördan på alla vore billigare, än att densamma till största delen trycker endast några få. Hr Sandströmer, som vid förra Riksdagen väckte en motion i samma syftning, som den af mig nu framställda, har lemnat den upgift, att om alla de entreprenadafgifter, som ^utginge från de skjutsskyldige hemmanen inom Skaraborgs län, sammansloges och fördelades på dessa hemman, så skulle hvarje hemman ej komma att betala mera än 5 R:dr och några skilling b:ko i entreprenadafgift. Jag tror, att en fördelning, ledande till ett sådant resultat, icke skulle väcka någon betydlig obelåtenhet, och såsom säkert torde få antagas, att den obelåtenhet, som möjligen upkomme, blefve ganska ringa i jemförelse med den, som f. n. råder hos vår allmoge, i afseende å skjutsningsbesvärets utgörande. Jag vidblifver mitt i motionen väckta förslag och anhåller, att Ekon.Utsk. ville deråt egna en sorgfällig pröfning. Den 12 November. Frih.
R.dr 36 sk., der af på kostnaden för servicen skulle belöpa 24,964 R:dr 25 sk., hvilken summa icke Ölverstege hvad för det dermed afsedda behof erfordrades; samt att, så vidt iuqvarteringsverkets ofvanuppgifna inkomster 37,307 R:dr skulle alldeles frångå staden och denna ändock komma alt i service-kostnad utgifva 24,964 R:dr, de inqvarterings-skvldige sålunda skulle, i stället att åtnjuta lindring, ytterligare betungas med omkring 12,000 R:dr, motsvarande skillnaden emellan nyssberörda 24,964 R:dr och de 12,997 R:dr, som för inqvarteringen nu tillskötos; och hade fördenskull inqvarterings-gifvarne blott medgifvit, att i samma mån stadens utgifter för inqvarteringen minskades, men ej till högre belopp, dess inkomster för inqvarterings-verket linge nedsättas; varande slutligen af vederbörande, å stadens vägnar, uuderdånigst hemstäldt, att E. K. M:t täcktes, med detta förbehåll, lill Rikets, Ständer ånyo aflåta Nådig framställning. I sakens så beskaffade skick bar E. K. M:t nu i Nåder meddelat Rikets Ständer, det E. K. M:t funnit, att den lindring i inqvarterings-skyldigheten, som Rikets Ständer tillförene utlofvat och äfven låtit städerna utom Stockholm redan tillgodokomma, afsåge blott kostnaderne för inqvarteringen, med undantag af servicen, för de i stad ständigt eller i garnison förlagda trupper, samt alt således en af Krigs-kollegium väckt fråga om lindringens utsträckande jemväl för mindre, tillfälligtvis inqvarterad.e trupp-aldelningar komme att förfalla, likasom ett Kollegii förslag om inqvarterings-bestyrets öfverflyttande på någon Statens embetsmyndighet. Expeditions-Ulskottets Förslag till underd.
Många af dessa i skolor, * * bank, post, vid telegraf och telefon samt på * kontor anställda kvinnor sakna ett kamratOeh ni, min unga! — Jag vill ej prelifs trefnad och ett enkelt sällskapslifs fördika någon » lifsglädje » för er; till en sådan ströelser. Deras krets blir lätt trång, och saknas alltför ofta förutsättningarna. Men de känna sig ensamma och utanför det rikare tag lifvet sådant det är, tag dagen sådan den lif, som rör sig utomkring dem. kommer, och jollra och kvittra, innan det Det var i främsta rummet dessa kvinnor, skymmer till kväll — den skymmer så tidigt! man ville bereda gagn och glädje af klubben, Ä r han fjärran, som ert hjärta håller kär, och den inbjudan, som utfärdades, mottogs så dröm, att han kommer en dag, och har ni med varma sympatier, som beredde förslagshonom nära, så tro, att han stannar för ställarinnorna den glädjande framgången att evigt. Och skulle han ej komma, eller skulle om hösten samma år se Kvinnoklubben konhan ej stanna, så trösta er: då lefver kärstitueras och ordna sig i eget hem. leken kanske ej lyckligast, men den lefver Klubben ställer nämligen till sina medlängst! lemmars förfogande en hemtreflig, om än Svärma, medan ni är ung, och när håren anspråkslös lokal — den var först belägen gråna, så svärma ändå. vid Gamla Norrbro, senare vid Hamngatan Och skulle någon le eller gyckla, så — 18 B — och hvilken omfattar samlingsrum, ryck på axlarna! läsoch skrifrum samt ett par serveringsrum. Lokalen är tillgänglig alla dagar från morgonen till 11 om kvällen. Hit samlas nu medlemmarne för att läsa Romantiken ha vi fått i arf, men äfven dagens tidningar, nyare tidskrifter och literavi skola en dag lemna den ett kommande tur, samspråka och musicera — med ett ord släkte i arf. Den var vår moder, och den efter dagens arbete finna en angenäm och skall bli vår dotter. själsodlande ersättning för det familjelif, de Gammaldags är den, mycket gammaldags, ofta måste sakna. Hvar eller hvarannan den är så gammaldags, att den — tillhör vecka hålles dessutom allmänt samkväm med framtiden. diskussioner, föredrag och diverse sällskapsnöjen.
All jemkning af grundräntorne eller jordens bringande till lika natur förutsätter dock, för att blifva rättvis, det Staten beviljar innehafvare af privilegierad jord fullkomlig indemnisation, hvilken i detta tidehvarf synes så mycket hellre komma att accepteras, sorn innehafvarne till stor del äro skuldsatte. Lättare är att tillvägabringa mildring af de allmänna bidrag, som höra till den andra klassen och som ofta äro mera betungande än de till Kronan utgående ulskylder. Kommunerne kunna härom inom sig uppgöra förbättrade regleringar och vända sig till Eders Kongl. Maj:t för att erhålla Nådig sanktion deraf. Dock äfven vid en del af dessa onera behöfdes biträde af Riksens Ständers lagstiftande makt för att vinna en lindring, sorn i många fall utan Stats-Verkets betungande kunde ernås. Skjutsnings-besväret är af denna beskaffenhet. Lindring härutinnan har väl blifvit åsyftad genom de Allmänna författningar, som uppmuntra skjutsentreprenaden, men lokala förhållanderne äro i vissa delar af Länet sådane, att några skjuts-entrepenader på dräglige vilkor icke kunnat, oaktadt anställde försök, till vägabringas. Att allmänna kommunikationerne Landvågen genom skjuts-anstalter böra upphållas är tydligt; men att Resande skola äga rätt att blifva genom skjuts förtskalfade för mindre pris än hvartill skjutsen kan af den skjutsande utgöras, dertill finnes ingen annan rättsgrund, än det positiva Lagbudet, som ålägger de skjutsningsskyldige hemmanen, att utgöra skjutsen efter taxa. Knappt någon Regerings-åtgärd skulle, så i moraliskt som ekonomisk afseende, tili den grad bidraga till Svenska Allmogens välfärd, som af - 43 skaffandet af den nu på många ställen tungt tryckande skjutsningsbördan eller dess öfverflyttande ifrån den lidande skjutsningsskyldige på den njutande skjutsande, genom skjutsningslegans förhöjning. Men då sjelfva skjutsningsbesväret på olika skjutsstationer äfven å samma väg dro så högst olika, följer också deraf, att skjutslegåns förhöjning borde vara partiel för att svara emot ändamålet.
och hvilken beräkning, enär Rusthållarnes hitintills åtnjutna rättighet att prestera fourageringen antingen i de upptagna persedlarne eller i motsvarande penninge-belopp, uträknadt elter markegångspris, borde äfven hädanefter fortfara, skulle, äfven i händelse den senare rättigheten begagnades, iakttagas. I händelse af det senare alternativets antagande, trodde Stats-Secreteraren och Stats-Rådet, att en tid af femton år lämpligen kunde för de nya Contractens upprättande utsättas, äfvensom Stats-Secreteraren och Stats-Rådet i underdånighet tillstyrkte det förklarande, att med revision af räkenskaperna skulle förhållas i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit uti Dess till Rikets nu församlade Ständer afgifna Nådiga Proposition om Instruction för Rikets Sländers Revisorer föreslagit. Kgl. Majit, som fullkomligt gillade hvad Stats-Secreteraren och Stats-Rådet i afseende på nyttan af Passevolance-Inrättningen anfört, ansåg det deremot tillhöra Rust - 3o Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.-o S"J. och Rotehållare» att äfven uuder Möten och Mönstringar bestrida Ryttarens, Ryttarehästens och Soldatens underhåll, och att denna, från äldre tider tillbaka, jorden vidlådande tyngd städse ingått i beräkning af dess värde, h vil ket i motsatt fall skulle ökas på de öfrige medborgare-classernas bekostnad; i anseende hvartill Kongl. Maj:t förklarade Sig ej vilja antaga det af StatsSecreteraren och Stats-Rådet föreslagna alternativet om Passevolance-afgiftens uppförande bland Statens allmänna utgifter, hvaremot Kongl. Majrt täcktes till alla delar gilla det senare alternativet, dervid Kongl. Majrt tillika ville hafva försäkrat Rikets Ständer, att den omsorg, sorn Kongl.
Betänkandet N:o 112 godkändes. S. D. Efter ånyo skedd föredragning af Lag-Utskottets bordlagda Utlåtande N:o 142, öfver dels väckta frågor om antagande af förslagen till Allmän - Prot. Utdr. d. 14 Nov. 1840. 785 män Civiloch Criminal-Lag eller vissa delar deraf, och dels andre dermed gemenskap egande, af Kongl. Maj:t till Rikets Ständer, angående nämnde förslag, den 24 Mars 1840 allåtna Nådiga skrifvelse föranledda motioner, biet berörde Utlåtande af Borgare-Ståndet bifallet. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 29, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående Curhus-afgiftens fortfarande, hvarvid förekommo: l:o Voterings-proposilionerna under N:ris 1, 2, 3, 4 och 5. Godkändes. 2:o Utskottets serskilda anmälan, pag. 3, at memorialet N:o 29. Lades till handlingarna; och 3:o Utskottets hemställan vid slutet af memorialet N:o 29, i afseende på rättelser uti föreslagna reglementariska stadganden. Bifölls. Från Hederv. Bondf.-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 357, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 315, angående sökt befrielse från ersättandet af förskott till utgifter i följd af cholera-farsoten, fann Ståndet skäligt bifalla så väl den af åtskilliga städer och socknar inom Götheborgs och Bohus
Sedan, uti afgifven förklaring öfver AdvocatFiscalsEmbetels i enlighet härmed väckta talan, Konungens Befallningshafvande andragit: att, då stadgandet i 7:de punkten af nyssnämnda Kongl. Förklaring endast hade afseende å sådana Konungens Befallningshafvandes författningar i ekonomieoch politie-mål, hvarigenom vite blifvit en menighet förelagdt och kungjordt, och deröfver klagan af vederbörande fördes, det icke skulle tillkomma Kongl. HofRätten, att meddela någon pröfning angående Konungens Befallningshafvandes ifrågavarande kungörelse; att 1734 års Landshöfdinge-Instruction anbefallde Landshöfdingen att medverka till befrämjande af Gudsfruktan och dygd, hvartill hörde att motarbeta svalg och dryckenskap; samt att kungörelsen endast innefattade sammandrag af vissa angelägnare delar af Kongl. Förordningen den 19 Juni i835, utan att vara emot densamma stridande, eller sträckt utöfver de stadganden., den innehölle; så har Kongl. HofRätten, genom Utslag den 4 Juli sistlidna år, sig utlåtit: att, ehuru ifrågaställa kungörelsen icke innefattade något sådant stadgande, som i 7:de punkten af Kongl. Förklaringen den 2 3 Mars 1807 afsåges, Kongl. HofRätten dock, vid jemförelse af 8 Kap. 2 § 7 mom. RättegångsBalken, vore oförhindrad tillse, om och i hvad mon Konungens Befallningshafvande, genom anmärkta åtgärden, kunde hafva öfverträdt gränsen för dess lagenliga verksamhet; och sorn denna af Landshöfdingen, i egenskap af Konungens Befallningshafvande, utfärdade kungörelse, hvilken, så vidt den utgjorde ett utdrag af Kongl. Maj:ts, om bränvins-tillverkningen och försäljningen, den 19 Juni 1835 utfärdade Nåd. Förordning, destomindre kunde anses hafva varit af behofvet påkallad, som berörde Kongl.
Rätt ensidigt vore det visserligen om fosterhjelpen kunde ökas eller vissa premier, under särskilta stadier af fostervården, beviljas de fosterföräldrar, som väl vårda barnen: men då barnhuset anlitas i en så stigande skala, att fosterhjelpen, som 1843 för 2,570 uttingade barn utgjorde 48,000 r:dr, år 1847, för 3,069 barn, uppgick till 60,000 r:dr, och inrättningens inkomster under tiden icke visat sig vara i stigande, har barnlius-direktionen, som mångfaldiga gånger förehaft detta ärende under bekymmersamma öfverläggningar, nödgats för det närvar. härifrån afstå, hvarvid jemväl bordt tagas i betraktande, att den fosterhjelp, som af barnhuset utbetalas, i allmänhet icke understiger den, som af andra kommuner inom riket erlägges och äfVcn, åtminstone i afseende å späda barn, står i jemförlighet med det underhäll, som af barnhus utom riket beviljas. Motionärens påstående att en bättre hushållning borde iakttagas i afseende å proviantering och beklädnad, torde, hvad den förra angår, få besvaras dermed, att utspisningsstaten, som är tillräcklig men ej öfverflödig, är fastställd i samråd med öfverläkaren på stället; att ingen portion utdelas, utan efter läkarens eller inspektörens anteckning i dagsedlarne; att uppvägning och portionering äro underkastade de strängaste kontroller, och alt hela mathållningen är ställd på entreprenad, efter behörigen förrättad auktion, hvarvid det minsta anbudet haft företrädet. På enahanda sätt besörjes beklädnadens anskaffande. Då för hvarje spädt barn erfordras, så framt snygghet skall knnna bibehållas, ett inventarium af nära 100 persedlar, torde motionären tilläfventyrs från denna omständighet slutat lill misshushållning i detta förvaltningsbestyr, ett omdöme sorn likvisst jäfvas af erfarenheten och jemväl af öfverläkarens ganska ofta förnyade klagan öfver beklädnadsförrådets otillräcklighet.
Vid föredragning häraf den 3 Februari 1860 har Kongl. Majit bifallit Rikets Ständers i lörenämnda skrifvelse fattade beslut, och meddelat Statskontoret befallning att för verkställigheten deraf vidtaga erforderliga åtgärder. — 31 — 148:o af den 18 Januari 1860, i fråga om utbyte af Häradsskrifvare-bostället Hagebohl ^ manta] mot mantal Kolshult i Jönköpings Län. (13.) Om detta Rikets Ständers af Kongl. Maj:ts framställning föranledda beslut har Kongl. Maj:t under den 3 derpå följande Februari aflåtit nådigt Bref till Kammar-kollegium till kännedom och efterrättelse samt vederbörandes förständigande. 149:o af den 18 Januari 1860, angående öfverlåtande åt Strömholms nya kanalbolag af eganderätten till en jordrymd från Strömsholms kungsgård och Stuteri. (12.) Rikets Ständers, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga proposition, härom lättade beslut har under den 3 Februari 1860 blifvit vederbörande till kännedom och efterrättelse samt vederbörandes förständigande meddelad. I50:o af den 18 Januari 1860, angående försäljning af 6 Länsmans-boställen i Malmöhus län, (10.) Sedan Rikets Ständer härigenom lemnat bifall till den af Kongl. Majit föreslagna åtgärd, har Kongl. Majit under den 3 Februari samma år derom aflåtit nådig skrifvelse till Kammar-kollegium. 15l:o af den 18 Januari 1860, angående utbyte af jord, tillhörande Nyköpings slott mot stadsjord för anläggande af gasverk i staden Nyköping, (ll.) Om delta Rikets Ständers, till följd af nådig proposition, fattade beslut hafva Kammar-kollegium och Kongl. Majits
Om jag blott räknar, att de, som bo sex mil på hvardera sidan af dessa stränder, hafva någon nytta af Canalfarten, så uppgår denna del likväl till en sträckning af utöfver 1000 qvadratmil, och då, utom sjelfva Canalfarten, äfven förträffliga tillfällen till anläggningar af vat - Den 26 Mars e. m. 149 tenverlc erbjuda sig, samt ängsvattningar i Sveriges mest fruktbara delar derigenom kunna åstadkommas, skall jag alltid anse mig böra söka medverka till detta företags framgång; ty jag finner det stå i ett oskiljaktigt sammanhang med möjligheten, att bereda lif och rörelse åt de inre delarne af Riket, och att sålunda draga allmännare fördel af alla de lyckligare förhållanden, i hvilka, om ej på papperet, dock i verkligheten, hittills monopoliserade kustorter varit försatta. Men jag går till målet för mitt yttrande, som nu endast skall blifva, att inför Ridderskapet och Adeln framlägga de förluster, som oåterkalleligen blifva en följd för landet, om icke CanalDirectionen skulle nog tidigt erhålla ett tillräckligt förskott, för att verkställa detta årets, redan till en del förberedda, arbete. Jag bestrider på det högsta den satts, att Götha CanalBolaget icke skulle förtjena understöd af Rikets Ständer, för det att det icke i närvarande ögonblick sjelf förmår bereda sig en tillgång af 100,000 R:dr; ty då Bolaget alltsedan i8i5, till följd af Rikets Ständers beslut, blifvit stäldt i det förhållande till Staten, att Canalen, dess område, hemman och lägenheter tillhöra densamma såsom pant för gjorda låneförsträckningar, så finnes icke mera någon möjlighet för Directionen att upplåna medel af enskilda. Bolaget har aldrig kunnat förutse det fall, som nu inträffat, att Rikets Stan - I Den a6 Mars e. m. der, hvilka till och med 1828 anslagit byggnadsbiträde, och den 4 November sammankommit, icke skulle innan April månad hinna besluta om detsammas fortfarande. Det har alltså endast kunnat öfverlemna åt sin Direction, att fullfölja arbetet, så framt ytterligare medel erhöllos. Directionen har i annat fall ingenting annat att göra, än att låta det afstanna.
Banco iHafveriersättning för Spannmåls-exporten till Italien, och är derföre denna Summa bland tillgångarna observerad. 6^0 Jliksens Ständers Bilaga Fortsättning af Förslaget Öfver Allmänna i anledning af Kongl. Directionens Debet. Banco. Förslaget visar en Förlast som här ä nyo upptages • Dito Behållning af Fastigheter, Inventarier pch Byggnads-Matcrialiej,- 2,407,163 472.499 22 18 3 11 Allmänna Magazins-Inrättningens Skuld, enligt Förslaget d. i Oct. 182a. 446,019: 29.11. hvarifrån ytterligare afgår emotskrifne tillkomne värden å Behållningen , , , 35,678:9— Atet-stSende Skuld i ) s , , , , , ®c 0 •<r 20 ii Summa 3,3io,5o3 I4, 1 Revisorers Berättelse, 671 L it M. Magazins-Inrättningens tillstånd d. 1 Oct. 1822, deröfver afgifne Utlåtande. Credit, AllmännaMagazins-Inrättningens Skuld, ilen 1 October 1822 enligt Förslaget ... Enligt Inlagd uträkning tillkommer värde ä Spannmålsoch Proviantbehållningen 9,661:45. '— Veuoch Kol-bchållniug enligt uträkning 33,i36: deraf upptages uti Förslaget 25,119:36.— Skillnaden utföres här med . 8,0i6: I2.‘ Utom den calculerade Inkomsten från Italien upptages förväntade Hafveri-ersättningar . 18,000: —• S:a 35,678: 9.— Fastighetsvärdet utgjorde vid 1820 års slut , . 34o,346:38.4.
I öfverensstämmelse med Rikets Ständers derom fattade beslut, ut*- fästa~och förbinda sig undertecknade af Rikets Ständer, till Riksgälds-Contorets förvaltning, förordnade Fullmägtige, i Rikets Ständers namn och på deras vägnar, att, såsom en andel uti en skuld af Tre millioner Åtta Hundrade Sjuttiotvå Tusen Riksdaler Bancosedlar, hvarför Svenska Stats-Verket hos Rikets Ständers Bank häftar, till Rikets Ständers Bank eller dess Ordres betala en summa af Fyra Tusen (j4,oooj) Riksdaler nämnde mynt, motsvarande Ett Tusen Fem Hundra Riksdaler Silfver Specie efter i83o års myntfot; kommande med liqviderandet af denna och öfriga, för berörd e skuld, utfärdade obligationer att sålunda tillgå, att 22 stycken obligationer å tillhopa Åttatioåtta Tusen Riksdaler årligen infrias; hvarvid, så länge Rikets Ständers Bank af dem alla är innehafvare, följes obligationernes numerordning; men sedermera genom lottning, som inför RiksgäldsContorets Fullmägtige, vid öppna dörrar, förrättas, bestämmes, hvilka obligationer för året skola inlösas, hvarefter dessa obligationers numer 3:ne gånger kungöres uti allmänna tidrringarne, sista gången inom Irenne månader före inlösningstiden; förbehållande sig likväl Riksgälds-Contoret att jemväl Cn större andel al skulden elier hela dess belopp liqvidera, då, i händelse Banken innehafver alla obligationerne, uppsägning hos densamma inom 3:ne månader före betalningstiden verkställes; men i motsatt fall Ståts-Utskottets Memorial, N:o 404.
Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet blifvit till Utskotten återremitterad t, i följd af anmärkningar, framställde utaf Herrar von Hartmansdorff, Printzenschöld, Indebetou, Billström och Lagergren, hvilka Lagoch Ekon.-Utskotten* Utlåtandet, N:o 53. 5 dervid hufvudsakligen anfört: att den förklaring öfver hvad med matlag bör förstås, hvilken af Utskotten afgifrils, vore alltför inskränkt, helst deraf icke kumle inhemtas hvarken huru långt mantalen uppåt linge sammanslås, eller nedåt fördelas för att utgöra ett matlag eller en rök; att, ehuru flere af de utskylder, som efter denna beräkningsgrund förut erlagts, numera blifvit afskafläde, en mängd afgifter och bidrag, serdeles i kommunalväg och till ecclesiaslike tjenstemäns aflöning, ändock återstode, hvilka erfordrade att begreppet af matlag eller rök närmare bestämdes; att då 26 Kap, 1 § ByggningaBalken, i fråga om kyrkobyggnad, innehåller, att byggnadsvirke, körslor och annan kostnad dertill utgöres efter hemmantal, men dagsverken efter matlag, häraf blefve en följd, att, uti församlingar, der öfverenskommelse