Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Direction slutar sin förvaltning 5 och tillhör det Styrelsen, att noga bevaka och tillse, det Allmänna Magazins-Inrättningens samtelige öfverblifne behållningar varda indrifne och realiserade, så att Banquen ju förr dess heldre må förhjelpas till ersältning för de Fonder, hvilka blifvit berörde Inrättning, tid efter annan, förskjutne; börande I sådant ändamål alla, genom realisationen af Inrättningens tillgångar inflytande, medel till Banquen af Styrelsen inlefvereras. 7:0 De Löner, som Allmänna Magazins-Directionens nu varande Embetsoch Tjenstemän samt Betjente, utaf Inrättningens fond, hittills åtnjutit, komma att, efter olika förhållanden, undergå reglering, hvars grunder Vi underställt Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning; och huruvida de Allmänna Magazins-Inrättningens Embetsoch Tjenstemän, hvilka, till följd af vårt särskildta beslut, blifvit hos Kongl. Maj:t anmälde till ansvar för åtskillige af dem vidtagne åtgärder, må tillgodonjuta deras Löner å Expectance-Stat, 68 blifver af den begärda undersökningens utgång beroende. Slutligen bafve Vi ansett, att den, enligt upprättade Contract, af Allmänna Magazins-Directionen på enskilde Personer öfverlåtna Brännvins-bränningsoch Distillerings-rättighet för Städerne: Stockholm, Götheborg och Carlscrona, må förblifva orubbad, så länge Contractstiden varar. I öfrigt åberope Vi Oss innehållet af följande underdåniga Skrifvelser: 1:0 Den 29 Julii; rörande utlemnad Koppar från Magazins-Inrältningens Förråd, till taktäckning å Kongl. Slottet och å Hennes Kongl. Höghet Prinsessans Palais i Hufvudstaden. 2:0 i anledning af Våre Revi sorers gjorde hemställan, rörande Undsättningsspannmåls återlefvererande till samma Krono» IVJagazin, der den uttagits.
På det skäl som af flera varda Ledamöter blifvit yttrade, vilt jag afstå från min begäran att få denna sak afgjord nu genast; men, efter min öfvertyg geise, kan den omöjligen komma att hänskjutås'till Na’mndens afgörande; snarare skulle den då komma till ConstitutionsUtxkottef. Då Ridderskapet och Adeln na later denna fråga hvila, kommer alltid Bäd* Den 7 Juli. /• »«. 345 flerskapet och Adeln en annan gång i tillfälle att förklara sig förblifva vid sitt beslut. Herr Grefven och Landt Mar skäligen föreslog att i fråga varande Expedition kunde få hvila intill dess de öfriga RiksStån» dens Yttrande hade hunnit inhämtas. Bifölls. Justerades ingressen till Riksdagsbeslutet. Föredrogs å nyo och bifölls StasUtskottets den 19 J»ni på Bordet lagda, Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande en närmare reglering af de så kallade Gerningsören, Härefter upplästes Allmänna Besvärs©ch OeconomieUtskottets, den 17 och 24 April på Bordet lagda Betänkande, rörande samma ämne. Herr LandtMarskalken hemställde, om icke, sedan StatsUtskottets Betänkande vore bifallet, detta vore förfallet och finge läggas till Handlingarna. Bifölls. 34® Den *f Juli. /. m, Hans Excellence, Herr Grefven och EandtMarskalk.cn dag skulle komma alt företagas val af Ele* ctorer till utseende af Comrnitterade till Tryckfrihetens vård, samt dagen derefter val af Ledamöter uti den Nämnd, sorn äger att döma, om Högsta Domstolens Ledamöter gjort sig förtjenta att i deras vigtiga kall bibehållas , samt af Ekoctorer till utse^ ende af Riksens Ständers Justitieombudsman; hemställandes Herr LandtMarskalken orri icke, då Nämndens Ledamöter samt JustitieOmbudsmans Electorerne voro lika många, Ridderskapet och Adeln skulle behaga till begge befattningarne utse samma personer, tilläggandes att åtnrindstone
Samma stadgande galle i afseende på delegare i samhällighet, som underlåta att nytt VederhäftighetsBetyg årligen insända. §• 5- Då annan person visar sig vara innehafvare af en Odlingslägenhet, med samma dispositionseller egande rätt, sam första Låntagaren vid lånets utgifvande innehaft, och vill ikläda sig dess ingångne förbindelser, samt företer antaglig säkerhet, må transport af Odlingslånet på dess namn få ega rum , och sådant utan hinder af förre Gäldenärens tilläfventyrs ådagalagde försumlighet uti sina skyldigheters fullgörande. 5 Art.’ Om inseende öfver Odlingars fortgång Och fullbordan. §• i Hvarje år afgifve den, som Odlingslån erhållit, till LandthushållningsSällskapet (Kon - Banco-Utskottets Belänkariden• g''g ungens Befallningshafvande) en kort beskrif. ning om arbetets fortgång, besannad af de förre Besigtningsmännen, eller andre närboende välkände och besutne Män. Af Hushållningssällskapet (Konungens Befallningshafvande) beror det att pröfva, om och huru ofta , (dock ej mer än en gång om året) sådan uppgift, genom särskild besigtning bör controlleras. I detta fall ankommer jemnväl på Hushållningssällskapet (Konungens Befallningshafvande), att begära Besigtningsmännens yttrande, huru stor afkastning af Odlingslägenheten synes kunna påräknas under loppet af vissa år, dock ej öfver 5 från det att Odlingsföretaget anses fullbordadt.
Studium o h icke specielt tillhörande något visst praktiskt yrke, samt lämpligen i Upsala kunna förenas med Politiska Professionen eljer den Skyttianska.Samina Profession tror jag äfven kunde erhålla uppdrag, att föreläsa rationella Stats-husliållnings-Vetenskapen eller Politiska Ekonomien, såsom en tili Phiiosophiska Faeulteten rätteligen hörande vetenskap, på samma grund, som den rationella RättsLäran eller Natur-Rätten redan det gör. Emot framställningen om de Academiska Sommar-feriernas alltför stora längd har man sökt göra gällande undeeendet för torftiga Studerande, att ej så länge på en gång mäkta uppehålla sig vid Universitetet, som förhållandet skulle blifva om Terminerna förlängdes. Huruvida sådane afseenden böra få göra sig uteslutande gällande vid så vigtiga föremål, är en fråga, som skulle blifva för vidlyftig att här afhandla; nog af: erfarenheten har tyvärr alltför ofta gifvit vid handen hurusom de bäst uttänkta Inrättningar i utförandet blifvit förfuskade, genom för många considerationer. För 542 Stats-Utskottets Betänkanden. öfrigt vederlägges min framställning ingalunda genom detta inkast; ty de mera torftiga kunna hädanefter sorn hittills inrätta sitt vistande vid Universiteten i kortare skiften, ifall de så behaga; men tillfället bör åtminstone ej för deras skull blifva betaget de mera bemedlade, att, med mindre afbrott än hittills kunna begagna den Academiskä Undervisningen»- I afseende på hvad som blifvit anfördt ut^jf en värd Talare emot min framställning om de präktiske Faeulteternas vid bägge Universiteten sammanslående' och förflyttning till Hufvudstaden, skulle jag ej behöfva vara mångordig, ty den värde Talaren har inskränkt sig till att blott och bart afstyrka förflyttningen, utan att för afstyrkandet uppgifva något skäl. Deremot har jag haft den tillfredsställelsen , att mitt förslag, så vidt det rör Medicinska Faculteterna, blifvit bemött med bifall af Herr Munck af Rosensköld, hvars mångåriga erfarenhet, som Universitets-Lärare gifver hans yttrande vitsord, i denna angelägenhet.
Det v a r inte godt för mig a t t säga n å n t i n g heller, jag smög mig bort och v ä n d e åter mot dalen. Karl Erik Forsslund, Kvinnofrågorna vid årets riksdag. f vinnofrågan och arbetarefrågan lära ju vara tidens viktigaste, allvarligaste, till sina konsekvenser mest genomgripande spörsmål. I litteraturen märker man det granneligen — men i politiken? Hvad särskildt angår frågor berörande kvinnans ställning i samhället, kan det visserligen inte på- stås, att riksdag och regering helt och hållet nonchalera dem — det vore för mycket sagdt — men inte heller lägga statsmakterna i dagen något synnerligen varmt reformnit på kvinnolagstiftningens område, det är åtminstone fullt säkert. Vid innevarande års riksdag har man att anteckna en k. proposition angående barnmorskors pensionering, en motion-om statsanslag till understöd åt läroanstalter, som utbilda lärarinnor i hushållsgöromål och en dito om strängare lagbestämmelser i fråga om faders skyldighet att lämna uppfostringshjålp till sitt oäkta barn. Den sistnämnda motionen är väckt af kontraktsprosten J. G. Hazén, som i Andra kammaren representerar Vestbo härad af Jönköpings län. Motionären framhåller skarpt det orättvisa i att modren, kanske oftast den minst felande, i flertalet fall blir den, som ensam får bära bördan af barnets uppfostran, medan fadren genom att afflytta från orten och — som det heter — göra sig osynlig, lätt nog undandrager sig hvad som borde vara och äfven enligt lag är hans ovillkorliga skyldighet. Föräldrar skola i mån af behof och hvar efter sin förmåga hjälpas ät att försörja hvarandra och sina gemensamma barn, så bjuder lagen, och den gäller äfven för illegitima förbindelser. Men flyttar fadren, som sagdt, sin kos, eller saknar han utmätningsbara tillgångar, så faller hela bördan på modren, och hon har ingen möjlighet att gent emot den försumlige eller tredskande barnafadren göra sin rätt till uppfostringsbidrag från hans sida gällande. Modren kan lagen nå, men icke fadren.
Län: Calmar. 1:0 Uti Slottet derstädes äro 11 st. Magazinsrum till spannemålsupplag inredde; äga utrymme för upplag af 65oo tunnor oriad säd, 2:0 Vestra Magazinet i Slottet; begagnas af Tygstaten. 3:o Åtskillige mindre Lägenheter; användas till Arbetsinrättningen för Staden och Länet, samt till Arrestrum. Blekinge Län: Carlskrona. 1:0 Ett Bagerihus af sten; 2:0 Ett stenhus, tillhörande Bageri-inrättningen; begagnas endast för Bageri-rörelsens bedrifvande. 3:o Ett dito KungshallsMagazinet kalladt; rymmer 2000 tunnor oriad säd, utom nedra botten, som nyttjas till upplag af ärter och gryn. 136 Den 18 November f. m. 4:o Ett dito, gamla Magazinet kalladt; rymmer 34oo tunnor oriad säd, utom nedra botten, sorn begagnats till Proviantpersedlars förvarande. Jönköpings Län: Ett Magazin af slen; äger utrymme för upplag af 55o tunnor priad säd. Christi ans t ads Län: Christianstad. 1:0 Tvänne bottnar uti ofta vinden af norra Cassernbyggnaden af sten; äga utrymme för 2000 tunnor oriad spänne mål. 2:0 KronoBageriet; begagnas för Bageri-rörelse, Malm öhus Län: Malmö, ilo Ett Magazinshus af sten; inrymmer r5oo tunnor oriad spannemat. 2:0 KronoBageriet af sten; kan ej begagnas till magazinering, då Bageri-rörelsen drifves. Landskrona. 1:0 Ett Magazin af sten; äger utrymme för 3ooo tunnor. 2:0 KronoBagerihuset af korsvirke; begagnas endast för Bageri-rörelsen, Hallands Län: Halmstad. Ett Magazin, utgörande ena fly-« geln af Slottet; rymmer 900 tunnor oriad säd. Den 18 November f. m. O? Warberg.
Domare der fört ordet, den 22 Augusti 1856, ej mindre med åberopande af Usta, 3:dje, 4:de och I5:de §§ i Kongl. Förordningen den 4 Maj 1855, dömt en Statdräng vid namn Johan Thelin, som ansetts förvunnen att hafva begått första resan stöld af gods, värdt Sex Riksdaler, från person, hos hvilken han arbetade, att utom straffarbete böta förutnämnda värde tre gånger med Aderton Riksdaler, eller, om han saknade tillgång till böterna, i stället undergå femton dagars fängelse vid vatten och bröd; än äfven, jemlikt 1 ista, 3:dje och 18:de §§ i nyssnämnda Kongl. Förordning samt 3:dje Kap. 6:te § Missgerningsbalken, fällt Thelins hustru. Sofia Christina Larsdotter, såsom öfvertygad att hafva dels med vetskap om den olofhga åtkomsten tagit befattning med det af mannen stulna gods, dels ock från särskilda personer, jemväl å helgedag, tillgripit persedlar, värda tillhopa Två R:dr 30 sk., att undergå straffarbete och böta för första resan stöld tre gånger det stulnas värde med Tjugufem R.dr 42 sk. samt för sabbatsbrott Tre R:dr 16 sk., allt Banko; men om tillgång till böterna saknades, i stället straffas med tjuguen dagars fängelse vid vatten och bröd; hvilka förvandlingsstraff Thelin och hans hustru, enligt ett å Utslaget tecknadt bevis, undergått. Då dessa straffbestämningar voro hvar för sig stridande emot tydlig lag, öfverlemnade genom skrifvelse den 16 September 1857 Justitie-Ombudsmannen till Advokat-Fiskals-embetet i Kongl Svea Hofrätt att emot ofvanbemälde t. f. Ordförande i Häradsrätten utföra laga åtal, hvarvid borde påyrkas ansvar efter lag och sakens beskaffenhet jemte skyldighet att ersätta Kongl. Majit och Kronan kostnaden för de omnämnde fångarnes underhåll i häktet längre tid än vederbort. Sedan t. f.
Så länge ännu penniuge-tillgången hos Dal-allmogen var knapp, kunde Landshöfdingarne icke åstadkomma den föreskrifua besulenhels-regleringen, ulan har lid efler annan genom Kongl. Bref, såsom den 8 Maj 1829 angående Nås, den 11 Maj 1833 angående Floda och den 21 Mars 18-35 angående Bjursås socken, den bestämda (iden för regleringen blifvit förlängd; och i nyssnämnde memorial ansåg Landshöfdingen del tvifvelaktigt, om regleringen någonsin kunde, i enlighet med nu befintliga stadganden, gå i fullbordan, då sådant motverkades icke allenast af brist på erforderliga lösningsmedel, ulan äfven af befolkningens ständiga (illvext och behofvet af flere jordlägenheter för tillkommande nya hushålls bosättning; och yttras vidare, all då vid hållna undersökningar få obesutne lägenheter funnits förenade elier genom odlingar bragte tili besntenheter, hade Kongl. Maj:(s Befallningshafvande ansell betänkligt, alt under sådane omständigheter den i 1S04 års Kongl. Bref föreskrifua lottning verkställa, helsi derigenom många jordegare, sorn ditintills med sparsamhet och ansträngda arbeten hos andra kunnat åt sig och de sina förvärfva lifvets oumbärligaste förnödenheter skulle hafva blifvit husvilla eller inhyseshjon, utan annat vederUv för den dem aftvungna egendomen, än den måhända öfver sina tillgångar förut gäldbundne grannens skuldsedel. Ofia skulle då hafva inträffat, alt utgifvare!) af en sådan förbindelse ej kunnat inlösa densamma, och vid den tvungna försäljningen, som lian i sådant fall måste underkasta sig, skulle icke sällan den förenade fastigheten knappt hafva lemnat full godtgörelse af löseskillingen, så alt begge hushållen, med uppoffring af mer eller mindre af sina tillgångar, genom loltuingsålgärden kommit att skiljas från den jord, hvars besittning derförinnan likväl grundat möjligheten för dem att i fädernebygden forllefva samt uppfylla Statens och samhällets fordringar.
Han kan inte måla enkelt. » Regnandet ville ej taga slut, och så kom den dag, då Aja måste resa sin väg. » Nu har jag varit där » — det var samma dag, då hon skulle fara. Hon kom och bultade på min dörr. Hon kunde inte hålla sig stilla och hon måste tala för att få luft. » Jag fick se på taflan, jag gaf mig inte förr än jag fick komma in. Ja, jag hade ganska rätt. Han hade målat på den så att det friska, det omedelbara i stämningen, det som ja§ kan tänka mig ha funnits där, är borta, absolut borta. Just det han måste ha velat ha fram i den stämningen — jag förstår detså väl, jag har flere gånger gått och tittat på just detsamma — • och det som han säkert hade till utgångspunkt och hade klart för sig, när han började med den, just det saknar man nu. Och det vet han mycket väl, det såg jag på honom. Han var så nervös, som om han ville bitas. » Säg ifrån att det är dåligt, ni är väl åtminstone inte rädd för att tala sanning, » sa ' han. Han såg ut som om han ville Blå mig — och jag visste ett ögonblick inte hvad jag skulle ta mig till. Men nu skall ni få höra! Det föll mig in att reta honom för att på så sätt väcka hans själfkänsla, hans konstnärsstolthet. Jag sade i den mest kalla ton, jag kunde komma ut med, att det här var alls inte hvad jag väntat af honom. Jag sade, hvad jag skulle låta honom göra om han vore min elev. Det var oförskämdt, jag vet väl det, men sådant läder skall sådan smörja ha. Slutklämmen blef: Tag en knif och skrapa bort alltihop det här och gör det se ' n färdigt i ett drag! Jag var så fräck mot honom, så jag skämdes, men jag var arg — få se om det kan leda till något resultat. » Aja reste och regntiden upphörde. Asp förblef osynlig. En dag gick jag på visit till mjölnargården och träffade hans fru ensam. Edvard var ute och gick, » han har ingen ro nu för tiden, han är ständigt borta. Han har börjat på med taflan igen, men ingen får se den. Och han har inte en tanke på något annat än den.
Måndagen den i3 Oetober 1834* Plenum kl. 5 e. m. Justerades i prot.utdr. för denna dag f. m. Fortsattes pröfningen af Constit.Utskrs memor. N.‘o 35, med betänk, om Nationalrepresentationen. Hr Lefrdn, Joh. Pehr: Åtskilliga värda ledamöter hafva, sedan jag under gårdagens discussion hade tillfälle att yttra mig, upptagit förevar, fråga mångsidigt, åtskilliga ensidigt. Det är naturligt, att, i en så vigtig fråga som denna , tänkesätten ej kunna vara enstämmiga. Här finnas ledamöter, som likväl yttrat såsom en anledning, hvarföre man ej kunde hoppas någon representationsförändring, just den omständigheten, att tänkesätten ej visa sig särdeles sammanstämmande, utan många särskilda åsigter blifvit uttalade. Jag har dock icke af de långa discussioner, jag här med största interesse afhört, kunnat fatta annat, än att tänkesätten äro lätt förenliga. Här hafva nemi. uppträdt på ena sidan de, som bestämdt försvara nuvar. former, och på andra sidan de, som yrka reform, och denna reforms hufvudkarakter är Representationens fördelning på 2:ne kamrar. Jag ser således en stor öfverensstämmelse i hufvudgrunderna, då här blifvit yrkadt antingen ingen representationsförändring eller Representationens fördelande på 2:ne kamrar. De, som Önska 2:ne kamrar, skilja sig i vissa hufvudomständigheter; men den distinctiva åtskillnadem emellan dem ligger deri, att en del yrkar fritt val till dessa 4oo Den i3 Octobcr e. m. kamrar, och en annan del, alt ståndselementerna tnå ligga till grund för denna Representation på arne kamrar.
Enligt förslaget skulle kostnaden för ombyggnaden på guvernementsboställets tomt uppgå till 8,812 Sp. d:r 50 cents; för uppförande af vakthus pä batterierna Prins Carl och Prins Oscar till 644 Sp. d:r 30 cents; för reparationer af de öfriga nödiga åbyggnaderna och en del tomters afrödjande (då pastorsbostället blifvit föreslaget till försäljning) till 1,074 Sp. d:r 33 cents och för en Iandningsbrygga till 298 Sp. d:r, eller tillsammans 10,829 Sp. d:r 13 cents. Enligt förslaget till ny stat skulle, genom anvisning af löner för några nu obesatta befattningar samt af tillökning i allöningen för en del andra och i förslagsanslaget för diverse utgifter, nuvarande staten, som upptog 7,516 Sp. daler, ökas med 5,282 Sp. daler, så att den tillsammans skulle komma att utgöra 12,798 Sp. daler. Dä iståndsättandet af kronans byggnader och tillhörigheter på ön, efter Departements-chefens öfvertygelse, syntes ej böra eller kunna längre åsidosättas, emedan kostnaden ökades, om, genom dröjsmålet, de finge så förfalla, att de ej mera kunde repareras, och moderlandets anseende dessutom förnärmades genom sådana ruiner; då Guvernören, alltsedan orkanen år 1837, ej haft något sammanhängande boställe, utan måste herbergera sig i rum och lägenheter, som höra till trenne särskilda tomter, och i följd hvaraf en särskild hyresersättning till Justitiarien behöft årligen utgifvas, och då dessa rum och lägenheter voro särdeles oansenliga och förfallna, liBil. N:o 4 till Kongl. Maj:ts Prop. 4S47, Haft. i. 5 3i kasom alla de öfriga byggnaderna, enär de derå verkställda oundgängligaste reparationerna ej kunnat hälla stånd mot klimatets åverkan, derom Guvernören tid efter annan gjort anmälan, äfvensom om den nära möjligheten att längre uppskjuta byggnadernas och materielens iståndsättande, helst ön ofta besöktes af olika nationers örlogsman och andra främlingar, föreslog
Transport: 95.723: 22. 2. 93,175: 36. 3. — \1 Transport: 95,723: 22. 2: 93,175: 36. emot återbetalning af ^:del årligen utaf lånets ursprungliga belopp samt 3 procents ränta för kapital-återstoden; hvilken betalnings-skyldighet dock, enligt Rikets åren 1850 och 1851 församlade Ständers beslut, först vidtager 10 år efter Iånesummans, i Juli månad 1845 skedda, lyftning. (Reviljadt vid 1844 och 1845 års riksdag.) 3,000: 3,000: — till Hernösands stadsoch Hernö landtförsamling, för fullbordande af den nya stiftskyrkan i Hernösand, emot årlig återbetalning, efter 1850 års slut, af 5 procent utaf det ursprungliga lånebeloppet 40,000 ll:dr. (Beviljadt vid 1844 och 1845 års riksdag och utbetaldt under sist berörde år.) 37,000: 32,000: — » Christinehamns stadsoch Warnums landt församlingar, å 25,000 R:dr, för uppbyggande af ny kyrka i Christinehamn; emot 3 procents ränta och afbetalning af 2 procent årligen å det under åren 1849 och 1854 lyftade lånebeloppet. (Beviljadt vid sistnämnde riksdag. 14,463: 43.' 5. 23 838: » staden Lidköping, å 16,000 R:dr, för ny kyrkas uppbyggande inom denna stad, hvars förra kyrka nedbrann vid 1849 års eldsvåda; å hvilket låns ursprungliga belopp skall före hvarje års slut återbetalas 6 procent, deraf 4 procents ränta beräknas å det återstående kapitalet. » Knäreds församling i Hallands län, för uppförande af ny kyrka åt nämnde församling, i stället för den år 1848 der förstörda kyrkobyggnad; hvilket lån, Sedan det räntefritt innehafts under 5 års tid, bör återbetalas med enahanda årliga belopp och ränteberäkning, som staden Lidköpings kyrkobyggnadslån.
Svar till » Anna-Lisa^, Iduns exp. (856) P L A T S Ö N S K A R bildad, huslig, ordentlig flicka, kunnig i matlagning, bakning, sömnad, väfnad, handarbeten m. m. Svar » G l a d l y n t s Iduns exp f. v. b (860) G Y M N A S I S T pä reallinien önskar k o m m a på landet för att läsa med en eller två gossar i någon af de lägre klasserna. Närmare pr telef. » Brunkeberg 19S ». (S. T. A. 60657) alla årstider. Meeths. kers Malpulver i askar å 1 och 2 kr., p:t 25 och o0 öre, dessutom A l u n, C a m p h o r, Goliq vint äpplen, Naftalin, Naftalincamphor och Insektpulver m. WILH. BECKER, UTLÅTANDE OM MELLINS FOOD. H. Herr A x e l Lennstrand, Gefle. D å j a g nu en längre tid vid min praktik s o m accushörska användt det af Eder till Sverige införda preparatet » Mellins Food », är det mig ett nöje kunna intyga, att j a g anser detta födoämne värdt allt erkännande och jag tror ej heller att det beröm, det erhållit, är öfverdrifvet. Jag k o m m e r fortfarande där så behöfs att använda &gt;Mellins Food » och kan endast tillägga, att jag är glad att sådant preparat i verkligheten existerar, ty att på kemisk väg kunna framställa något, som till alla delar skulle ersätta modersmjölken har j u länge ansetts s o m ett olösligt problem. GÖTEBORG. Undervisning gratis. 10 års fullkomlig garanti för fabrikationsfel. (S. T. A. 60292) Fristående automatiska Barn-och Turisttält. D e s s a tält kunna på en minut uppsättas och nedtagas. Behöfva ej fastgöras i marken. Oberoende af blåst, varaktiga och solida.
I anledn. häraf blefvo Hrr Elektorer af Hr Gr. o. Landtm, anmodade att utse en ledamot i BankoUtsk. i st. f. Hr Hägerflycht. Uplästes ett af Hr Björnstjerna, Roger Magnus, inlemnadt sålydande Mern.: Nödsakad att, för enskildta angelägenheter, lemna staden på någon tid, ser jag mig tvungen alt afsäga mig den af R. o. Ad. mig anförtrodda plats som Bänkmän; men anhåller, att fortfarande få bibehålla min Riksdagsmanna-rätt. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall. Föredrogs och remitterades till LagUtsk. K. M:s d. 29 sisth Joli på bordet lagda Nåd. Propos. till R. St:r med förslag till Grufve-stadga. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 28 och 29 sisth Juli på bordet lagda Utlåt. J\s 188, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos. om understöd af allmänna medel åt Tull-statens enskilda Pensionsinrättning. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag kan icke inse, att StatsUtsk. i förevande Utlåt, anfört några giltiga skäl för sitt afslag. Utsk. yttrar på ett ställe: ”arméens och civil-statens samt andra enskilde enkeoch pupill-kassor understödjas icke af Statsverket.” Jag skulle tro, att Utsk. i detta afseende icke sagt allt hvad Utsk. vet. Det torde nemi. vara otvifvelaktig!, att Civil-statens enkeoch pupill-kassa utaf den allmänna pensionsfondens tillgångar understödjes ganska betydligt, och denna åter har icke obetydliga statsanslag, hvadan stats-medel således komma äfven den förra lill godo.