Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande M 36. 2:0 att tillsynen öfver Gymnastiska Central-institutet må ofördröjligen uppdraga åt en direktion, uti hvilken icke blott mån med pedagogiska insigter, utan äfven militärer och läkare ingå såsom ledamöter; 3:o att sedan en så bildad direktion eller ock en kommitté af sakkunnige män förslag afgifvit, för Gymnastiska Central-institutet må utfärdas ett nådigt reglemente, hvarigenom a) föreståndarens samt öfrige lärares och lärarinnors åligganden så regleras, att tillräcklig både theoretisk och praktisk undervisning i pedagogisk, militärisk och medicinsk gymnastik samt i nödiga hjelp-vetenskaper meddelas åt de elever, som blifva antagna till att danas till lärare i en eller flera af dessa gymnastikens grenar; b) Institutet berättigas att äfven med gymnastisk sjukvård sig befatta mot förbindelse att årlig rapport om denna sin verksamhet till Kongl. Sundhets-kollegium ingifva ; c) Föreståndaren tillförbindes att för utexaminerade elever utfärda betyg, innehållande uppgift, i hvilken eller hvilka af gymnastikens ofvannämnde grenar den examinerade eger den underbyggnad och skicklighet, att han kan den på egen hand utöfva; och slutligen 4:0 att gymnastik-inrättningarne vid rikets elementar-läroverk böra, i den mån de blifva ordnade, underkastas offentlig kontroll, på det sätt, som må finnas leda till ändamålet, utan att medföra onödig kostnad; I sammanhang med förestående motion har Utskottet till behandling förehaft en hos Högloflige Ridderskapet och Adeln af Herr Adelborg, Ollo, väckt motion, deruti, bland annat, hvarom nu icke är fråga, blifvit föreslaget, att i hufvudstaden måtte inrättas fyra nya pedagogiska gymnastik-anstalter, deraf två för gossar och två för flickor, samt att för sådant ändamål 20.000 R.dr R:mt måtte af Rikets Ständer anslås.
1. fördelning. 3:o Ett Banco-Ulskott af Tolf ledamöter, att öfverse RiksR. F. 53, Bankens styrelse och tillstånd samt föreslå och, i mål, för /iv//-Jfr.R.O.§.32. ka Utskottet af Riksförsamling fått sig sådan magt uppdragen, sjelft gifva föreskrifter om samma Banks förvaltning. 4:o Ett Lag-Utskott af Nio ledamöter, att granska JustiIt. F. 5. 53. tice-Ombudsmannens vid hvarje Riksdag af gifvande redogörelse Jfr.R.O.^,33, samt årliga berättelser, jemte hans embets-diarier och Registratur, samt med utlåtande deröfver till Riksförsamlingen inkomma; äfvensom att utarbeta de från Stora Nämnden remitterade förslag till Civiloch Ciiminalsamt Kyrko-lagarnes förbättring. 5:o Ett Expedilions-Utskott af Tre ledamöter, att under R. O, J. 36, Riksdagen besörja tryckningen af Riksdags-handlingar samt uppmot», 1. sätta och till Riksförsamlingens justering öfverlemna ej mindre de skrivelser, hvilka, i följd af bägge Nämndernas beslut, måste under Riksdagens lopp utfärdas, än Riksdagsbeslutet; den Stats-Rådets ledamot, Konungen dertill forord nar, förbehållet alt i Utskottet öfvervara Riksdags-beslutets justering, i de delar deraf, som röra Konungens yttranden. >6 Conslitutions-Utfkoileis Memorial, N.-o 68. §. 66. 11. F. §. 54. Äskar Konungen af Riksförsamlingen ett serskildt Utskott — Jfr.R.Ö.J.35 — .—, icke till de i nästföregående §. nämnda Utskotts — hemliga hållas, utnämne Riksförsamlingen till ett såidant Tolf ledamöter• Detta Utskott äge icke magt •— meddelar.
Det skulle här vara öfverflödigt att andraga några speciella fall, då detta förfaringssätt kan blifva orättvist och förkastligt, utan är jag öfvertygad om att R. o. Ad. endast vid anspelningen på det obilliga deri skall med mig dela åsigt, att ett sådant stadgande bör, såsom till sjelfva sin princip origtigt, uphäfvas, samt å ena sidan iubetalningsterminen snarare utsträckas än inskränkas, samt åden andra sidan, der inbetalning icke sker, det belånta silfret eller guldet på öppen och allmän auktion försäljes, då det öfverskott, som kan blifva emellan lånesumman och pantens betalda värde, måtte till pantegaren eller dess rättsinnehafvare återställas. Ju mera guld och silfver Banken mot sitt papper kan erhålla, desto mera konsoliderad och stark är den, och jag vågar tro, att kanske få medel torde gifvas, hvarigenom en sådan Bankförstärkning kunde åstadkommas, som det att underlätta och möjliggöra låns erhållande emot guld och silfver. Men för realiserandet deraf bör den sanningen ibågkommas, »att de små rännilarne bilda bäcken och många sådane bilda den stora strömmen.» Alltså bör det tagas som princip, att lånen böra kunna erhållas ganska små. Derigenom skall Banken vinna en betydlig inkomst, som nu går till assistansen eller enskilda ockrare, samt många blifva hulpna, utan att just blifva »skafde intill benen.» Remitterades till BankoUtsk:t. Den 30 November e. m. 549 Slutligen afgaf Frih. Creutz en motion af följande innehåll: I nuv:de tid, då den fria forskningen bringat sanningens ljus ifrån det yttre konfessionela, ned till den tänkande individen, och följaktligen olika upfattningar om förr traditionel t omfattade läromeningar och symbola kunna ega rum, oell i öfrigt, ronde hela prestväsendets riktighet i och för sig, tankarne äro temligen delade, så synes tiden vara inne att vidröra föråldrade lagbestämmelser, som haft bestånd i och genom den ännu mer föråldrade Statskyrkoinrättningen.
Anmältes och emottogs en Orputrrion stan det Högwördiga Preste-Srändct, anstrd af Herr Bistopen OoUor äVeiusinLn, som lörnwle, at Preste-Ståndet, lika med Rwderstapet och Adeln, bisalttt en afgift af 100,000 Riksdaler, lil betalande af ^Deras Kongl. Högheters Hertigarnes stulder. Ästrenwäl hade P.este - Ständer ldcehast och asgjort Hemliga Ulstotteto IhococoUs - Utdrag, rörande beräkningen af den afgist, som iil LreclitSedlarnas rcalikation blifwer nödig; sanil til Kongl. Majtt r ullderdänighet öfwecleiimat, at widtrga nödiga malt och steg lil Uealilakionens befrämjairde, pä satt det medföljande IwoeocollsUtdraget, hwilketj Herr Biskopen astemitade, närinare stillle. utwifa. Bewillni: gs - Utstotcek? Uepartitions-krojeÄ hade Ständet likaledes bifalli', nred rrägra fä anmärkningar, som genom peo ocollsUtdrag stulle tilkännagifwas, sann för öinge lil nä - -26z sta Riksdag utfatt tiden för Bewillningens fortfarande. Deputationen beswarades och afträdde. Atttrligare en Deputation fran det Hederwarda Bonde-Ständet, anjord af Riksdagsmannen Dars Olofsson i Groröd, som förmalte, at Ståndet förehaft och åtgjort twänne Hemliga Utstottets krotocolls - Utdrag , angående Upstattningen til Förmögenhets - afgifken , samt om Styrelsen af Uancooch Riksgälds-Werken; hwaromkrotocollsUtdrag ftnlle til Ridderfkapet och Adeln asiemnas. Beswarades och afträdde.
Den upplysning den siste värde talaren lemnat, bevisar hvad jag tillkännagaf, nemi. att jag icke varit tillräckligt uppmärksam på ärendets beskaffenhet. Jag får derföre tillkännagifva, att jag icke ägt fog till reservationen. Till Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk. remitterades Hr von Hauswolff?, Carl Ullik, den 7 dennes e. m. på bordet lagda motion, om medel till Svenska jernhandelns befordrande i Södra Amerika. Vid förnyad föredragning af Hr von Hauswolffs, Carl Ulrik, den 7 dennes e. m. på bordet lagda motion, om för - Don a o Mars f. m. 4.3 ändrad inredning af Riddarhus-salen, bief samma motion remiHerad till Ridd.Utskottet. Ånyo föredrogs och remitterades till LagUtsk. Hr von Hartmansdorff?, Aug., den 19 sistl. Febr. e. m. på bordet lagda motion om landsoch stadsfisealers tilloch afsattande af K. M:s Bef:h:de. Vidare föredrogs Gr. Spens’s, Carl Gust., den 7 dennes e. m. på bordet lagda motion, ang:de förändringar i uppbördsförfatt ningarna. Gr. Spens, Carl Gust.: Sedan jag uti plenum den 1 1 dennes erhållit Hr Frih. och Landtnäs föreläggande att fördela den motion, som jag den 7 uti innevar. månad inlemnade, så har jag först uti ett sammanhang motiverat det hela, och sedermera uppfattat hvart förslag för sig uti särskilda motioner, med uppgift å det Utsk., till hvilket hvardera motjonen, enligt min tanke, bör remitteras. Gr. Spens uppläste derefter följ,inde: Alt det systeme, som i afseende å utgörandet af de ordinarie eller grundskatterna i Sverige är gällande, medför väsendtligt] olägenheter, samt att, till stor del såsom följd deraf, särdeles långsamhet och vidlyftighet uti alla utskylders uppbörd och redovisning äger rum, har i sednare tider mer och mer blifvit visadt.
12ibhing, M: irin, fru, Lniiil. l ' eterseus,: if, Ebba, fru, Blotido. Ikibbiiig, Sevcd, prof., B: I ?etei.soii, Gastnfvn., frii, B Ikichert, Mnliii, l ' rii, Stocltliol iii. : I: ' ete: rssoii,. Bi.ldn, frökeii, Stocklioliii. lticlitcr, E., frii, J: lniiira, !i !i.iiiibn. I) etc ?rssoii, 3laria, fru., Ups: rln. lliclitoi:, Jenny, frökeu, Götel~org. Petersoii, Mari: \, frii, C: öteLory. Yet~terssoii, Mnthild: ~, fru, S t ~ ~ k iii. l i ~ l ltigiiell, Ida. frii. Söiilröping. Ii.ol) l) ert, Eiiiiiin, dolrtoi-iiiii: i, JoliaiinesSa.ntessoii, Hedvig, f rii, Stockliol~n. berg, Delsbo. f i c l i s r t: ~ ~ Georgin %, frn, B StocliScherdi ii, Lon ise, f rn, Veste&amp;. ra \ risioiissekrctr.ra~re, hol iii. Schiiiiiiielpfeniiig, C. F. W., n.pot.aliare,: IZolit.lieb, Marin, frii, Stockliolin. St,ocklioliii. SColitlich, iMolly, frölxa, Stocklioliii. Schiött, RI ' ~atJiiltl: i, frii, 1.rist.iniiin.
2 '10 är omloppet vanligen åttaeller tioårigt med råg efter gödsladt träde eller vallbrott, gräs två till fem år samt hafre eller blandsäd två till tre år. Rotfrukterne ingå ännu blott undantagsvis uti en ordnad växtföljd, och hvete, såsom hösteller vårsäd, äfvensom korn, brukas ännu i dessa trakter blott uti mindre försök om dess användbarhet, ehuru odlingen af dessa sädesslag inom länet är i tilltagande, hvaremot korn utgör ett allmänt säde å kalkgrusjorden i fem socknar af Oster-Dalarne. Blandsäd af korn och hafra på nygödslad eller eljest i bättre växtkraft varande jord, samt korn, hafra, vår-råg och grå-ärter uti andra och tredje sädet efter gödslingen nyttjas i några socknar af Öster-Dalarne, och grå-ärterne sås äfven till icke ringa belopp oblandade i de socknar, der korn mera allmänt odlas. Hafra är länets hufvudsäde, men blifver understundom på vissa ställen af ringa vigt till kärnan och grof till skalet. Potatesodlingen har blifvit betydligt utvidgad år från år, och under den tidrymd, som denna berättelse omfattar, i allmänhet icke lidit någon betydligare skada hvarken af frost eller torröta. Trädgårdsväxter odlas egentligen icke af andra än dem, för hvilkas lefnadssätt de äro behöflige, och planteringen af ädlare fruktträd hör till sällsyntheter, hvartill torde föranleda deras kortare varaktighet, än annorstädes inom riket. Odlingen af lin och hampa beräknas i det närmaste motsvara allmogens behof, men den humla, som i länet odlas, är i synnerhet då skörden, såsom under flere de sednare åren inträffat, misslyckas, otillräcklig för befolkningens behof, ehuru från vissa trakter afsättning utom orten vanligen äger rum. 1 följd af åkerbrukets förbättring och utvidgande genom odlingar har spanmålsafkastningen vunnit betydlig tillökning. Befolkningens behof har dock äfven tilltagit såväl genom folkets tillväxt, som ock genom de från tilltagande välmåga stigande anspråken på bättre och rikligare lefnadsmedel.
Kopparmynt B:ko R:dr 174,270: 40. — af 10 sk. d:o 66,229: 8. om hvilkas förstöring beslut ännu ej blifvit af Fullmäktige fattadt; så att desamma fortfarande i oförändradt skick uti Banken förvaras. Banko-Fullmäktiges Berättelse. 17 § 30. Det sätt, Fullmäktige begagnat för fullgörande af föreskriften i BankoReglementets 141 §, hafva Herrar Revisorer i Berättelsens 42 § omförmält; och Fullmäktige torde härvid endast böra tillägga, att till såväl vexiingsanstaltema vid Låne-Kontoren i Götheborg och Malmö, som de särskildt uti åtskilliga Län af Konungens vederbörande Befallningshafvande utsedde vexlingsförrättare, fortfarande blifvit afsända Silfvermynt å valörerna Vedels och Vedels R:dr Silfver, för att tillhandahållas Allmänheten i utbyte mot förslitna sedlar från och med B sk. till och med 5 R:dr. Angående Bankens Depositionsrörelse. § 31. Sorn Under-Styrelsen har att redovisa för »Depositions-rörelsens gång, utsträckning eller inskränkning för hvardera af de särskilda klasserna»; anse Fullmäktige det vara tillfyllest, att här meddela uppgift öfver innestående medel å hvarje särskild klass den 9:de dennes: Irsta klassen, medel som bero af Bankens Dukater. R:dr B:ko. egen Styrelses disposition 83,924, 32. 1.
Nionde och Tionde punkterne, angående anslag till fortsättning af befästningsarbetena vid Carlsborg och Carlsten, hafva blifvit återremitterade af Borgareoch Bondestånden, med förklarande, att dessa Riksstånd anse anslagen böra bestämmas, för Carlsborg till 30,000 R:dr, och för Carlsten till 20,000 R:dr årligen, att utgå intill nästa Riksdag, enligt det förra, och under 3 år, enligt det sednare Ståndets beslut; hvarjemte sistnämnde Stånd förklarat dess gemensamma tanka vara, att Pionnierer, eller det nu mera så kallade krono-arbetsmanskapet, måtte till arbete vid Carlstens fästning företrädesvis användas. 14 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o ~J1. Men enär Ridderskapet och Adeln och Presteslåndet bifallit Ulsiottels hemställan i dessa begge punkter, anser Utskottet sig ej böra frångå sitt afgifne yttrande. Elfte punkten är af samtlige Riksstånden bifallen. Tolfte punkten, angående anslag till befästningarne i Stockholms skärgård, har blifvit återremitterad af Borgareståndet, med förklarande, alt Ståndet anser detta anslag kunna nedsättas till 30,000 R:dr årligen intill nästa Riksdag, och af Bondeståndet, inom hvilket blifvit yrkadt, dels att intet anslag för detta ändamål måtte beviljas, dels att detsamma borde nedsättas till hälften, eller två tredjedelar, af det äskade beloppet, äfvensom utaf en del Ståndets ledamöter blifvit äskadt, att Stats-Utskotlet måtte utreda, huruvida detta anslag afser fullbordandet af Waxholms fästning eller andra befästnings-arbeten i Stockholms skärgård. Utlåtandet i denna punkt är deremot af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet bifallet.
' Borgare Ståndet. b. 17 Dec. b. 30 Mars b. 7 Jan. b. 6 Juni b. 6 Juni b. 23 Maj b. 17 Dec. b. 26 Mars b. 7 Jan. b. 9 Juni b. 9 Juni b. 22 Maj b. 17 Dec. b. 28 Mars b. 4 Jan. b. 6 Juni b. 6 Juni b. 26 Maj Bonde Ståndet. b. 17 Dec. b. 26 Mars. W CO 5" eCu fa CD Hs >-i 03 CO 2L co p5 CD w CD ' 03 CO c-tN:o T 55 b. 4 Jan. g. 2 Juni g. 2 Juni 16 Proposil ler Skrifvelse! Samling. Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. F? C-. 55 CT? C/l te CD CO cT r-r Ridd. o. PresteBorgareBonde. N:o N:0 Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. N:o § Fabriksoch Ilandtverks-Ordning, b. 13 April b. 21 April b. 14 April om ändring i gällande 8 — 62 — b. 18 April » af § 33 i d:o — 8 — 63 — b. 18 April b. 13 April b. 21 April b. 14 April Fabriksrörelse, om rätt för utländning att drifva större, se Utländsk man. Fahlskog JW 2, om återbäring af origtigt debiterad rotefrihetsafgift för hemmanet — 4 1 56 — b. 18 Febr. b. 11 Febr. b. 18 Febr. b. 15 Febr. 38 25 Fahlu Bergsskola, om flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet af 98 4 1 197 — b. 16 Okt. b. 10 Okt. b. 13 Okt. b. 10 Okt. 170 25 Fahlu Lär över ksbi/ggnad, se Läroverksbyggnader.
Stats-Utskottet, till hvars handläggning dessa framställningar blifvit remitterade och som funnit lämpligt, att i ett sammanhang afgifva utlåtande, angående alla vid innevarande riksdag väckta dylika frågor, får härmed till Rikets Ständers afgörande anmäla dessa ärenden samt meddela de yttranden, hvartill hvarje framställning, enligt Utskottets tanke, föranleder. l:o. I fråga om afstående åt Båtsmansenkan Maria Charlotta Säf af ett efter hennes aflidne man, Rote-båtsmannen af södra Roslags 2:dra kompani Carl Johan Säf, Kronan tillfallet dana-arf, har Kongl. Maj:t under den 17 sistlidne November till Rikets Ständer aflåtit nådig Proposition (N;o 41 i l:sta Samlingen af Bihanget till Riksståndens Protokoll); och hade, enligt hvad denna nådiga framställning innehåller, nämnda enka med förmälan, att, enär någon arfvinge till hennes ofvanbemälde, den 23 April 1862 aflidne man, icke inom behörigen kungjord tid anmält sig, mannens till 63 R:dr 35 öre uppgående lott i det efterlemnade boet blifvit såsom dana-arf ansedt, i underdånighet anhållit, att, med afseende på sökandens intygade sjuklighet och deraf orsakade svårighet att försörja sig och då hon sjelf genom träget arbete bidragit till hopsamlandet af det lilla bohaget, som efter hennes man funnits, Kongl. Maj:t måtte af gunst och nåd tillerkänna henne nämnda dana-arfsmedel. Bih. Ull R. St. Vid nådigt öfvervägande af denna underdåniga ansökning har Kongl. Maj:t med afseende på härvid förekomna bevekande omständigheter oell ifrågavarande dana-arfsmedels obetydliga belopp, föreslagit Rikets Ständer att för deras del medgifva det Kronan må till förmån för sökanden afstå sin rätt till nämnda dana-arf. Med afseende å de särskilda omständigheter, som i denna fråga förekommit, får Utskottet tillstyrka, Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Maj:t i ofvanberörda hänseende behagat föreslå. 2:o.
Den, som distillering såsom särskild näring enligt § 14 utöfvar, skall, utom den för fabriksrörelse bestämda bevillning, erlägga en afgift, motsvarande det arfvode, som efter § 39 till Tillsyningsman utgår. Sislnämda afgift hör för den anmälda liden, innan distillering företages, ned sättas i Landlränteriet. Art. IA. Om tillsyn vid bränvinstillverkning i större bränneri och vid distillering. § 28. Vid hvarje bränneri skall, då bränvin der tillverkas, eller enligt § 13 distilleras, vara anställd en edsvuren Kontrollör, der ej flera sådana brännerier kunna under uppsigt af en gemensam Kontrollör ställas. Denna Kontrollör, som antages särskildt för hvarje termin, hvarunder bränvinstillverkning är tillåten, erhåller under tiden af Staten arfvode med minst 4 och högst 8 R:dr om dagen, och af bränvinslillverkaren, ulan ersättning, kost och ett eget möbleradt, eldadt och städadt boningsrum å det ställe, der bränvinstillverkningen eller distilleringen utöfvas. Kontrollör förordnas af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som äfven bestämmer hans resekostnads-ersättning och arfvode, hvarvid med iakttagande af hvad i nästföregående mom. är stadgadt, hör tagas i betraktande bränneriets större eller mindre betydenhet, samt den olika omfattningen eller besvärligheten af Kontrollörens tillsyn. § 29. Finner Kontrollör vid det under hans uppsigt ställda bränneri någon afvikelse frän denna författning vara begången; gifve ofördröjligen sådant tillkänna hos allmän åklagare, hvilken skall afvikelsen åtala. § 30. De sålunda anställde Kontrollörer lyda under Öfverkontrollörer, hvilka skola hålla allmän tillsyn öfver författningens efterlefnad. Öfverkontrollör lyde under den embetsmyndighet, åt hvilken Kongl. Majit sådan öfverstyrelse uppdragit. Öfver - ExpeditionsUtsi; o t tets Förslag till ttnderd.
lösa i företaget a t t sköta e t t yrke, som m a n alls E n angenäm sysselsättning erbjuder ett landtinte begriper, omnämnes ej. b r u k alla, som m e d lif och lust ägna sig däråt Hvad jag företager mig, jag måtte vara man och äga så pass kapital, att de kunna köpa; m e n eller kvinna, så måste jag äga duglighet därtill, att på spekulation köpa egendomar och kämpa eller åtminstone en kraftig vilja a t t genomdrifva med svårigheter i form af dryga lån, är e t t hufhvad jag föresatt mig och öfvervinna de svårigvudlöst företag, och afråder jag därifrån p å d e t heter, som vid nästan alla företag möta Och bestämdaste. Att nedlägga en del af sitt kapital idkandet af landtbruk är i dessa tider ingen lätt i jorden och m e d omsorg sköta den, bör ej vara sak. Hvarför? E m e d a n gårdarne äro för lätt otacksamt, ej heller på minsta sätt anstötligt för åtkomliga, frestelsen, a t t u t a n kapital, äga en en kvinna. I alla mina företag beror det på torfva och skaffa sig en oberoende existens, för mig själf och mitt uppförande, huruvida jag rättvisstark. Arbetskrafterna, äro också för dyra. Det ligen bör tadlas, och icke därför att jag beträder behöfs inte många tusen kr. landtbruk. Agenter öfverhopa med de fagraste R — t. anbud, locka, j a rent af pocka att göra affär, det • är deras lefvebröd. Egendomarne äro merendels intecknade till hvad de äro värda, och de få tusen som behöfvas för a t t komma i besittning af en dylik » egendom?, är hvad folk » handlar med », Vivat! som det kallas. Ar det n u svårare för en kvinna ä n för en man a t t inse detta? J a g k a n ej finna det. HufEmile Zolal — T jubel dill namn gäll ut vudsaken är den, a t t vare sig m a n eller kvinna i seklets trötta, dystra, tynande slut — bör m a n akta sig för affärssvindel.
N:o 208. icke och torde ej heller hafva varit Grefve Liljencrants’», att från den enskilda menniskokärleken och det kristliga deltagandet för olyckliga på en siats-institution öfverflytta omsorgen för fallna likars förbättring, utan endast att den kristliga barmhertigheten må, uti sina ansträngningar för de fallnas återupprättelse, stödjas och bispringas, hufvudsakligen i det ändamål, att räddning må kunna tillbjudas så många och blifva så fullständig, som möjligt. Jag är fullt ense med Stats-Utskottet i den tanken, att en stats-institution i egentlig mening alldeles icke skulle uppfylla det här afsedda ändamål. Deremot kan jag icke instämma deri, att dessa olyckliga, förförda, eller sjelfförvålladt brottsliga, men ur förderfvet längtande, odödliga själar skola af Staten lemnäs utan all hjelp, derföre, att icke «från det allmännas sida, allt blifvit gjordt, som kan göras, för att från lastens bana rädda dem, hvilka allvarligen bemöda sig att motstå frestelserna», eller att Staten, hvarken genom att bereda den nu uppvexande qvinliga ungdomen en förbättrad uppfostran, eller genom härefter lättade försörjnings-utvägar för qvinnan, afbördar sig den skuld eller godtgör de försummelser och den vanvård, som i begge dessa hänseenden kommit honom till last. Hvem känner måttet af den medfödda vanart, den råhet i behandling, den andeliga och lekamliga uselhet, eller beräknar kraften af de frestelser, som förde till förderfvet? Hvem mäter djupet på den afgrund, hvartill det, ohämmadt, skall leda?
Detta sker genom en återremiss, hvilken innebär ett Den G April e. m. 315 bestämdt förkastande af StatsTJtskis sätt att gå tillväga. Jag tror att detla vore det grundlagsenligasle sättet alt här procedera, men jag vet ganska val, att R. o. Ad. behandlat dylika frågor i alldeles motsatt riktning emot hvad jag anser vara rutt, och jag vill alldeles icke för min enskilda del påstå, att nu ett annat behandlingssätt skall äga rum, aldralielst som jag finner, att ledamöter af Statslltsk. aro i denna fråga numera af olika tankar med mig. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att ehuru visserligen det blifvit hegardt, alt Hr Landtm, skulle först framställa propos., huruvida R. o. Ad. yrkade den af Hr Landtm, vägrade propos., fick Hr Landtm, hemställa, huruvida R. o. Ad. icke ansåge att propos. först kunde framställas å ogillande; skulle då majoriteten uttrycka sig så, att Hr Landtm, funne propostn med ja besvarad, och den motsatta sidan hegärde votering och framställande af sin tanke till contrapropos. så kunde saken vara afgjord med en enda votering; men skulle Gr. Frölich vidare yrka den af Hr Landtm, vägrade propostns framställande genast, så ville Hr Landtm, visserligen icke undandraga sig att först till Ståndet hemställa, om den af Ståndet yrkades. Gr. Frölich: Jag har väl varit närvarande en och annan gång, då Hr Landtm, och Ståndet funnit lämpligt att på sådant sätt sammanslå tvänne frågor, som ej hafva gemenskap med hvarandra, nemi. frågan om propos. af Ståndet yrkas eller ej och sjelfva hufvudfrågan, som likväl här utgöres af en formfråga; men jag anser ett sådant förfarande vara oriktigt, och anhåller att nu få propos. på huruvida den af mig begärda propos. af Ståndet yrkas eller ej, då contra-propos:n naturligtvis endast kan blifva den, att Ståndet icke yrkar en sådan proposition. Hr von Hartmansdorff: Då Gr.