Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till vinnande af likhet och ömsesidig säkerhet Rotehållare och Soldater emellan böra Rotehållare af Eandshöfdingarne sammankallas för ?tt yttra sig; huruvida de vilja sig åtaga att hädanefter, L stället för de hittills utgjorde bidrag, årligen till Regementernes Beklädnads - 15oo Stats-Utskottets Betankandeni Directioner erlägga |:del afen Beklädnads värde, till lika belopp med hvad Kongl. Maj:t och Kronan, enligt föregående punct, kommer att utgöra. Der Rofehållarne redan åtagit sig att livart 3 Vid de Regementer åter, der Contracfer i allmänhet om Släpkläders utgörande icke finnas ingångne och der Rotehållarne i anseende till locale och öfrige förhållanden, såsom isynnerhet i de Norra Qrterne, anse sig icke kunna ingå uti ofvanberörde vilkor, att årligen erlägga §:del af en Beklädnads ■värde, utan önska förblifva vid Kncckte Contractetnes ordalydelse, kommer den penningeafgift, som, enligt desse Contracter, i och för Beklädnaden skall utgöras så väl som de så kallade Stofferings-penningarne, der de äga rum, att utgå ej med deras Primitiva belopp utan efter förhållandet af myntvärdet den tid Contracterne upprättades sålunda, att berörde afgifter förvandlas i SpanmåV efter den tidens pris, hvilken erlägges antingen in natura eller i penningar efter Känets Markegång! äfvensom i de fall, där Kneckte-Contracterne föreskrifva Persedlar, desarnme böra i penningar, efter för året derå satte Läns-Markegångs prisen, erläggas till Beklädnads-Directionerne; och hvilket kommer, att tillämpas jemväl vid före - StutsVtskottets Betänk andert'. 1501 nämnde Regemente, derest den föreslagne
Det är möjligt, att, om Utsk. prutat, det hade kunnat lyckats att nedsätta anbudet, men ovisst synes det mig dock vara; ty när Konungen öfvei lemnade handlingarna lill StatsUtsk. ined det bestämda förklarande å bruksägarens sida, att, i händelse hans anbud icke antoges, någon slags conlra-propos. ej uf honom skulle antagas, så grundades öfvertygelse!) derom, att så förmånliga villkor, som sedermera erbjödos, icke skulle blifva framställda. Det är dessutom för en ganska kort tid sedan, som Konungens framställning kommit StatsUtsk. tillhanda och för Utsk. har det i sanning icke varit möjligt att skyndsammare, och jag vågar säga omtänksammare behandla ärendet, än sorn skett. Något så stort vågspel, som Hr von Hartmansdorff förmodar, förutser jag icke i denna fråga, ty jag kan ej undgå erinra, det tvifvelsutan ifrågavarande ärende kommer att underkastas Konungens pröfning innan något definitivt beslut kommer att vidtagas, samt att Konungen kommer att böra sina embetsverk och låta verkställa undersökningar, som icke ligga inom ett StatsUtsk:s förmåga alt kunna anställa. Jag tillstyrker bifall till betänkandet. HiMunck af Rosenschöld, Nils Rudolph: Till följd af de upplysningar, som Frih. Cederström afgifvit, finnér jag hans anmärknlr grundade; och skulle jag, om det berodde af mig att inverka på Ståndets beslut, afstyrka bifall till Utsk:s utlåt., så alt frågan malte för denna riksdag förfalla; men då jag icke detta kan åstadkomma, inskränker jag mig till att i prot. nedlägga min reservation emot ifrågavarande lägenheters afhandande ifrån Stuten, på de villkor, som StatsUtsk. föreslagit. StatsUlsk:s utlåt. N:o 570 blef af R. o. Ad. bifallet. Ånyo föredrogs och godkändes Const.Utsk. den 7 dennes på bordet lagda raein. N:o 120, lich, David, anmäld anledning till anmärkning emot Statsrådet samt emot Chefen och föredragande Statsrådet för Finance-departementet, eller den hans tjenst förrättat.
Analysen är icke så mycket ett hopande af detaljer, hvilkas inbördes sammanhang förflygtigas för läsaren, som fastmera ett skärskådande af en och samma till grund för alla själslifvets yttringar liggande egenskap från olika sidor och i olika ljus. Deraf detta intryck af enkelhet och klarhet och djup; man har alltid en utgångspunkt, en utsigtspunkt, från hvilken allt är öfverskådligt med vida vyer i klar belysning. Liksom kompositionen äro äfven berättelsens bipersoner afsedda och använda till att ställa hufvudpersonernas, särskildt Judiths, individualiteter i relief. De hafva dock derjemte ett sjelfständigt intresse; i synnerhet äro Restrup, den godmodige och bottenärlige, men ruinerade och till hälften förfallne adelsmannen, samt komponisten Hellman godt skisserade. Stilen är icke lika utbildad; den är visserligen sjelfständig, men förf. beherskar den icke fullkomligt, såsom allt här och hvar en naiv anmärkning eller ett omotiveradt a propos röjer. Men för öfrigt är den på sitt vis markerad: en genomskinlig, osirad stil, hvars enda sträfvan är att ogrumladt afspegla innehållet under sin jemna, lugna yta, hvilken endast sällan brytes eller krusas af en orolig böljning i djupet. Framställningen omsväfvas af en stämning af stilla svårmod och innerlig sympati, i hvilken stundom ett smärtsamt hån, ett bittert löje skorrar som ett missljud. Man tänker på en senhöstdag med klar luft, skarpa konturer och kylig, svårmodig ro, då man läser denna sköna, sorgsna bekännelse af en kvinnosjäl, af denna rika, varma, fina ande, för hvilken lifvets rosor så tidigt vissnade. »To Fortællinger» äro till sitt värde mycket olika. Den ena, »En Pyrrhussejr», bär alltför tydliga spår af torrt schematiserande och afsigtligt konstruerande; personerna äro kropplösa abstraktioner, personifikationer af en enda egenskap eller en särskild tanke. Förf. har velat smälta och i diktens form afgjuta ett socialt problem, men den förra ligger öfver det senare såsom en torr hinna öfver ett skelett.
Sjöbroar m. m., på Gothland, angående Allmogens skyldighet att bygga och underhålla; Motion, rem. lill Stats-Utskottet, s. 1155. ►— försvaret, angående; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1294. — ärenderne, örn Förvaltningen af, indragning; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1288. Skaft-Tionden, om afskafFande af m. m.; Motion , rem. till Ekonomi-Utskottet, s. 1211. Skallgång, angående; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. 1189. Skara Consistorium, beviljadtlån åt, s. 726- 728. Skatteköpeskilling för Recognitions - Skogar, s. 4°9' ■—• läggningsgrundérne, om ändring i, för Sågoch Mjölqvarnar; Motion, rem. till Statsoch Ekon.-Utskottet, s. 1269. •—• mans rätt till Ekeskogar å deras Hemman, om; Motion, rem. till Lagoch Ekonomi-Utskotten , s. 11GG. Skedemossens aftappning, till, skulle 2000 R:d. af Strömrensnings - fonden anslås, s. 684, 7°8, 709. Skenninge, om återupplifvande af en marknad i; Motion, rem. lill Ekonomi-Utskotlet, s. ia38. Skepp , om rättighet för Norrska, att behandlas lika med Svenska; Motion, renh till Ekonomi-Utskottet, s. 1216. SkeppsVRedare, om ändring i B,e villningen för ; Motion, rem. till Bevillnings-Utskottet, s. 1148. SMjuts-anstalterila, om annan ^reglering af allmänna; Motioner, rem. till Ekonomi - Ut . skottet, s. 1192, 1201,. 1284* >—> Legan, om nedsättning af nuvarande; Motion, rem. till Ek011.-Utskottet, s. 1217.
Såsom jag redan nämnt, uppmuntrades bankens operationer af ministeren, som bland sina medlemmar räknade Liverpool, Robinson (nu Grefve Ripon), Huskisson, Canning och Peel. Vill man sc, huru kloka och crfarne köpmän bedömde bankens förfarande, sä linner man delta af Hr N. M, Rothsehilds svar pä frågorne DJ:o 4,895—5,901 inför oflanämnde comité, i hvilka han yttrade sig derom med de högsta loford. 124 Den 7 Augusti, Mea Englands statsmän och tinunciérer hafva kanske under de sedan förflutna 19 är förändrat äsigler? sä visar det sig icke. 1 den bill Sir Roberl Peel med allmänt bifall framlagt för en ny reglering af Engelska bankväsendet, har lian hufvudsakligen grundat Engelska bankens rätt till sedelutgifningar på dess behållna förmögenhet, dess grundfond, men för utomordentliga tillfällen bar han ansett nödigt lemna den rättighet till extra emissioner, med Regeringens bifall. Läk oss nu jemföra de allmänna grundsatser, man för Engelska banken tillämpat, med dem man för den Svenska, dels gjort, dels försökt göra gällande, och under hvilka olika förhållanden. England är troligen vertdens capitalrikasle land. Det är således företrädesvis der, sou; andra länder söka de större penningebilräden, de behöfva. Ar då försträckningen för stor alt kunna betäckas genom en ökad och snar afsättbar varuremiss, mäste den utgå i metallisk valuta, oell dä är banken den förrädskammare, som blifver tillitad. Med Englands stora fabriksbefolkning och dess spanmålslagar, medför en svag skörd behofvet afen stor spanmälsimport, hvartill hanken mäste lemna sitt guld. I England utgör bankensnsedelstock endast en mindre del af landels peuningeeirkulation.
Kolnings-fiihet pä Kronans Allmänningar eller BeeognitionsSkogar, för hvarje Stig, beräknad till 24 Tunnor , & sk Afgiften utgår efter det belopp, för hvil ket Bruken, enligt Privilegier eller Resolutioner, erlägga RecognitionsAfgift, antingen der kolas eller icke. ■5- BevillningsZJtSk. Betänkanden. 505 För Kolnings friheten på Häradseller SockneAllmänningar, enär till Häradet eller Socken icke erlägges en betalning , svarande emot den , som för RecOgnitionsSkogars eller KronoAllmänningars begagnande , efier Riksens Stanners Författning år 175a» jemte Bevillningen utgöres , skall afgiften så höjas , att belop» pet blifver enahanda med hvad för nyttjande rätt af KronoSkogame erlägges. De vid Bruk, BergVerk och alle öfrige Inrättningar antagne personer, påföres följande Bevillning : Arbetare , som ej äro Gesäller, Smältare eller Goyarder vid VallonSmiden , Drifvare , Rostvändare, Uppsättare och Hytte Arbetare , då de icke äro Drängar i Lagstadd tjenst för Kost och Lön , Manoch Qvinkön lika med andre arbetare på Landet. Arrendatorer här , anses lika med Arrendator* på Landet. 'Byggmästare, Skeppslika med dem i Städerne. Bälgmakare och Garmakare, i Två Classer: Första Classen , R:dr 10 Andra Dito . 5 Fogdar, Grufvei Två Classer: Vid större Grufvor: Första Classen . R:dr ro Andra Dito . 5 — Vid mindre Grufvor: Första Classen , R;dr 3 Andra Dito , 1 34 *«6 BevillningsUtsk. Betänkandea. Uppsyningsman vid Grufvor , 1 Tre Classer : förs a Classen . R;dr 3 Andra Dito , Tredje Dito , i Fältskärer, Bruksi Två Glassér: Första Classen , R:dr 6 — Andra Dito . 3 ClasBlåsare , i Fern Classer : Första Classen , R:dr 8 Andra Dito , 6 —•
Emot det Riksgälds-Contoiret får disponera alla inflytan^ Ståts-Utskottets Betänkandeni de Restantier uppå 1814 och förra arens Bevillning, jemte den Allmänna Bevillning, som, enligt! 81 2 års Förordning, kommer att utgöras, äfven för detta år, skall Riksgälds.Contoiret aflemna : Till Riksens Ständers Banque Tre hundrade T usende (300,000) Riksdaler inom 1815 års slut, såsom AmorfissementsFond till realisationens verkställande, enligt 4. §. uti 1800 års Riksdags-Beslut, och likaledes inom 1816 års slut Tre hundrade Tusende (300,000) Riksdaler, eller tillhopa Sex hundrade Tusende (600,000) Riksdaler. Till Kongl. Stats Contoiret efter Reqvisitioher följande Summor t 1:0 Be Trehundrade Sextio-tusende 360000) Riksdaler, hvilka för 2:ne sista qvartalen af innevarande år 1815, uppå årliga Sumtnan af Sju hundrade Tjugo Til - de Restantier uppå 1 817: och förra arens Be vinning, jemte den Allmänna Bevillning, sorn, enligt 1815 års Förordning, komtner att utgöras, afven för innevarande år 1818, skall RiksgäldsContoiret, efter Reqvisitioner, hålla Kongl» Stats-Contoiret till lian-; da följande Summor, nemligen: ilo De Tre hundra Sextio [Tusen (360,000) Riksdaler, hvilka för 2:he sista Qvartalen af innevarande år 1818 uppå årliga Summan a£
Enligt ofvanberörde underdåniga skrifvelse, hade Rikets Ständer, innan sig visat, om något constilulionelt ansvar kunde komma alt tillämpas, till följd af anmärkta dispositioner å Hufvud-titlarnes besparingar utöfver befintliga tillgångar, och då total-beloppet af den sålunda uppkommande brist för hela den tid, som begränsas af den vid 1834—1835 årens Riksdag fastställda Statsreglering, ej kunde bestämmas förr, än 1840 års räkenskaper blifvit afslutade, ansett sig icke böra bevilja afskrifning af ifrågavarande brist, men medgifvit, att dess hela belopp finge utan sammanblandning med skeende anordningar å de besparingar, som uppkomma ifrån den tidpunkt, då den nya Statsregleringen tagit sin början, godtgöras af underhänder hafvande medel eller Statsverkets reservfond, samt i räkenskaperne serskildt balanceras intill nästa Riksdag, då Rikets Ständer komme i tillfälle att, efter det slutliga beloppet blifvit tillförlitligen kändt, vidtaga de åtgärder, som omständigheterna kunde föranleda. Genom Riks-Rältens den 2 Juli 1842 meddeldta Dom, hafva Konungens Rådgifvare väl förklarats, i och för de af dem tillstyrkta anvisningar å f. d. Andra IIufvud-Titelns besparingar utöfver desse sistnämndes belopp samt det deraf föranledda öfverskridandet af samma Hufvud-Titels anslag, icke kunna till ansvar fällas; men den af Rikets sednast församlade Ständer, för bedömande af frågan rörande den uppkomna bristens afskrifning, afsedda fullständiga utredning synes ännu icke vara vunnen, helst, enligt hvad Stats-Contoret upplyst, sådana ytterligare utgifter, hvilka äro att hänföra lili andra Hufvud-titeln för år 1840 och föregående år, komma, jemföreskriften i Kongl. Brefvet den 2 Febr. 1842, att öka den befintliga bristen, hvadan det i 1841 års Hufvudbok inom linien balancerade belopp Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, JV.o ij3. 42^ icke utgör en bestämd eller oförändrad summa förr, än dylika utgifter upphora alt förekomma.
Billighet och en olver 130 års våld skrianda rättvisa påkalla detta offer, som ej kan bli betydligt, enligt Kongl. KammarCollegii Yttrande år 1810. Jag styrkes häruti så mycket mer, som j<g icke uti någon af de på R.ikets inkomster tryckta utkomna förteckningar blifvit varse några medel för Kronans räkning insatta af BytesContoiret. I alla fall böra väl icke Rikets inkomster grundas på våld, undersåtares förtryck och osäkerhet. Af dessa skäl, samt med åberopande af hvad i Memorialet anfördt är, anhåller jag, att StatsUtskottets Betänkande återremitteras till ytterligare handläggning. Friherre Boye, Ludvig: Ägande rätten hos de familjer, sorn hafva fordringar hos Staten , kan icke vara tillintetgjord, derföre att KammarCollegium icke haft tid att ännu utreda och afgöra Bytesmålen; och ehuru fordringar, hvilka icke ännu hunnit blifva utredda, naturligtvis ej heller kunnat ingå i beräkning, hvarken vid Bouppteckningar, Arfskiften, Förmögenhetsafgift, eller Bevillning; så kan väl sådant icke anses förändra äganderättens egenskap och kraft. 9 o Den 3 Juni, e. m. Uppå af Herr Grefven och LandtMar» skalken gjord proposition blef Utskottets Betänkande härefter återremitteradt. Herr Munck af Rosenschild, Eberhard: Ridderskapet och Adeln har redan ovillkorligen bifallit BancoUtskottefs Betänkande om e i c ökadt creditiv af Bankan för Götha Canal Discont. Jag har äfv.n sjelf särskild1- y 111 a * mig härom och instämt i samma iiiisiyrkande. Då motionen om detta creditiv gjordes, biföll jag det, likväl m d vissa vikor Men lör att ej, genom anmärkning mot Utskottets Betänkande, åstadkomma återremiss och derigenom tidsutdrägt, yrkade jag icke, då detta Betänkande i dag förehades, på dessa villkor, utan förbehöll mig få oin dessa framkomma med en särskildt motion i sammanhang med Betänkandet.
iiing, soiii jag på anmodan affattat och tillsändt danikomitén i Chicago, säges i en amerikansk tidning:: &gt;Pörenta Staternas kvinnor se ined liäpiiad a t t &amp; e svenska i många hauseendeii stii framom dein.&gt; 3Ian iiiotser ocksa nied intresse a t t till viirldsutstallningen i (fliici~go f r h de svenska kvinnorna erliUa vackra bidrag till konstoch konstinfiiistriafdelningarne, afveiisoin uppgifter p&amp; hvad liiir giires för befriinijaadet af intellektiiel, nioralisk, social ocli ekonomisk utreckling. För hvar och en, som reflekterar Iiäriifver, inaste det vara klart, a t t kvinnan tinder de senaste decennierna g,jort en ganska vacker iiisats i vårt lands kultiirarbete, vare sig niaii betänker den plats hoil förvarfvat sig pk undervisningens Iiögre och liigre stadier och livrid. s1 ' Iion utrattat i religioioneiis .. och Alantropiens tjiinst, eller man betraktnr de alster af sitt arbete, hon skänkt oss iiioiii litteraturens, Ijnstens # och konstslöjdens oniråden. Det bör darför ej anses s&amp;soni cliaiivinisiii, w-n vi uttahi den åsikten, a t t den svenska kviniian lrari anses väl rustad för a t t ined lieder deltaga i den internationella tiiflaii, för Iivilken Cliicago under ilasta %r Blir skadeplatsen. Hon liar ej allenast a t t bibehklla det anseende Iion redan äger iiloni kretsar, dar hennes arbete Blif vit kludt ocli uppiiiiirksamniadt, utan ock a t t tillviiina sig det inoni de au större, dar högst diniiniga Begrepp rHda oiii vårt sfliigsiia lalid och våra f örliållaiideii.
Antager man då att 150 Riksdagsmän af Bonde-Ståndet, jemte 64 Ståndsperfoner, eller tilllammans 214 Reprefentanter, innehafva 43755 hemman Ikatte och krono, få belöper det 204 hemman på hvar vald Riksdagsman, hvilka öfver hufvud anfedda till 3000 Rd., lemna ett tillhopalagdt värde af 612000 Rd., {varande emot livar Riksdagsman lorn väljes. På lamma grund, om 20000 Ikeppund ftångjerns tillverkning räknas till värde efter 3000 Rd. per I00:de lk:pd, forn är {varande emot närvarande conjun&urs mifsfördelaktiga Hällning, få uppkommer en fumma lior 600000 Rd., hvilken i det närmafte öfverensflämmer med 204 hemmans värde; hvarföre ock fynes vara billigt, att 20000 Ikepp. ftångjerns berättigar att välja en Riks - dagsman; det vill fäga, att för Rikets hela f aide, 400000 fkepp., böra 20 {lyckén Re prefentanter få utfes» För röftberäkningen vid valen bör ett värde uppå hvar lort tillverkning • beflämmasj dock med afdrag af få flor del, forn icke beiaftar tillverkarens förlagt och om dervid ett fkepp. {fångjern räknas fvara emot en röft, få är lätt med utfättande af värde derå, få väl forn uppå alla andra produiåioner, att faftflälla en billig proportion till rättelfe dervid.
Understyrelsens utlåtande öfver ett af Herr Prosten Sandberg till samma Protocoll aflemnadt skriftligt anförande, innefattande åtskillige, i förbigående, framställde anmärkningar vid Bankens förvaltningskostnader. Understyrelsen, som då denne remiss den 5 Januari detta år härstädes föredrogs ansåg nödigt att låta densamma hvila på bordet till ett annat sammanträde, får nu, efter det Chefen för Bokslutsoch Ekonomie-Afdelningen uti ämnet meddelat upplysningar, härigenom ödmjukeligen afgifva det utlåtande, hvartill Understyrelsen ansett omförmäldta anförande föranleda; Och beträffande först Herr Prosten Sandbergs yttrande, att bland extra administrationsutgifter för år 1842 förekommit 566 R:dr för renhållning, hvartill Herr Prosten förmenat den talrika Vaktbetjeningen kunna begagnas, har Understyrelsen skolat upplysa, att berörda kostnad utgöres af följande, under serskildta titlar upptagna, poster, nemligen: l:o för renhållning i rummen 152 R:dr 12 sk. hvaruti icke inbegripes den dagliga städningen uti 80 ä 90 rum, hvilken verkställes af Vaktbetjeningen, ulan blott skurning och sådan renhållning, 108 hvartill Qvinnor måste användas; 2:o renhållning i Corridorer, uthus m. m. 145 R:dr 16 sk., hvilken post endast innefattar betalning för aftiädeskärlens afhemtning och den dervid nödige rengöringen samt för skurning i förstugor och trappor en gång hvarje år och 3:o Gaturenhållning omkring Och hyser Understyre i sen den öfvertygelse, att det icke kunnat vara Herr Prosten Sandbergs allvarliga mening, det göromål af nyssbesagde beskaffenhet hvartill hästar och körredskap erfordras, kunna åläggas Bankens Vaktbetjening, som ändock alltid bar mycket trägen och mödosam sysselsättning, derest Herr Prosten tagit närmare kännedom af de handlingar, hvarå utbetalningarne sig grundat och hvilka återfinnas bland LåneAfdelningens till Herrar Revisorers Räkeilskaps-Afdelning aflemnade verificationer.
Nto 1 aod^ jned/anmälan, rörande en, i följd af ingånget Protocolls-Utdrag från Högvördigst Pre - Prot-Utdrag elen 19 Februarii 1830. sox Ste-Ståndet, nödvändig förändring uti Memo. rialet N:o 120 ; och i anledning häraf fattade Ståndet följande beslut: I. afseende på upplåningen: Första punkten: Borgare-Ståndet, soto, i afseende på upp* och utlånings-discontenä inrättande, är af de öfrige Riks-Stånden öfverröstadt, förenade sig nu uti Högvördige Preste-Ståndets, angående upplånings-sättet, vidtagna beslut, och biföll alltså, att Banken må tillåtas upptaga lån emot obligationer till 2, högst 3 procents ränta, under ömsesidigt förbehåll af 3 högst 6 månaders uppsägning, och med vilkor, att ränta? beräknande för uppsagdt lån genast efter förfallcv dagen upphör; Andra punkten ansågs ej fordra någon Ståndets åtgärd. Tredje punktenr Ståndet beslöt, att minsta summan, som må i uppoch utlåningsdisconten insättas, skall vara 500 R:dr. Fjerde punkten: Hvad härom i Memorialet, N:o iaoi, anföres, bifölls. Angående Utlåningen t Punkten x.) Mom. lutt. A. (Uti. N:® Sai pag. 88). Ståndet förenade sig uti Hög - 302 Prot.-Vtdtag den 19 Februarii 1830? lofl. Ridderskapets och Adelns samt Hedervärda Bonde-Ståndets beslut, att, såsom hypor hek för lån, må antagas enskildes, med vederbörlig accept försedde invisningar och med proprie borgen försedde förskrifningar i Svenskt mynt, under förbehåll, att sådana invisningar och förskrifningar ovilkorligen skola vara till' infriande förfallne inom lånets förfallotid. Mom. Litt. B. (Uti. Utlåtandet, att frågan om antagande af Bankens och Låne-Contoirens obligationer, såsom hypothek, förfaller, gillades. Förslaget, pag. 92 Uti.
Krigs-Collegiutn har, med tillkännagivande, att något sammandrag öfver krutförråden hittills ej ansetts af behof påkalladt, då. sådant icke kunde innefatta de betydliga krut-upplag, hvilka finnas under Flottans disposition, samt tillgången för Landt-armeen lätteligen vore alt inhemta utaf hufvudboken åtföljande persedeloch förråds-räkenkenskap, men att något hinder icke mötte för bifogande deraf framdeles, om Kongl. Maj:t pröfvar nyttigt samt i Nåder förordnar, att denna försvars-maleriel skall sålunda, eller med ifrågaställdt sammandrag, uti publike handlingar kunnig göras, tillika upplyst, att, uppå Kongl. Collegii serskilda framställningar i ämnet, Kongl. Maj:t i Nåder föreskrifvil, det krutprisen småningom borde årligen ökas till hvad krutet kostar Kongl. Maj:t och Kronan, samt, i öfverensstämmelse dermed, genom Nådig Skrifvelse den 26 November 1831 förordnat, att prisen, som för åren i83o och 1831 voro 26 R:dr för centnern — styckeoch bergs-—samt 3o R:dr centnern för handgevärskrut, borde för år i832 förhöjas till 3o R:dr för de förra och 34 R:dr för den senare krutsorten, derefter vidare försäljningsvärdet blifvit för år i833, medelst Nådigt Bref af den 24 November i83a, ökadt med 2 R:dr på centnern. Utskottet, som, lika med Revisorerne, anser nödigt attårligen af vederbörande upprättas och räkenskaperne bifogas ett General-sammandrag, hvaruti, å ena sidan, upptagas, jemte behållningen från föregående år, alla lill Kongl. Maj:ts och Kronans förråd från krutbruken aflevererade krutqvantiteler, och, å andra sidan, beloppet af det ifrån förråden utlemnade krut, dels till försäljning inom Riket till export, eller dels för andra ändamål utan betalning, samt slutligen den till näslfölBihang till R. St.