Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Frölich tillåtit sig att i Den 1 December. 27 sådan syftning afgifva anmärkn:r, så må det äfven ursäktas mig, att jag i korthet besvarar dem. Gr. Frölich påstår, att af anslagen till Femte Hufvud-Titeln endast 13,000 R:dr komma den s. k. lilla flottan till godo. Jag är icke nu i tillfälle att uplysa Gr. Frölich hur stor summan verkligen är, men om Hr Gr:n bahagade göra ett besök i Förvaltms af Sjöärendena Kammar-Kontor, så skulle han om summornas fördelning emellan stora och lilla flottan erhålla fullständigt besked och finna, att han i sitt berörde påstående betydligt misstagit sig. För öfrigt bar Gr. Frölich vidlyftigt utbredt sig öfver skärgårdsflottans förmenta iråkade förfall och omtalat att icke mindre än 70 Officerare lemnat densamma och gått in vid örlogsflottan. Men jag får härmed erinra, att nästan alla vid den s. k. arméens flotta anställde officerare numera äro döde, så att måhända endast två eller tre af dem ännu äro i lifvet. Mycket vore väl ännu att tillägga i afseende å Gr. Frölichs anförande, men jag anser mig ej dermed böra uptaga tiden, helst det nu ej är fråga om sakens afgörande, utan endast om remiss af Hr Brakels förslag till vederbörligt Utsk:s handläggning. Men en sak tillåter jag mig dock att påpeka, och det är, att jag delar Hr Brakels åsigt så till vida, att om vi skola möta fienden på hafvet, så måste det ske med en stark ångflotta. Man må i afseende å vårt kustförsvar hysa hvilka tankar man behagar, men jag tror att ingen person med någon sakkännedom vili påstå, att detta försvar numera kan verkställas med en roddflotta. Under sednare tider hafva sådana förändringar i sättet att föra sjökrig inträffat, att den som talar om möjligheten att försvara en kust medelst en roende flotta röjer, lindrigast sagdt, ett välment oförstånd. ^ Ätski 11 ige ledamöter hördes ropa på propos. Gr. Frölich:
Utskottet föreslagit nedsättning i införsels-tullen från 36 sk. till 24 sk. lisp., hvilket förslag blifvit af Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-Stånden godkändt, hvaremot Borgare-Ståndet ytterligare nedsatt denna tull till 18 sk. skålp. Så vida icke Borgare-Ståndet vill frånträda detta sitt skiljaktiga beslut, måste följande omröstning anställas: N:o 78, Bevillnings—Utskottets Memorial, N:o 16. 33 N:o 78. Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att bestämma införsels-tullen å Såpa till 24 sk. lisp., röstar Ja) Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna tull att utgå med 18 sk. lispundet. Gällande Tull-taxa innefattar för art. Tegel följande bestämmelser: Eldfast 6 R:dr, Klinker 4 R:dr, Mursten 5 R:dr och Taksten 10 R:dr införsels-tull för 1,000 stycken. Någon förändring härvid bade icke af Utskottet blifvit föreslagen, och har icke heller af Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-Stånden blifvit vidtagen, hvaremot Borgare-Ståndet nedsatt nämnde införsels-afgifter för Eldfast, Klinker och Mursten till 2 R:dr samt för Taksten till 4 R:dr per 1,000 stycken. Så vida Borgare-Slåndet icke skulle vilja frånträda detta sitt beslut, får Utskottet föreslå följande omröstning: N:o 79. Den, som vill att, i enlighet med Utskottets af tre Stånd bifallna förslag, gällande tullbestämmelser fortfarande bibehållas för art. Tegel, röstar Ja j Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes införsels-tullen å Tegel: »Eldfast», »Klinker» och »Mursten» till 2 R.dr samt å »Taksten» till 4 R:dr per 1,000 stycken. Uti nu gällande införsels-tull för artikeln Tjära, 1 R:dr 16 sk. tunnan, hade någon förändring icke blifvit af Utskottet föreslagen.
Aro Borgenärer, sorn tillstädes kommit,' få, och äga de ringa fordringar, eller kan ej Boets förvaltning dem med säkerhet betros; ligg© då till Bätten, att utse annan skicklig och vederhäftig man eller flere, att med närvarande Borgenärer, eller de af dem valde gode Män, i förvaltningen deltaga, 3\ §■ Rode Män skola genast taga Gäldenärs egendom om händer, görg sig noga underrättad© om Boets tillstånd, upptekna hvad förut ej upptekcadt är, bevaka Roets Rättegångar Qch angelägenheter, indrifva fordringar, så ock draga för - Konungens Nåd. Propositioner', 185 sorg om försäljning af varor och af andra IrsS-' ören, sorn ej till fastighets bruk och drift nödige nro; Borgenärer staude fritt, att tillse det deras rätt ej genom förvaltningen förnärmad varder. 4- §• Finnes i Gäldenärs Bo, gods, som uppgifves hora annan till; sätten Gode Männen det i förvar och gifven det till ägaren ut, dä hans rätt ostridig är: vägra de det; lite ägaren till ■Konungens Befallningshafvande, eller stärnme derom till laga Domstol. 5- §• Har någon till Gäldenären sålt varor, men betalningen derföre ej njutit, och äro ej varorne före Concursens början till Gäldenären eiler till annan man för hans räkning lefverera;!?; vare då Säljaren ej skyldig aflemna varorne, der ej Borgenärerne dem betala. 6. §. Fast egendom må ej under anslags-tiden säljas, utan så är, att egendomen före Concursens början blifvit efter Dom eller Utslag, sorn vunnit laga kraft, för någon Intekningshafvares fordran utmätt och dag tiil dess försäljning genom offentligt utrop jemväl dessförinnan utsatt Varit, 7- §• Gode Män varén pligtige att i BiketsStanders Bank eiler i Uandt-Bänteriet insätta penningar, som för såld egendom eller för fordringar inflyta och till Boets förvaltning ej nödige äro. För sådane medel må ej Kemiss-Lage fordras, då de ur Ränteriet tagas.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, alt vid det förhållande, som här inträffade, att hufvudmannen vistats utrikes, utan att om ho nom under längre tid någon underrättelse erhållits, R. o. Ad. vanligen medgifvit att närmaste ättemän fått utöfva hufvudmanna - I)en 22 N o \ em I)er. 7 rällen; och hemställde Hr Gr. o. Landtm, derföre, om 1$. o. Ad. behagade bifalla, att ifråga var, ättemän Hr Oscar Magnus Wilhelm Philp finge för sin ätt utgifva riksdagsfullmakt. Ropades ja. II. R. o. Ad. åtskildes kl. | till II f. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Måndagen den 22 November 1847. Plenum kl. 11 f. m. Justerades 2:ne prot.-utdr. innefattande af R. o. Ad. den 20 dennes fattade beslut. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att II. Konungen och de öfriga K. Personerne ville emottaga R. o. Ad:s uppvaktnings-depulation i dag kl. ^ fi, och fördenskull plenum konime att fortsättas kl. 5 e. m.; hvarjemte Hr Landtm, anmodade de ledamöter, som önskade deltaga uti denna deputation, att anmäla sig hos t. f. Ridd.-Fiskalen Gudmund Silverstolpe. Ankom och emottogs på vanligt sätt en deputation från Hederv. BondeSt., anförd af Riksdagsm. från Wesler-Norrlands län Nils Strindlund i Skedom, som helsade R. o. Ad. med följande tal: Efter gammal sed, som till och med vunnit helgden af grundlagsbud, är det de särskilda RiksStins pligt, att vid början af ett riksmöte helsa och tillönska hvarandra god och lyckosam begynnelse och fortgång i deras förestående samhällsvigtiga arbeten.
Prest-Ständcts Lcdam. wägnar, Ledam. magnar, n. k. Ltrömkelt. ^ o Ii. lTlecirön. Pä Wällofl. Bergare-StänPä Hedcrw. Sonde-Sländets Ledam. magnar, dets Lcdam. magnar, H. konqvist. ^ nä ers Lricssoo, W. ^ullZren. Upp» Den 6 Julii. nsr Uppläst hos Ridd. och Adeln den 6 Julik. Prest-Ständct den 6 » - » Borgai c-Glandetd. 6 - Bonde-Standet dcn 6 Wördsamt Mcmsrial! ^balloflioe Borgare-Standet har till Laa-Utskottets utlakande remitterat, ett af Riksdags-Fullmägtigen för Götheborgs Stad, Herr Commerce-Ra, det Santesson, till Wällofl. Borgare-Standet ingifwit, sa lydande Memorial: "Uti Riködags.Beslutct den 2 Maji >8io befinnes följande twenne Stadganden: I zr §. stm angar Förändringar eller tolkning af Allmänna La, gens ruin." "Till närmare bestämmande af dispositionsrätten öfwer fast Egendom och friheten, att stifta Fidei Commiss, kommer följande derom bestulna Lag, såsom ett tillägg i :6 Cap. i §. Ärfva Balken, att införas:" "Will någor, Mann eller O.winna göra Testamente, hafwe ratt göra ther mundteliga eller skrifteliga, med eller utan »villkor och »vittne twenne goda mann, att ther Testamente ta war gjort med sundt och fullt förstånd och af fri willja stande ock honom fritt, att löta .vittnen »reta thefi innehall eller ej. Äro ej wittnen all tillgå och utredt warder, alt Testator intill sin död, »rärik utur stand fart, wittnen anskaffa, åge ock ta, Testamentet laga kraft, sa framt thel finnes med egen hand striswit och underskrifwit.
Utskottens Utlåtande i Betänkandet N:o 8 gillades. a Cap. 2 §. Yttrandet i Betänkandet N:o 8 antogs. 6 §. och i sammanhang dermed 6 §. i 18 Cap. Betänkandet N:o 4* bifölls. 7 §. Likaledes. 3 Cap. i3 §. Sista Betänkandet antogs. Äfven häruti bifölls sista Betänkandet, 5 CaP' a & 6 §. 5, Betänkandet N:o 41 gillades. 6 Cap. t , a & 3 §. §. Sistnämnde Utlåtande godkändes. 7 Cap. I, a & 3 §. 5* Ståndet ansåg att i första Paragrafen, näst efter orden: ''Märkligt mehn lider." 84 Trot. Utdrag den 24 Tulii 1829, borde tilläggas: ”eller laga skifte deraf ovilkorligen furanledes. I öfrigt bifölls Betänkandet N:o 8. g Cap. t §. Äfven härom antogs Betänkandet N:o S< 6 & 7 §• $• Utlåtandet N:o 4* bifölls, p Cap. Betänkandet N:o 8 godkändes. 10 Cap. 1 §. Hvad Utskotten i första Betänkandet föreslagit och i sista Utlåtandet vidare tillstyrkt, bifölls. 3 §. Och i förening dermed sista momentet af 3 S 12 Cap. Utskottens tillstyrkande härutinnan afslogs; hvaremot yttrandet öfver förslaget till en femte §. gillades. jt Cap. 1 & 1 §. §. Sistnämnde Betänkande godkändes äfven häruti. 3, i3 & i5 §. §, I afseende på dessa bifölls Betänkandet N:o 8- 13 CaP i, 1, 3 & 7 §. §. Betänkandet Antogs förslaget i Betänkande^ N:o 4'- 5 §, Utlåtandet N:o 8 bifölls. 15 Cap. 3 §. Utlåtandet N:o 41 godkändes. Likaledes. 77 Cap. 1 §. I denna §. beslöts det tillägg: ”vägrar någon eller flera
Inkomster år 1857. Inkomster år 1858. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 15 Oktober 1859. J. L. Bogeman. Credit. Balans från år 1855. Fondens tillgångar och fordringar 25,227: 36. Inkomster år 1856. Räntor 1,185: 72. Inkomster år 1857. Inkomster år 1858. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 15 Oktober 1859. J. L. Bogeman. 36 Sammandrag af Fröken IJIr. Car. von Hauswolffs Debet. Balans från år 1855. Skuld till Fröken Sara Oh. von Hausvolffs pensionsfond 574: 84. Utgifter år 1856. Pensioner • 675: — Extra utgifter — 75. — Ränta till Fröken S. C. von Hauswolffs fond .27: 58. 853: 33. Afskrifning: — Extra utgifter 87. — Ränta till Fröken S. C. von Hauswolffs fond 27: 58. 853: 45. Afskrifning: Utgifter år 1858. Pensioner 675: — Exstra utgifter 87. Arfvoden - 150: — Ränta till Fröken S. G. von Hauswolffs fond 27: 56. 853: 43. Afskrifning: Balans till år 1859. Fondens tillgångar och fordringar 20,859: 78. Credit. Balans från år 1855. Fondens tillgångar och fordringar 20,326: 45. Inkomster år 1856. Inkomster år 1857. Skuld till Fröken S. C. von Hauswolffs pensionsfond ■ . ■ 597: 74. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 15 Oktober 1859. J. Bil. till Högloft. Ridd. o. Adelns Brot. vid 1859 års Riksdag. 58 Sammandrag af de Silentzska Fondens Raken Debet. Utgifter år 1856.
Piskan smäller oupphörligt – i toma luften och träffar sällan någon af de stora, starka kavåserna. Vagnarne äro, till sin storlek, lätt byggda på liggfjedrar och pröfva derföre ej alltför mycket krafterna hos 3 à 4 hästar. På längre stationer händer det, att hästarne afbetslas vid något värdshus eller posthus och trakteras med mjöldricka. De blifva sålunda på allt sätt skonande och omsorgsfullt behandlade. De Tyska kuskarnes försigtighct i backar är dock nästan förarglig. Ingen så liten backhympel finnes, att de ej stiga af och ställa hjulskon (die Hemmschuh) i ordning. Till en del är sådant påbjudet, dels för de resandes säkerhet, dels för att skona chausseen. Düsseldorf, med 27,000 invånare, är en till stor del nybyggd stad. Isynnerhet förtjenar den vackra esplanaden med derinvid liggande hus att berömmas. Staden utgör hamnplats för de berömda fabriksstäderna Elberfeld och Barmen, till hvilket förra ställe en ännu ej fullfärdig jernbana leder. Invånarne, till största delen katoliker, anses för serdeles religiösa. Äfven hela traktens protestanter skola vara ifriga pietister. Qvinnorna anses för de vackraste vid Rhein. Verkligen sågs också en mängd sköna tärnor vandrande två och två, med blickar, som vittnade att de nyss sett i spegeln, och i handen psalmböcker, som deremot påstodo, att de kommo från kyrkan. – Den här residerande målareskolan är mest utmärkt för sina katolska tendenser. Den räknar en mängd katolska proselyter, med Overbeck och Schadow, dess nuvarande föreståndare, i spetsen. Galleriet har inga serdeles taflor, men en utmärkt samling af de största mästares teckningar och kartoner. Förf. såg här Sohn’s berömda tafla «die beyden Leonoren», men kan derom endast säga, att färgläggningen var utmärkt skön samt siden och sammet förträffligt. Reflexioner rörande Tyska nationen och nationalandan. Preussen; dess institutioner och förhållande till det öfriga Tyskland.
Derefter är af Kongl. Maj:t, i anledning af Landssekreterarens häröfver anförda underdåniga besvär, det med Högsta Domstolen beslutade utslag under den 10 September 1844 meddeladt, alt ehuru den uti Förordningen den 10 April 1810 lemnade föreskrift angående uppskof med verkställande af fängelsestraff med vatten och bröd å qvinna, som med lägersmål sig försett, icke bort tillämpas i fråga om ofvannämude, Catarina Larsdotter ådömda bestraffning, och Hofrättens utslag af den 19 Juli 1839 således bort, såsom Hofrätten i dess sednare beslut antagit, till verkställighet befordras; likväl och då klaganden utaf uppställningen af Hofrätten» förstberörde utslag kunnat äga anledning till åtalade förfarandet, funne Kongl. Maj:t skäligt att, med ändring af öfverklagade utslaget, förklara, att hvad emot klaganden blifvit anmärkt, ej varit af den beskaffenhet, att ansvar eller ersättningsskyldighet derför borde klaganden ådömas. Deltagande i detta domslut och derom ense, voro, eldigt Högsta Domstolens protokoll samma dag, Herrar Justitieråd en Stråle, nu mera Presidenten Isberg, Nyblaeus, Engelhart, Grefve Snoilsky och Grefve C. Sparre. Anmärkningsmål af enahanda beskaffenhet, som det nyss omförmälda , hafva tillförne förekommit och blifvit afgjorda på sätt Embetsberättelsen för åren 1836 och 1837, pag. 17 och 22 utvisar. — Ett ytterligare exempel af samma art är det efterföljande.
Vidare har Styrelsen i underdånighet åberopat behofvet deraf, att tillräckliga medel finnas för bekostande af icke blott undex-sökningar, utan äfven oundgängliga inspektioner till kontrollen å de under utförande varande arbetens ändamålsenliga fortgång efter gillade arbetsplaner, som ock derå att äldre anläggningar af vederbörande bolag eller menigheter hållas vid makt, hvadan Styrelsen i underdånighet föi-eslagit, att Eders Kongl. Majit täcktes till nu sammanträdande Rikets Ständer aflåta Nådig framställning om att till reseoch inspektionssamt undersökningskostnaders och expensers bestridande för allmänna arbeten under Statsregleringsperioden måtte fortfarande blifva anvisad en årlig summa af 30,000 Riksdaler. Till aflöning för Styrelsen öfver Allmänna Vägoch Vatt enbyggnader samt dess tjenstebiträden såväl i hufvudstaden som i landsorterne har af Rikets sednast församlade Ständer anvisats för löpande Statsregleringsperioden 28,900 Rdr åi-ligen. Dessa medel utgå, enligt af Eders Kongl. Majit i Nåder utfärdad aflönings - stat den 13 November 1863, sålunda: En Öfver-Direktör och Chef i Styrelsen lör Allmänna Vägoch Vattenbyggnader, samt tillika Chef för Vägoch Vattenbygg nads-Corpsen Ridr 6,000: — En Byrå-Chef för tekniska detaljei-, tillika Öfverste-Löjtnant i nämnde Corps , 1,500: En Kamrerare och Kansli-ledamot „ 2,500: — Tekniska biträden vid Styrelsens byrå: en å 1,200 R:dr, en å 1,000 „ en å 800 „ „ 3,000: — En Förste Kanslist och Registrator „ 1,800: — En Andre Kanslist 1,000: — En Vaktmästare „ 500: — Transport R:dr 19,300: — Bih. till K. St. N:o 5 till Kongl. May.ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. Transport
Bland de åligganden, som vid Statistiska Byråns inrättande blefvo detta verk tilldelade, var äfven att «söka genom skrifter af mindre omfång, utkommande med kortare mellantider, sprida statistiska kunskaper», och för att underlätta fullgörandet af denna skyldighet hafva Rikets Ständer, alltsedan 1856—1858 årens riksdag, på Byråns stat. uppfört ett anslag, uppgående enligt räkenskaperna till 1,000 R:dr ärligen. Af denna tidskrift hafva, från Oktober månad år 1860, då l:sta häftet af en sådan tidskrift utgafs, och intill slutet af år 1862, sju häften utkommit; hvarefter år 1863 ett dubbel-och innevarande år ett enkel-häfte utgifvits. § 4. Den afdelning af det statistiska embetsverket, som benämnes Statistiska Beredningen, och hvilken uti den af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer gillade planen för samma verk fått sig ganska vigtiga åligganden anförtrodda, har, enligt hvad Revisorerne inhemtat, under revisionsåret endast en gång sammanträdt. § 5. Dä, sedan Kommittéen för undersökning af grunderna för städernas beskattning blifvit upplöst, det ännu obegagnade materialet för dessa arbeten år 1859 blifvit till Statistiska Centralbyrån öfverlemnadt, med nådig föreskrift att detsamma skulle af Byrån bearbetas, har det förekommit Revisorerne anmärkningsvärdt att, efter hvad Revisorerne, vid besök å stället, inhemtat, detta material, som med stor kostnad insamlats, icke ännu enligt nämnde nådiga föreskrift blifvit användt, i följd hvaraf detsamma snart måste gagnlöst föråldras. i 6. Öen, ef‘ter uppgift, för embetsverket i Rikets Ständers Bank innestående kassabehållning, 3,202 R:dr 80 öre, finnes icke behörigen verificerad. enär annat bevis deröfversaknas, än den redovisande Chefens intyg. 18 — 138 — Tekniska elementarskolorna.
Vid dessa omständigheter torde det lätt inses att olägenheten är både större och allmännare af den nya Flyttningstiden, än af den vid Michaelis;, ty sällan inträffar vid sistnämnde tid så stark köld, åtminstone i Rikets Landskaper söder om Gefle, att jordfrukterne förfrysa eller skadas, om dé några dag ar längre skulle qvarlämnas i jorden ISO Den 1 Mars, Så är förhållandet i afseende på flyttningstiden, för landet. För Städerne han ock säkerligen ingen hufvudsaklig förmån af n}^ flyttningstid en inses. Om det å ena sidan kan rara väl att vid flyttningarna ur ewa huset i ett annat, som vanligast sker oni hösten eller vid Michaelis, icke sakna sina tjenstehjon, är det deremot å den andra ledsamt och svårt, att kort efter skedt husombyte, förlora det tjenstehjon som nyss lärt känna och häst kan bibehålla den ordning, Iivari man då sätter sina saker; och ofelbart är att årstiden genom vanligen inträffande svårare väderlek och gator, jemte kortare dagar, gör den nu påbjudna flyttning,stiden mindre tjenlig än den förr antagna; hvartill kommer, att man merändels måste i October förse sitt hushåll med vinterförrådet, så väl af ved, som af matvaror, om det ej, hvad veden angar, kunnat redan förut ske, hvilket »således nu måste göras genom det »flyttande tjenstehjonet, som ofta med mera liknöjdhet handlar för den husbonde det kommer att öfverge, då deremot det nya tjenstehjonet vid en nyss antagen tjenst vändigen visar sig mäst nitisk och oförtruten. Af allt detta synes, att den nya flyttningstiden så väl för städerne som för landet medförer åtskilliga, kanhända opåtänkta olägenheter. Men då detta kari inses, är det: lika svårt att uppgifva hvilken tid af året vore för alla Rikets Landsorter och i alla afseenden tjenligast till flyttningstid. Dock synes det, åtminstone för landet, bäst om den utsattes litet före Midsommaren eller så, att tjenstehjonet oundvikligen Den I Martii. 121 skall hafva tillträdt sin nya tjenst den 20 Junii. Då är höslotlern ej ännu börjad. Hela salungen är slutad.
Nationen lärer ej underlåta att gifva dem det vitsord, de förtjena , och framtiden skall utvisa det allmänt nyttiga, sorn genom dessa beslut tillskapats." Åf Peter Persson från Jönköpings Län r ”Emot Högloft Utskottets pluralitet, rörande det stora lånebiträde, eller rättare sagdt, Statsanslag lill Strömsholms canal, med alia flera dylika förslag till extra Statsregleringen, får jag mig reservera. Då Högloft. Stats-Utskottets pluralitet gjort så litet afseende på BondeStåndets motioner och önskan, att Bancovinsten skulle få utdelas gemensamt till alla Länen och provinser i Riket, då hvarje Läns-styreise inom sig sjelf fått anordna om användandet häraf till de nyttigaste företag, icke allenast lill vattencommunicationer, utan äfven lill sjöars, kärrs och mässars sänkning och jordens uppodling, som är alla näringars moder, och i första rummet bordt understödjas, och hvarigenom hvarje provins kunde beredas arbetsförtjenst åt alla nödlidande fattige medborgare, och hvarigenom det öfverklagade tiggeriet, lättja och brottslingar, som nu allt mer och mer uppfylla våra fängelser, kunde förminskas, och stor kostnad derigenom besparas för Staten. Här bildas Corn munaloch Fattig-styrelser till afhjeJpande af allt detta; men huru är det möjligt att afhjelpa denna stora förlägenhet utan några medel och utan att bereda arbetsförtjenst. Bancovinsten är gemensamt tillkommen af alla låntagare i alia Rikets provinser, genom deras upplåning med räntor och strafl-räntor på de »4 Hör tilt Stats-Utskottets Utlåtande, JV:o 435. skuldsattes bekostnad, som nu till en stor del äro utfattige, och nu härigenom borde beredas arbetsförtjenst; men huru bar Böglofl. Stats-Utskottets pluralitet uppfyllt denna Bonde-Ståndets gemensamma önskan?
Verket blifvit förklarade skyldiga att utan ersättning af Hjeiprotarne bestå de Soldaterna tillagda förmaner, utan ock de Rotar, hvilkas Soldat-Torp blifvit, vid fastställda Storeller Enskiften, utbrutna och planlagda på sådan gemensam mark, som förut tillhör både Stamoch HjelpRotarne, äfvensom de, hvilka, efter behörigen stadfästade afhandiingar, något annat vederlag erhållit, blifva till ali ersättnings åtnjutande oberättigade ansedde. Vidkommande åter s:dra Punkten, eller att afgift för den vid Soldat Torpen tilläfventyrs befintlige jordrymd utöfver hvad Knekte.Contracten utsätta, ej måtte kunna betalas; så finna Riksens Ständer af det föregående ostridigt följa, det rättighet till ersättning för sådan jord icke i något fall kan beviljas, och sådant desto mindre, som, enligt 5 punkten r Kongl. Resolutionen pä Allmogens Besvär den 28 Juni 1731 redan blifvit stadgadt, att alla Ryttares, Soldaters och Båtsmäns - 20Ö Den i i Maji mäns inkräktningar vid sina Boställen, utöfver det, som i Knekte-Contracten och författningarne bestås, borde utläggas. Riksens Ständer, som, i afseende på den tredje punkten, innehållande förslag till yttrande af den underdåniga önskan, det måtte Eders Kongl. Maj:t gifva Nådig befallning till veder, börande, att till Riksdagens slut eller intill dess bestämda föreskrifter hunne vidtagas och kungöras, låta alla tilläfventyrs började Rättegångar i detta ämne hvila, få slutligen allenast anhålla, det Eders Kongl. Majit täcktes, sä fort Eders Kongl. Majit nödigt pröfvar, Sin uti ämnet meddelande Nådiga författning utfärda; hvilket allt härmed Eders Kongl. Majits Nådiga ompröfvande i underdånighet underställes. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormägtigste Allernådigste Konung 1 Eders Kongl. Majits Rå Borgare-Ståndets På Bonde-Ståndets