Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
• och förut i ämnet har yttrat. Stockholm den 9 Dec. Hj. W ide gren.Ur den stora massan af besvärsskrifter i ämnet skola vi nu utvälja några, som synas oss bäst ådagalägga halten af fiskeriintendentens nu anförda utlåtande. Vi göra början medelst följande i sak bevisande framställning af firman James Dickson &amp; C: o: Stormäktigste, Allernådigste Konung! Hos Eders Kongl. Maj: t få vi härmed i djupaste underdånighet öfverklaga kammarkollegii bifogade, den 5 sistlidne februari meddelade utslag angående barkning af timmer, som flottas i Umans ocli Vindelns vattendrag samt Umeå elf i Vesterbottens län. Under förklaring att frågan huruvida de, som inom Vesterbottens län idkade flottning borde vara underkastade skyldighet, innan sågoch bygnadstimmer för flottning i vattnet nedlades, att detsamma afbarka eller icke, vore beroende af de särskilda förhållandena inom hvarje vattendrag eller sjö, samt således icke kunde pröfvas och afgöras förr än fullständig utredning härom åstadkommits, hac Eders Kongl. Maj: t genom nådig resolution den 13 september 1874, med undanrödjande af landshöfdingeembe-tets och kammarkollegii i saken meddelade beslut, visat ärendet åter till Konungens Befallningshafvande, som sedan vederbörande sakegare lemnats tillfälle att sig yttra samt erforderlig undersökning rörande de på-frågans bedömande inverkande omständigheter egt rum, hade att särskildt för hvarje vattendrag eller sjö meddela laglikmätiga bestämmelser. Redan förut hade Konungens Befallningshafvande vid utlysta kommunalstämmor i ärendet låtit höra uej mindre fiske-delegare och iiskeidkare än ock vattenverks-, strandoch jord-egare. “ Då detta likväl icke ansågs vara tillfyllest, hafva vi för vår del icke kunnat finna annat, än att Eders Kongl. Maj: ts åberopade nådiga resolution rätteligen bort så förstås, att då denna fråga tvifvelsutan afser “ huruledes och med hvad vilkor flottnin-gen må få utöfvas “ sådan noggrann undersökning bort ske, som föreskrifves uti kongl.
Med stigande förtjusning, med utmärkt både känsla och smak uppläste hon flera sådana, både tryckta och otryckta; hennes varelse sammansmälte med hennes mans poesi; och åter framglänste, i flyende glimt, ur både själens och kroppens ruiner vålnaden af den fordom vackra, qvicka, hänryckande och hänryckta Jaquette Hastfer. Bland Lidners enskildare bekanta funnos de, som ansågo honom för ungefär rubbad till sina sinnen; och misstankan om sådant kunde, vid uppträdandet af hans långa, lutande och utan omsorg klädda gestalt, åtminstone för mängdens ögon tyckas bestyrkt genom hans vanligen dystra, drömska, ofta liksom medelpunktlösa blick, i förening med det ursprungligt välbildade anletets magerhet, genom hvilken en från begynnelsen något i stort tilltagen näsa blef desto mera starkt framstående. Mången af hans samtida litteratörer betraktade till och med hans skaldskap föga annorlunda, än såsom en utsöktare eller prydligare yttring af vanvett. Så långt gingo visst aldrig Kellgren och Leopold: de voro dertill förmycket skalder sjelfve. Men andemeningen af deras om Lidner bibehållna tystnad, som väckte Thorilds harm, kunna vi lätt utgissa. De värderade, bland skalde-egenskaper, nästan högst det fina konstsinne, den säkra och stadgade smak, hvarförutan äfven det största snille ej alltid kan hindra fantasien, att vildt utsväfva; planen, att förlora bestämdhet och hållning; teckningen, att bli dimmig; tanken, bilden, uttrycket, att misskänna sin syftning, öfverstiga sig, sjunka, vanpassa; stilen, att stundom midt i de skönaste ställen ostädas af drag, än svulstiga, än matta, än outredliga eller blinda331. En kritik, företrädesvis utgående från dylik synpunkt, måste i Lidners poesi finna hvarjehanda att ogilla. Förmodligen tyckte den sig ock i sjelfva innehållet oftare träffa en sjuklig och enformig känslosamhet, än redbara, ”philosophiska” tankar. – Tiderna förändrades: enväldet af en smaklära, som hade rätt i mycket, men tvifvelsutan var alltför mikrologisk och negatift formal, upphörde.
Maj 96 indelte till tidigare afsked 44 4 1 105 — b. 31 Maj Rågsvedens och Komtillmåtta gästgifvaregårdar i Stora Kopparbergs län, angående 78 bidrag till vägomläggning mellan — 4 1 13 Se Statsvägar, m, m. Ränte-aftal, om upphörande af den genom Kongl. Förordningen den 13 September b. 1 Maj b. 1 Maj b. 2 Maj 2 Maj 1864 medgifna frihet deri — 7 1 48 — Ränteoch kapitalförsäkringsanstalterna, angående kreditivrätt för dem i Riksbantivrörelse. ken — 6 1 10 15 Se Ban kens låneoch kredi Rättegångskostnad, om förändrad bestämmelse i afseende b. 7 Mars på qvittning af — 7 1 21 — b. 7 Mars b. 3 Mars b. 3 Mars Rönnbeck, C., Handlande, angående ersättning till honom för förlust vid uppfö- randet af Landshöfdingeresidenset i Luleå b. 28 Maj b. 30 Maj b. 28 Maj —% | 4 1 lil — b. 31 Maj Rönö församlings kyrkogård, angående afsöndring af jord från Rönö kungsgård för utvidgning af b. 17 Febr 31 12 56 4 1 49 b. 21 Febr. b. 17 Febr. b. 21 Febr. Rörbäcjcskihl och Essevik, angående kanalanläggning 78 32 Se Stats1 bidrag til! mellan 1 [ 4 1 j vägar, 1 m. m. 68 — R. Röstberäkningssätt, om förändradt vid prestval samt vid tillsättande af folkskolelärare, orgelnist, klockare och annan kyrkobetjening I anledning af återremiss s. Sala bergslag, om ersättning för förlust genom vissa räntors förvandling » silfververk, angående väckt fråga om dess återgång till Statens disposition Salpeteruppköp, angående Salt, kokoch bergs-, angående tullbestämmelser derå
Det var icke möjligt att bilda ett sådant Bolag, om ej i en tidpunkt, då endast en känsla var rådande, den att sammanknyta Nationen, och att bereda alla de tillgångar , som kunde i alla afseendea bidraga till dess välgång. Man såg ej på sitt närvarande nu, man handlade med afseende Den 15 Octeier e.m, 403 på kommande slägfer. Det är sedan man är t lugn, sedan värmen försvunnit, som man återgår till den kalla beräkningen af enskild nytta, af hvad Staten har att fordra. Men om man noga afväger, torde man finna, att den uppoffring Bolaget gjort, skall väga högre hos den rättskaffens medborgaren i framtiden, än hvad Staten tillskjutit. Det är högst olika för Samhället, att gifva några millioner till ett allmänt företag, och för enskildte att sammanskjuta 3 millioner, för hvilka de ej fingo mera än 5 procent, och tillstånd till en Discontinrättning, som blef tillbakatagen utan någon ersättning. Således om icke Riksens Ständer vilja å nyo våldföra Bolagets rättigheter, böra de bifalla dess förslag, att bered da sig ränta under Byggnadsåren. Den inkomst,’ sorn under tiden kan inflyta af Canalen, är beräknad att användas till arbetet, och jag tror ej, att man bör göra någon rubbning deruti. Ju före Canalen blir färdig, ju förr har Fäderneslandet nytta deraf. Det är landets interesse, det är det allmännas gagn, som skall beräknas, ej -Bolagets, Herr Stråle', För att göra sig ett redigt begrepp orri detta ämne, bör man påminna sig, i hvad skick det var, då man skref Canalreglemen^ tet. Man afsåg di, att Canalen skulle kunna byggas med det tecknade Actiecapitalet, och att Discontvinsten skulle förslå, att godtgöra Actieägarne ränta å deras Capital, samt äfven möjligen lemna något öfverskott till Canalbyggnaden. När Disconten kom på obestånd och upphörde, Var äfven den effectivt påräknade tillgången till räntan försvunnen. Hade man då velat förfara 4°4 Den ig October «. m: strängt, så hade man sagt, att Actieägarne ej hade någon rätt till ränta.
Memorial till Riksens Stär,der, med förslag till ändring i Riksdags-Ordningens y6 Nationalrepresentationen eger i Sverige öfver Konungens rådgifvares åtgärder en granskningsrält, som sträcker sig lill de yttersta detaljer. En följd häraf är, att den af Constitutions-Utskottet verkslälda granskningen af Siats-Rådets Protocoll för sådana år, hvilkas räkenskaper vid den tid, då nämnda granskning försiggick, ännu icke voro afslutade, icke hindrar del Slats-Ulskott, sorn första gängen granskar nämnda räkenskaper, alt framställa, eller då varande Constilutions-Ulskolt och Ständer att upptaga de anmärkningar, till hvilka nämnda räkenskaper kunna föranleda. Detta är ock i Riksdags-Ordningens 76 §. erkändt, men på ett så ofullständigt sätt, att på ena sidan hvarje sådan anmärkning kan beskyllas för grundlagsvidrighet och, på den andra, en lill tid och ämnen alldeles obegränsad anmärkningsrätt kan yrkas emot hvarje regeringsåtgärd, som bevisligen icke blifvit serskildt granskad. 4 Constitutiom-Utskottets Memorial, iV:o 76. Det är likväl af vigt för Riksens Ständer, att en laglig oell nödig granskning icke må kunna förväxlas med ett upprifvande af äldre tiders minnen, för att derutur hemta anledning till anklagelse emot män, hvilka på laglig väg icke kunnat ålkommas; och det är af lika vigt för de män, hvilka i de mest ansvarsfulla befattningar åt det allmänna uppoffra sina krafter, att bestämdt känna, hurulänge de måste för sina åtgärder ansvara.
fått den myckct riktiga ¡ogifvelsen, att det var tid tänka på en afslutning. Giftermål har då pynta förf. vara den bekvämaste utvägen att göra sig af med paret. För sin del skulle anmälaren föredragit, att förf. låtit paret ramla ned i en klyfta vid en bärgbestigning, hvilket varit s&amp; mycket lättare arrangeradt, som herskapet redan lyckligen anländt till Schweiz. Utom andra fördelar hade härmed också följt, att man kunnat vara fullkomligt lugn för att icke träffa på herskapet igen. Nu har man en obehaglig känsla af, Ut det där parets vidare öden också komma att spöka i bokmarknaden. Moralen i boken — de skildrades moral, gudbevars! — • kr den, att när man Ur förälskad i hvarandra så skall man inte gifta sig för den sakens skall — en fri förbindelse, nå det må vara. Man skall först allvarligen pröfva sig sjelf och hvarandra,innan man fattar ett så allvarsamt beslut, som att låta lägga kyrkans välsignande hfinder öfver sitt förband. Men i längden blir den fria förbindelsen dook för ansträngande: man för det lugnare, om man gifter sig riktigt. Och det * är ju en mycket förståndig moral eller bur? Någon ny lager till dem förf. förut förvärfvat lägger detta arbete icke. Serra.Naturvetenskapsmän oeh skönlitterate. Parallelstudier af H. Szs. » PÄ 1700-talet föddes en stor poet, som egnade sig åt naturvetenskaperna. » % (Aug. Strindberg, Blomstermålningar och djurstycken, Stblm 88, s. 112). Att naturen, den direkta och osökta kunskapskällan, samt specielt en viss genre iaom skönlitteraturen (i allmänhet uttryckt såsom en produkt af estetisk-intellektuel verksamhet) måste st&amp; i visst nära slägtskapsförhållande till hvarandra, det är något, som bör vara en omedelbar åsigt hos en och hvar.
Tillökning i Spannmåls-värdet för de på denna Hufvud - Titel uppförde 35,71.6 Tunnor Garnizons Spannmål ä ^ R:d Tunnan, likmätigt Riks‘éns Ständers' vid denna Riksdag fattade beslut 17,858. — -»—rf» . i-iTillsammans 341,356. 33, 3; Häraf afgår värdet för 335 Tunnor <j| kappar Krono.Tionde Spannmål, sorn för åtskilliga indeldtä Regemeier varit uppförda å förra årenä Stater, utöfver Indelnings-verket, och nu blifvit upptagne ibland StatsVerkets Inkomster, utgörande efter Krono-värdi, å 36 sk. Tunnan 351 R:d 23 sk. 5 r, då rätta Summan genom nu beslutade förändringar och tillök» ningar blifver 341,005 Ig. in, Fjerde HufvudTiteln*, innefattande Clerecieoch Läro-Verken På denna Hufvud-Titel har blifvit beviljad en fiönetillökning af 30 R:d för Consistorie. Notarien i JVisby; men som deremot ifrg.n Staten blifvit uteslutne de härpå odisponerade *00. Den 4 Augusti äoo JR:d, så liar Utgiften å denna Hufvud-Titel blifvit mindskad med 170 R:d emot förr. Femte HufvudTiteln, innefattande Staterna för de Fria Konsterna. På denna HuFvud-Titel är beviljad Löntillökning i Stats-anslaget för de Fria Konsternas Academie, att fordelas efter Eders Kongl. Majus vidtagande Nådiga beslut 1,330. Samt Lön för en Secreterare vid Eders Kongl. Maj:ts Museum, att utgå efter enahanda grunder, sorn för den nu i allmänhet beviljade Löne-förböjningen blifvit fastställd, och upptages, här, förhöjningen mberäknad, med 87- 24. — Sjette Hufvud-Titeln 3 innehållande milda stiftelser. Följande tillökningar derå ä'ro beslutna.'
Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., till denna anhållan lemnat bifall, anmodades Ståndets Hrr Elektorer att vid deras nästa sammanträde utse en ledamot uti Allm. Besv.- o. Ekon.Utskit efter Hr von Oelreich. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande samt bifölls StutsUtskits den 18 och 29 sisth Aug. på bordet lagde Utlåt. - N:o 156, i ani. af väckta motioner om Statens medverkan för åstadkommande af tillverkning inom landet af jernvägsmateriel. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att från StatsUtskit nyss ankommit ett Mern., hvilket torde få för R. o. Ad. föredragas. Härefter uplästes ifrågav:de under N:o 172 afgifne Meni., föranledt af BondeSt:ts återremiss å en punkt i Utlåtit N:o 159; och ansågs detsamma ej föranleda till någon annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Vid punktvis skedd föredragning af StatsUtskits den 18 och 29 sisth Aug. bordlagde Utlåt. N:o 157, i ani. af R. Stms år 1859 församlade Revisorers berättelse, ang. samma år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1857, biföl los Utskits hemställanden under §§ 2—15 och lades till bandlingarne yttranderne under §§ 1, 16, 17 och 18. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande BankoUtsk:ts den 18 och 29 sisth Augusti bordlagde Mern. N:o 36, i ani. af RiksStms beslut öfver Mem:t N:o 32. Utskits anmälan om de punkter i Memit N:o 32, som blifvit af alla fyra RiksStin bifallna. Lades till handlingarne. Utskits yttrande röride 6:te punkten. Lades till handlingarne.
— N:o 6g. i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets betänkande N:o 38, öfver väckt fråga om stockstraffets upphörande. X. B. 92, 115. A. 207. XVIII. E. 6. — N:o 70. i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets betänkande N:o 26, angående väckt fråga om den uppenbara kyrkopliktens afskaffande. X. B. 92, 1 i5. A. 207. XIII. U. 56o. A. 622. XVI. U. 200. XVII. A. 77. XVIII. E. 6. — N:o 71. i anledning af gjorcja anmärkningar vid Utskottets betänkande INr. o 16, öfver väckt motion om upphäfvande af lagens stadganden, angående qvalificerade dödsstraff. X. B. 92, ii5. A. 228. — N:o 72. i anledning af återremisser af Utskottets tvänne betänkanden N:is Ai och 52. X. B. 02. A. ii5. XIII. E. 478. — N:o 73. i anledning af väckt motion om ändring i 23 cap. 4 § Ärfda-balken. X. B. 426. XI. A. 25. — N:o 74. i anledning af ålerremiss utaf Utskottets, under N:o 3t afgifna utlåtande, öfver väckt fråga derom, att böter och vitén, grundade på det myntvärde, slt 3 daler silfvermynt svara emot nu gällande en riksdaler specie i silfver, böra vid delta värde och beräkningssätt bibehållas. X. B. 426. XI. A. 25. — AT:o 75. öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets betänkande N:o 44, i anledning af väckt fråga om förtydligande af 2 § 4' eap. Missgernings-balken. X. B. 426- XI. A. 25. XIII.
N:o 31, öfver Herr E. V. Montans Motion, att Kongl. Förordningen den 13 Julii rgoo, huru med Städsel och Lego af jord på Landet förhållas bör, må utsträckas till Arrende af jord 1 Städerne; och N:o 41, öfver de af Herrar P. Lindquist och ALandegren väckta Motioner, om ändring af 2 och 3 §. §• i 14 Cap. Missgernings-Balken, att vid dessa Betänkanden låta bero; samt N:o 37, öfver Herr Friherre G. F. Åkerhjelms och Herr jjfoh. af Vingar ds Motioner, om ändring af Kongl. Kungörelsen den 18 December 1823, huru förhållas bör, då mot redan dömda personer yppas brott, hvarom ransakning tillförene icke varit anställd; att jemväl låta bero vid detta Betänkande, utom hvad rörer Utskottens förslag i 3 och 4 punkterne, att ransakning skall kunna öfvergå person, utan att lian dervid får vara tillstädes, 5(> Fröt, Utdrag den 4 Junii 1829» samt muntligen och under ransakningen horas och sig förklara; i hvilken omständighet Betänkandet, såsom ledande till antagande af en princip, som, vådlig för den personliga säkerheten, icke borrie hyllas af Criminela Lagstiftningen, utaf Bonde-Ståndet afslogs. S. D. Föredrogs och lades till Handlingarne Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 32, rörande Stats-Utskottets anmärknings-anledniug i fraga om behandling af anmälda anledningar till atal emot f. d. Magazins-Directionen. S. D. Då Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N:o 112, öfver gjorda Motioner om fullkomlig frihet i afseende på köp och salu af Tackjern, äfvensom vid Jerntillverkningen i allmänhet, nu å nyo föredrogs, blef detsamma, på grund af gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitteradt. S. D
Promenad i botaniska trädgården. »Efter måltidens slut, klockan omkring 6 eftermiddagen, företogos de sedvanliga marscherna genom orangeri-trädgården, då först h. k. h. kronprinsen och sedermera de öfriga notabiliteterna på högt upplyftade stolar buros i spetsen af sångarne, under den i massa närvarande allmänhetens jubel. Denna utmärkelse vederfors slutligen äfven herr lektor Wennerberg, Gluntarnes älsklige skald.» (Vi erinra oss nu att titeln på detta kapitel ej är så alldeles riktig, enär, i anseende till regnet, ej någon allmän promenad blef af. Men då »promenaden» fanns upptagen i dagens program, torde den få qvarstå här.) På de afdukade borden voro nu bålar med punsch och karolina framsatta ... Karolina? Ja, ty genom dörrarne inströmmade en mängd fruntimmer, till större delen de promoverades systrar och fästmör. Och nu bildade sig de trefligaste grupper kring bålarne, i fönstersmygarne, i alla hörn af rummet, i korridoren – öfverallt, der det fanns rum för tre eller fyra menniskor att prata, hviska och skratta. Låtom oss lyssna på några af dessa grupper! Der i korridoren straxt vid hufvudingången samtala två personer med låg röst. Den ene är en af dagens hjeltar, den andre är en äldre karl, med ett svartmuskigt doggansigte, och klädd i en ej särdeles elegant kostym. – Herre! säger den sednare. Har ni fått ännu? – Men ni begriper väl att jag ej i kyrkan eller vid middagen ... – Jag begriper endast att herrns revers är förfallen för öfver en vecka sedan. – Ni skall få pengar, så snart jag hinner tala med min far derom. – Ja, men var god och gör det i dag! – I dag ... – Jag väntar ej ett ögonblick längre: i morgon är ni kanhända bortrest och jag får vänta i månaders tid innan jag ens kan få reda på hvar ni håller till. Jag känner herrarne jag – Tre steg derifrån hviskar en Apollo-son med en ung flicka, hvars ansigte skyles af ett nedhängande flor. – Du här, Leopoldine? – Tyst!
De under sednast förflutna trenne riksdagar nedannämnda af större eldsvådor hemsökta städer, för verkställande af nya tomtreglering ar, beviljade och under åren 1854, 1855 och 1857 från Riksgälds-kontoret utbekomna låneunderstöd, nemligen: åt staden Lidköping ett lån å Tjugutusen R:dr, „ staden Orebro ett lån å Tretiosjutusen femhundra R:dr, „ staden Jönköping ett lån å Femtontusen R:dr och „ staden Eksjö ett lån å Tretiotusen R:dr, skola återbetalas genom erläggande till Riksgälds-kontoret af Sex procent årligen utaf hvarje låns ursprungliga belopp, dervid ränta efter Fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår samt öfverskottet utgör kapital-afbetalning; börande, intilldess lånet är till fullo godtgjordt, den föreskrifna ränteoch kapital-inbetalningen verkställas af stadens Drätselförvaltning vid hvarje års slut; dock må, derest denna inbetalnings belopp före den 16 Januari nästpåföljande år till Riksgälds-kontoret inkommer, samma betalning anses vara inom behörig tid fullgjord; hvadan, i sådant fall, den sedan nyssnämnda månads början å kapital-afbetalningsbeloppet ytterligare upplupna ränta eftergifves. § 58. Återstoden af den staden Malmö till kasern och stallbyggnader för dervarande garnison, vid 1812 års riksdag, beviljade lånesumma skall, jemlikt Rikets åren 1847 och 1848 församlade Ständers beslut och nyssnämnda stads skuldförbindelse af den 16 30 StatsUtskottet» Memorial Jtä 125. Maj 1835, till Riksgälds-kontoret inbetalas med Två procent årligen å det i samma förbindelse förskrifna kapitals belopp, Tretiotvåtusen R:dr: hvarjemte Fyra procent årlig ränta för det återstående lånekapitalet bör erläggas. § 59.
Denna vackra opera synes komma att varda lika populär som t. ex. » Konung för en dag », hvilket den ock förtjänar. 6 1 2 W i e l s gelé. för magpatienter tillagas sålunda: Pyra kalffötter, 1 kilo (3 skalp.) o x k ö t t o c h ett höns kokas under loppet af en eftermiddag i 5 liter vatten med 15 gram koksalt. Mot slutet af kokningen tillsätter man äfven en mindre gädda. Blandningen skummas upprepade gånger. D e t hela får sedan stå öfver natten att kallna. Följande morgon aflägsnas fettet, som lagt sig ofvanpå, geléet stjälpes u t och klaras efter långsam uppvärmning m e d den piskade hvitan af 6 ägg o c h kokas, så länge större ägghviteflockar afskilja sig. Därefter silas genom en fuktad servet. Till det silade sättas 20 gram köttextrakt, hvarefter blandningen ställes att kallna, helst i en källare. Under den varma årstiden, då man kokar för blott en person, kan satsen icke tagas mer än en fjärdedel så stor. Hjorthornsgelé tillagas sålunda: Hjorthorn 30 gram kokas med vatten 300 gram. Till det frånsilade geléet sättes: socker 30 gram, rhenskt vin 50 gram, citronsaft 20 g r a m. Gelatingelé ined rhenskt vin och saltsyra tillagas sålunda: Gelatin 15 gram, kokas m e d vatten 300 gram. Till det frånsilade sättes: saltsyra 1,5 gram, rhenskt vin 25 gram, socker 40 gram. (Helsovännen.) Teater o c h musik. K u n g l. o p e r a n uppförde i tisdags Meyerbeers opera » Robert af Normandie », som här ej varit gifven på elfva år. Operan innehåller visserligen åtskillig god musik, men ock mycket gammalmodigt och banalt. Libretton är helt enkelt ohjälpligt enfaldig. Att reprisen slog sig någorlunda väl igenom torde få tillskrifvas fruarna Ostberrjs och Edlings så väl i vokalt som dramatiskt hänseende ypperliga utförande af sina resp. roller, prinsessan Isabella och Alice.
Besvärsa. Elion.-Utskottets Betänkande I\T:o $6. den 23 Januari 1836, tillstyrka Rikets Ständer: "att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, alt Kongl. Majit täcktes, i afseende på den i 26 Kapitlet 2 § ByggningaBalken heslämda byggnadsoch underbålis-skyldighet i fråga om de hus sorn, enligt samma lagrum socknemän åligger all Kyrkoherde färdiga antvarda, utfärda den förklaring, “att innehafvare af Kyrkoherde-bohl skall noga vårda och underhålla berörde hus genom skyndsamt och omsorgsfullt islåndsältande, på egen bekostnad, af alla lid efter annan uppkommande mindre bristfälligheter å tak, takrännor, skorstenar, knutoch brädfodring, dess anstrykning, eller å annan beklädnad, å murar, väggar, spislar och kakelugnar, goll, dörrar, fönster, trappor och annat innanrede, hvilket allt ständigt bör i godt stånd hållas, men att, om oaktadt af innehafvare vederbörligen fullgjord underhållsskyldighet, byggnad genom ålder och bruk befinnes sä bristfällig, all den icke vidare kan lör det afsedda ändamålet användas, eller om genom vådeld, storm eller annan olyckshändelse, som innehafvare!] icke kunnat afvärja, byggnaden till sina väsentliga delar blifvit så skadad, att ombyggnad icke kan undvikas, eller om taket derå är så felaktigt, ätt nytt mäste påläggas, eller huset för sitt bestånd förses med ny beklädnad, eller ock nya golf eller ny takpanel deri inlägges, tillkommer socknemännen alt sådant bekosta." Hvad Utskotten sålunda föreslagit bifölls af Rikets Ständer, som, i underdånig skrifvelse den 4 Augusti 1854, gjorde hemställan om utfärdande af en nödig lagförklaring i ämnet.