Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande det af Eder, Gode Herrar och Svenske Män, jemväl framställda förslag om det tillägg till 12 § Regeringsformen, alt Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk Stat, har Jag, ehuru erkännande rigtigheten af den åsigt, som för detta förslag ligger till grund, likväl, med afseende derå, alt frågan om ett så beskaffadt Konungens förhållande till främmande Stat angår båda de’ förenade rikena, funnit ett stadgande i denna syftning, om det anses behölligt, icke böra intagas i Sveriges Grundlag, förr lin sådant kan ske jemväl i Riks-akten, och Jag har alltså ansett Mig ej böra till Edert nu framställda förslag lemna samtycke; men vill i sammanhang med frågan om revision af Riks-akten taga detta ämne i vidare öfvervägande. Vidkommande slutligen Eder framställning om ändrad lydelse af 52 § Regeringsformen och 24 § Riksdags-ordningen, angående tillförordnande af Bonde-Ståndets Sekreterare, af 14 § 4 och 5 mom. Riksdags-ordningen, i fråga om fjcrdepnrtsegares i Fahlu Bergslag samt Bruksegares valbarhet; samt af 15 § Riksdags-ordningen, angående hemmansegares representationsrätt, — har Jag, enär dessa förändringars trädande i kraft redan nu tilläfventyrs skulle kunna lemna rum för olika meningar, i hvad mån föriindringarne borde för denna riksdag tillämpas, velat tills vidare uppskjuta att i dessa frågor meddela Mitt beslut. Jag förblifvcr Eder, Gode Herrar och Svenske Män, med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Stockholm, tryckt hos Sam. Kongl. Maj.ts Nåd. Svar å Rikssalen. 1 MosagL Majlis Nådiga Svar, i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid innevarande riksdag antagna Grundlagsoch andra lagfor ändringar; Gifvet Stockholms Slott å Rikssalen den 16 November 1866.
Byggmästare, Skepps-, i Fem Classer: Första Classen B:co R.dr 40: Andra d:o „ 30: Tredje d:o „ 20: Femte d:o „ Öfrige Byggmästare, lika med Handtverkare, §. 9. Cassörer, vid Bruk, Manufacturier oell Boktryckerier, sé Ilandels-expediter B:co R:dr 15: 10: C kirurger, med praktik, samt Badare och de, som hålla Rakstugor, i Fem Glassér: Första Classen Andra d:o Tredje d:o Fjerde d:o Femte d:o B:co R:dr 30 20 10 5 3 se Handels-Expediter. Spectacler, er - B:co R:dr 25: Commissions-Contors Föreståndare och Commissionär er, ehvad de öro Borgare eller ej Directörer, Theater-, vid andra än Konungens lägga årligen minst Entreprenörer, Renhållningsoch Lykttändnings-, i Fyra Glassér: Första Classen B:co R:dr 20 Andra d:o „ 10 Tredje d:o „ 5 Fjerde d:o „ 2 Faclorer, vid Städernes Bruk, Manufacturier och Boktryckerier, se Handels-Expediter. Fiskare, ehvad de äro Borgare eller ej, i Nio Classer: Första Classen B:co R:dr 20: Andra Tredje Fjerde Femte Sjette Sjunde Åttonde Nionde d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o 15 12 10 8 5 2 24. 12. 32. Försälj erskor, så kallade Brödjungfrur, samt alla öfriga personer af qvinnokönet, som nina i hodar eller på näringsställen för andras räkning, i Fyra förestå Classer: Första Classen •
Dristighetens förändring till sjukskepp — 11,000 — —. 11,000 » 3 kanon-skonertars förändring till mörsare-fartyg 14,800 14,800 » anskaffning af 2:no skärgårds-krigsångfartyg 166,666 32 166,666 32 » anskaffning af 2:ne nya vattenskutor utaf jern - _ _ 34,180 . 34,180 _____ . » upphandling och aptering af projektiler 131,417 18,000 — 7,100 183,817 » anskaffning af 1,080 bomber 7,800 7,800 — » » » en kulpress . 480 480 » » » 1,800 kavajer för sjöbeväringen 22,000 22,000 — un anskaffning af sjukvårdspersedlar 74,666 32 — 8,533 — 6 — 79,999 32 6 » sjö-expeditioner, efter afdrag af återburna förskott, 18,000 — 18,096 8 6 — 33,096 8 6 Tillsammans för Sjöförsvaret 221,083 32 — 294,698 41 — 7,100 822,879 28 — Transport R:dr B:ko 236,833: 16. och för Arméen i allmänhet: till 1,000 st. reserv-sadlar med tillbehör » » 23,000: — » 18,000 omgångar hästskor med dubbel omgång söm » » 13,500: — »> sjukvårds-persedlar för 2,000 sängar enligt Kongl. Brefvet den 23 Januari 1836: » » 100,000: — till 1,000 st. sadlar » » 30,000: — » 1,300 platta kavalleri-flaskor » » 8,000: — » 30 st. stabsoch kavalleri-smedjor » » 12,000: — » 28 st. sjukvagnar med och 75 st. utan fjedrar » » 27,500: — R:dr B:ko 449,833: 16. 16 Siats-Utshollcls Memorial JM 64.
Illustrationerna äro goda och öfversattningen gjord med mycken oinserg. 1 Pirateris kölvatten, tvenne skolkamraters iifventyr pk tv&amp; världshaf och i Sydamerikas vildmarker. För ungdomen berättade a£ F. 1Meister. Ofversattning från tyskan, med illustrationer. Pris ö kronor. A t t iifren ungdomslitteraturen lyder den allmänna lagen om tiligång och efterfrågan, det visar sig af de för livarje ar, vanligen emot jultiden, förekommande afrentyrsböckerna. Iivilka slltid fims köpwe ocli läsare, ehuru de sins emellan iiro sh h f k ~ att iiim frestas att tro dem tillkomna efter ett slags bepröfvadt recept. Pijrsta villkoret ar en titel och ett illustreradt omslag som frilla i ögonen, ju skarpare, ju bättre; sedan kommer innehållet, som vadigen synes vara uppstäldt efter ett visst schema. En aflagsen trakt af jorden i nhgon främmande världsdel, utriiljes till skadeplats, och en eller ett par ynglingar frkn ett vanligt borgerligt europeiskt hem skickas ilstad att möta allehanda slags afventyr. 3Ien hur mörkt det an stundom kan se ut för deras lif och lemmar, komma de dock alltid lielbregda ifrån alla faror, och de mest kritiska situationer n~iita de oföriiiiderligen med samma högsinnade mod, samma aldrig mikande kroppsoch Själskrafter. På slutet f å r dygden sin belöning, alla för~ecklingar reda sig och de unga återvända till hemorten. rika p&amp; erfarenhet och med de bästa möjliga utsikter att g %. ett Ikngt orli arofullt lif till mötes. Föreliggande bok skiljer sig icke namnvardt ifrån och i&amp; i det hela hvarken sämre eller bättre än alla föregångare af ofvannämnda slag. Något tröttsamt ä r att förf., som talar i första person, sk ofta benämner sig själf anin ringa persom, och! %gira mindre väl öfvessatta tyska uttryck återfinnas här och dl *, men i det hela torde boken kunna blifva en bra och välkommen julgåfva, helst som tryck och papper äro goda, om ock de sensationella illustrationerna Iiimna något öfrigt a t t önska.
Det fägnar mig ali den siste värde talaren anser punkten böra förfalla, men i hvilket fall som helst — äfven om alla de andra punkterna hade blifvit bifallna — så hade det naturligtvis ändock blifvit fråga om alt denna skulle afslås; ty det häfver sig icke sä lätt, att af embetsoch tjenstemän fordra ett förskott för 5 månaders kronoutskylder. De betala nemi. för uppbördsåret, men få ej sina inkomster förr än i påföljande Mars månad. Likaså vore det underligt, om kronoutskylderna skulle betalas förr än i November månad! Skulle uppbördssiämman på våren kunna pågå ända till medlet af April, så blefve det omöjligt för fogden att från d. 15 April, till den l:sta Maj uppgöra fördelningen af de serskilda medlen på de olika titlarne. Det skulle förorsaka stora svårigheter och leda lill mycken oreda i räkenskaperna. Uppbördssiämman pä våren bör derföre ej få räcka längre än till medlet, eller högst slutet, af Mars månad; ty då har fogden tid pä sig till fördelningarnes uppgörande öfver medlen och dem under rikliga titlar i landsränteriet leverera. Jag begär afslag å denna punkt. Hr Printzensköld: Någon omöjlighet att verkställa ifrågavar:de förslag, hvilket Hr Sandströmer sagt skulle vara fallet, kan jag ej inse. Jag grundar min öfvertygelse i delta fall derpå, att vi hafva tillförene, under i öfrigt nuvar:de förhållande med skatterna, haft 2:ne uppbördsstämmor, på samma lider som komiterade föreslagit. Hade man låtit bli ali afskaffa den ena af dessa stämmor, så hade det varit lätt att komma till det mål som komiterade åsyf - 300 Den 11 September e. m. lat; men sedan afskaffandet en gåiig skett oell man tillåtit de skattskyldige alt afbörda sig sina skatter allenast på en uppbördsstämma, så torde det blifva svårt att återinföra ett annat förhållande.
Ej mä Utffott nä,got ärende afgöra, med mindre twä tredjedelar af Utffottets Ledamöter tilstades äro. Alla omröstningar i Ulffotten ffer per Capita Är de närwarande Ledamöternes antal jämnt, dä votering med Sedlar anstalles, utlottas först en Ledamot. Hwad bär för Pluralitetens utrönande stadgas, gälle dock ej för Banco - Utskottet, hwarest det hittills iaqttagne omröstningösättet ester Ständ warde bibehällit. §- 3'. I alla Riksens Ständers Utffott före den bland Ridderffapet och Adeln närwarande Fullmäktige, ordet, som, genom dem emellan anstäldt wal, bertil blifwit utsedd. §. 40. 742 Den 8 Augusti. §. 40. Landtmarffalken och Talemannen njute 0- förwägradt tilträde i Utffotten, dock utan rösteller deliberationsrätt I Hemliga och Ban.oUtffotten, der tpstnads-ed fordras, afiägge afwen de en sadan. - §- 4l Tjenstgörande Stats-Ministrar, Stais - och Iustitiä-Räd, Hof-Can ellcr samt Stats Secreterare ware ej tillättt at personligen hafwa sate och stämma i Riksens Ständers Plena eller Utskott. Ej mä någon, af hwilken Riksens ständer kunna fordra redo och answar, inwäljas i U liro t t der redowisningen för hans egna göromäl och Ämbets ätgärder kan förekomma, eller bewista Plena, enär sadane honom beträffande ärenden afhandlas; Börandes för öfrigt och i allmänhet ragttagas, at ingen Ledamot af et Stand mä uti dest Plena, eller Utffotten öfwerwara bestulen i mäl som honom enskilt röra. Alternativ Tjenstgörande Stats Ministrar, Stats Räd, Hof Lancellern etc.
”2to för årligen för-, ”sålde merendels ut. *’monstrade Hästar , 981- « R:d IV,cq 9,381-™»—« ”Hvaraf följer, att då sistnämnde summa för ”casserade Hästar subtraheras ifrån Inkomstsum, ”man, återstår en summa af R:d 44906, då livar, ”dera af de till Kongl. Stallen lefvererrde Hästar kostar det allmänna 6,415 B:d Banco, StatsUtskottcts Betan}anden. *'och att, om man antager, att de till Kongl. ”HofStallen å 200 Rtd stycket försålde Hästar ”voro värde 600 R:d hvardera, upkommer dock ”deraf det föga tillfredsställande resultat, att man ”genom en gifven denna Egendoms afkastnings”förädling till produktion af Hästar, årligen förlorar öfver 40,000 R:d. ”Ehuruväl det är gifvet, att en enskild ”Mans tålamod och ekonomiska förhållanden ic”ke skulle hafva med likgiltighet uthärdat en ”7:årig så betydande förlust; ehuruväl det är en ”afgjord sanning, att det allmänna är minst i ”tillfälle att draga nytta af sina possessioner, sy”nes mig dock skillnaden emellan det nuvarande och möjligheten af ett förändradt förhållan^ ”de, öfverträffa all förmodan. ”förgäfves söker man orsakerna i den ”Kongl. Committéens åtgärder. Handlingarna ’bära vittne om dess nit och omtanka. Icke ”kan män leda dem ifrån Egendomen åtföljande för ett Stuteri otjenlige locale egenskaper. ’ Ängarne gifva ett godt hö; så väl desse som ”Hagarne äro omgifne af friskt vatten och lemna det ypperligaste Sommararbete, och Brunnen ”vid Stallet hyser ett vatten af bepröfvad god’ het; tillstötte olyckor af Hästars och Fels störtande äro och hafva varit ternporaire och aldeles icke 7tårige, och utfordrings-rationerne äro ”rundligare tilltagne, än vid andre kände Stuterier.
Äng. hade, efter föredragning af ett P"o'ocolls-Utdrag ifrän det Högwör, diga P^est-Ständet, innchällande Remiss af ett till det Högtvördiga Ständet af Herr Biskopen och Commen, deuren Friherre körner inlemnadt Memorial, rörande nägon, wid Banco-Utskottets granskning af Fullmäktiges och Revisorers förhällande wid Realisations-frägan efter Herr Biskopens tanka, förefallen oordning, hwilket Memorial det Högwördiga Prest-Ständet till Baneo-Utskottet hade remitterat, Högloft. Ridderskapct och Adeln beflutit, att i denna Remiss instämma, med anmodan till Banco-Utskottet, att med utlätande till Ri, kets Ständer, öm sakens werkliga förhällande, inkomma. Wällofl Den iZ September. 543 Wälloft. Borgare-Ständet hade, enligt Utdrag gs tctz Protokoll under fircnämdc dag, till öfwcrwägande fbrchaft dcn af Herr Biskopen Doctor klornsr hos Högwördiga Prest-Ständer anmälta och Ständet kommunicerade fräga, angäende nägon hos Högloft. Banco-Utskottet framstäld P>oposition till votering i anledning af Herr Majoren Baron Ostarxtröms Memorial i ett ämne, som förut warit hos Utskottet pröfwadt och afgjordt; och hade Wällöf!. Borgare-Ständct funnit stg icke kunna häröfwer nägot ullätande meddela, utan att fdrst inhämta Banco-Utskottets yttrande, som anmodades att af de i detta mäl framstälde Proposttioner lemna Ständet del. Jfrän Hederwärda Bonde Ständet hade ej nägot uklätande öfwer förrberbrde ämne till Banco-Utskottet ankommit, som emedlertid, jemlikt Lcdambternes af samma Ständ nu gjorda förklarande, wore till alla delar enligt med Wälloft.
I Frankrike hade redan i början af 18:de århundradet kvinnorna fått tillträde till litteraturen och konsten, och, som de flesta torde veta, utöfvade de af kvinnor ledda » litterära salongerna » i Paris på sjuttonhundratalets midt och senare skede ett inflytande på tidens kulturströmningar, som ännu i våra dagar ej blifvit fullt uppskattadt. Kvinnorna deltogo åter m e d männen som jämlikar i studier och intellektuela förströelser, och härunder utvecklade sig en rad snillrika, kraftfulla kvinnokaraktärer, som ej gåfvo de antika hetärerna efter i skönhet och intelligens. (Forts.) QKANDINAVIENS ERKÄNDT FÖRNÄMSTA MOP DEBLAD ÄR IDTJNS MODETIDNING, som för helt år kostar endast 5 kr. för planschupplagan, 3 kr. för den vanliga upplagan. Prenumerera på prof från det nya kvartalet! REFLEXIONER MED ANLEDNING AF AVES UPPSATS » FRITT VIVRE » I IDUN N:R 80. J AG KAN ICKE ANNAT än intressera mig för den unga flickan, som ville se och erfara något utanför det, såsom man finner af framställningen, mycket trånga hemmet. Icke heller förefaller det underligt, om hon kände en obestämd längtan att träffa någon mera sympatisk man än de båda ungherrar, hvilka hennes föräldrar ansågo 7 — IDUN 1899. henne böra » sträEva efter » — föga tilltalande tyckes det mig vara, att se moder och dotter i samråd lägga an på » ef tersträf vans värda ungherrar ». Då tycker jag bättre om folkvisans moder, som sjunger: H Y L I N &gt; Spinn, spinn, dotter min! I morgon kommer friarn din. Och dottern spann, och tåren rann, men aldrig kom den friarn fram. » adr. ÅBY (Östergötland). Lämpligt för personer, som önska vistas pä landet någon tid äfven under höst, vinter och vår. Nfltlircl / nnt I ä £ e vid sjö (Bråviken),. 1HCUU1 SKUlll skyddat mot i dar af Kolmårdens skogshöjder. Nära Stad (Norrköping). En timmes Cl olttu ångbåtsresa eller „ ungefär samma tids färd pr åkdon till Aby och därifrån pr järnväg.
Särskilda Assignationer pä Banquen, skiljaktigt fran dem som för Discontlän utgifvas, men i öfrigt på enahanda valeurer och efter samma grunder inrättade sorn dessa sistnämnde, böra, för, meddelade län pä jern och metall-effe eter, af Directionen, pä sätt, sorn rörande Discont Assignation erm är förtskrifvet, utfärdas; att detta kunde förvilla mången som skulle tio formen, derföre vara olika, samt att det blott torde böra heta: ’’att de skola uppföras på conto N:o 1 och Conto N:o 2;’ äfvensom inom Vallöf!. BörgareStändet af en dess Ledamot, ”att det vöre tillräckligt, att den för FåneContoirec tillstyrkta contanta tillgång i och för ifrågavarande beläning bestämmes till 2000 Ridr, I stället för de 5000 R:dr, sorn Utskottet före*: Banco-Utskottets Bctänkanden, 474 slagit, emedan Birectionen fatt rättighet att assignera alla sina behof på jemna tiotal.’’ Utskottet har ansett assignationerne för dessa lån böra vara skiljaklige från Discont. Assignationerne, på det uti en sådan olikhet jernnväl skulle kunna beredas ett nödigt försigtighetsmått mot förfalskningar; och då i alla fall de speciellare, åtgärderne, till förekommande deraf, och för Banquens betryggande an* kommer, likasom hvad angår DiscoritAssignationernes beskaffenhet, . på Herrar BancoFullmägtiges pröfning, tror Utskottet någon förändring i 3 §:s lydelse, om Assignationerne icke vara af nöden; finnandes Utskottet, beträffande den föreslagna contanta tillgångens belopp, någon anledning af anmärkningen derhid ej eller förekomma till ändring i sitt redan gjorde tillstyrkande. Hvilket allt Rikets Höglofl. Ständers närt mare omprwfvande vördsamt underställes. Rikets Ständers Bancooch LagUtskotts Memorial till Rikets Höglofl.
Ännu är här den friska, oföråldrade naturen rik på under, som blott synes tillhöra verldens första ungdomsår: det gifves här sjöar, i hvilka isen äfven vid den starkaste hetta ej smälter; – källor, som en viss årstid tre gånger om dygnet uppvälla och den öfriga tiden sedan stå stilla; – andra, som stundtals sakta framvälla, men stundtals åter, med yttersta häftighet, springa i luften; – snöberg, i hvilkas granskap den resande blott vågar hviska, af fruktan, att ett stormväder annars skall uppstiga och begrafva hela tåget under nedvältande laviner. Dock, hvartill gagnar denna teckning? De, som aldrig sett detta land, skola anse min beskrifning såsom en djerf skapelse af dikten; de åter, som minnas det, sådant det var innan de fanatiske och guldtörstige Sikherne förhärjat allt hvad mensklig idoghet der skapat, skola äfven i den färgrikaste tafla blott igenkänna en matt skugga af den fordna verkligheten. Alltså nog; i denna stora, af sjelfva naturens hand danade trädgård vaknade jag, träffad af lifvets blixt, ur den medvetslösa drömmen om intet. Likt källans våg som sakta smyger öfver ängen, eller lik sjelfva den vår, som i oföränderlig fägring råder öfver mitt hemland, bortflöto min barndoms, min ungdoms första år, utan vexling, utan skiften af hopp och saknad, sorg och lidelse. Väl saknade i det hela de föremål, med hvilka jag lefvat och uppväxt, den nyhetens förtrollning, som öfverraskar främlingen: dock upptäckte jag alltid under mina vandringar, ehuru dalen blott är af ett måttligt omfång, någon hittills osedd nejd, något ännu obesökt landskap, det ena skönare än den andra. Fritt och utan fara kunde jag genomströfva de tätaste skogar, de aflägsnaste trakter; ty i detta Eden lurar intet villdjur, hväser ingen orm: hvarje skadedjur är härifrån förvisadt. Man skulle tro att cheruber med dragna svärd stodo vakt vid bergportarne till detta paradis och motade alla ondskans intrång.
Efter m h g a stridigheter segrade namnet ~Sorosisn, livillcet ansigs lämpligt, enar det lhter bra, ej ar hvardagligt och lätt kan ihggkommas. Det betyder en massa sm&amp; individuella blommor, förenande sig till en klase, som hos syrenerocli fliider. Under sina första lefnadsar genomgick k so ros is.&gt; liela raden af barnsjukdomar. J a, så stort var tviflet pli siillskapets bestklid, a t t en kand S e w Yorlctidnings redaktör öppet yttrade, a t t om ~Sorosiszklubben förmådde s k p a sig fram till sin andra födelsedag, s$ måste maiiiieii byta on1 &amp; sikt om fruntimiiierna i allmiinliet. Tiderna hafra sedan dess föriiadrats; då ansågs ett fruiitimnierssallskap, so111 ej tillkommit för viilgörande andamil som en omöjlighet. De enda kriiiliga föreningar, som fiinnos, roro syföreningar, ocli till och med dar hade karlarne förstyret. Ingen man kunde tiinka sig a t t ett varidsligt sällskap af kvinnor, tillhörande olika sniakriktningar, religiösa åsikter, lefnadsvanor och yrken, utan sarskildt mal att striifva för, kunde hålla ihop. De rika i liifven !JH hvarandra-), spdddes det. &gt;Lika. val kunde nian bygga ett Iius utan miirbruk och vänta sig att tegelstenqie skola hkll? ihop. w Trots alla onda spidornar fortfor 2Sororisw a t t lefva. JIed 14 medlemniar börjades klubben; nu raknar den flera liiindm, och sh många söka inträde, a t t vilkoren och inskrifiiingsafgiften betydligt höjts för a t t undvika allt för stort tillopp. New Yorks presskliibb, som genom sin förolämpning gifvit uppliofvet till roro osis^, behagade efter en tid stryka öfver med hartassen. 99 ' Det $r aldrig för sent att betals gamla räkningar.
ar for alla dern, som intressera sig for barnmorskornaa striifvanden, att senaste riksdag gynnsammare iin de .foregBende upptagit pensionsirigan och att det finnes utsilst att ett litet vdfortjBnt tilderclomsnnderstod tillerlr5anes den i samhiillets tjanst ntslitna barnrnorskan. Vi hoppas lrunua se framBt mot den tid, d6. undervisningsanstalterna for Banlmorslror hafvs slcarpta intradesfordriugar och for18ngda liiroknrse~, d&amp; staten bidrager till barnmorskans afloning p&amp; sanlma s ~ i t t som sedan hnge varit fallet i Danmark och d51 ordnade gensionsforHilllanden kunna lBta barnmorskan motse en tryggad fralntid.)) Rednn vid barnniorskemotet 18 % framhollo barnmorskorna onskviirdheten af att bildade lcvinnor agnade sig &amp; t deras kall, och samrna yrlzancle har sedan dess gjorts i biide tal och skrjft, och det kan ej annat an forefalla markvardigt, att ett yrke sB viktigt och ansvarsf~lllt som barnmorskans ej i anseende stBtt hogre, ej sedan urlninnes tider bland sina utofrare f i t t riikna de bildade kvinnorna i samhiillet. Man undrar ofver att icke de bildade Icvjnnol-na, de som af lust eller tvBng kommit att &amp; p a sig Bt ett yrke och som varit utrustade med goda kroppskrafter, ej funnit studiet af lifsntveck - lingen lika rent och aktniugsviirdt, sorn trots ntigot annat. Och dock 1111 man kanske ej allt fijr mycket forvbnas diirofver.
Hvad nu först beträffar den stora lättnad i öfvergången, som förmenas ligga deruti, alt de gamla enheterna bibehållas och endast nya underafdelningar införas, så inskränker den sig till de fall, då endast hela skålpund och fot uti räkningen förekom• ma, hvaremot jemlörelsen mellan de ganda underafdelningarne, 32, 24, 12, 8 och 4, blifva ganska svåra alt noggrannt evalvera till de nya tiondelarne; och då i allmänhetens dagliga rörelse underafdelningarne förekomma lika ofta, som enheterna, så blir svårigheten att tillämpa de af Utskotten föreslagna nya underafdelningarne lika stor, om ej större, än vid tillämpningen af ett helt och hållet nytt system. Af det ofvan ur Utskottens motivering citerade, synas Utskotten hafva antagit, alt den stora massan »dagligen och stundeligen» skulle blifva besvärad med förvandling från de gamla till de nya mått, inål och vigter, hvaremot i den Kongl. Propositionen 30 Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 4. ganska riktigt erinras om att ålit sådant besvär endast är »förbigående». För att möjligen bespara den stora massan något litet ökadt besvär under sjelfva öfvergången, hafva Utskotten uppoffrat fördelarne af ett »konseqvent och vetenskapligt system», sådant många andra nationer det redan ega, och icke dragit i betänkande att för all framtid döma alla dem, som med utlandet hafva beröring, att fortfarande på reduktioner uppoffra tid, der sådan kunnat sparas. Utskotten hafva antagit, att det metriska systemet endast skulle vara antaget af några få folk, som varit under det franska väldet, och att detsamma icke hade någon sannolikhet att blifva mera allmänt anlaget. Hvaremot jag i min motion anfort, att »de flesta nationer, som införa några förbättringar i dessa afseenden, på sednare lider antingen antagit det metriska systemet i sin helhet, eller också sökt att närma sig detsamma så mycket som möjligt.