Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. icke kan ”förbise vigten och angelägenheten af en i tid föregående pröfning, hvilka jernvägslinier må ”anses vara af beskaffenhet alt företrädesvis böra utgöra föremål för ”stalsundcrslöd, samt huru och under hvilka vilkor Statens mellankomst i delta hänseende må anses kunna ega rum med största ”fördel för det allmänna, från såväl administrativ som financiel ”synpunkt.” Det är således nu blott fråga om statsunderstödet och synes således hitlils såsom den K. propos:s mening icke vore att just Staten h. o. h. skall företaga både anläggningsbestyrel och vidkännas kostnaden, utan endast understödja sådana företag, en mening, som jag för min del, så vidt jag förstår, skulle vilja biträda. Sedermera uptages Jernvägs-komiléens yttrande: ”Enligt komiléens föreställning vore Sverige bäst betjenadt med ett mindre antal, men väl öfverviigda och af Staten eller med dess biträde anlagda stamlinier, lill och omkring hvilka den enskilda industrien och företagsamheten lämpligen kunde ansluta de smärre banor, hvilka för kommunikationsbehof af mindre utsträckning erfordras. Att rätt beräkna och utreda verkningarna af större jernvägsanläggningar vore emellertid intet hastverk. Dertill fordrades noggranna statistiska och topografiska forskningar, ej mindre än speciela undersökningar i sådana delar, hvilka icke endast utur allmänna synpunkter kunde bedömas.” Huruvida nit beräkningar och forskningar, som liittils äro gjorda, skett med den noggrannhet, som komitéen förordat är en fråga, och i hvad ändamål eljest detta komitéens yttrande blifvit intaget i proposm, är en annan. Den Kongl, propos. är väl i allmänhet ganska obestämd; och för det enda fall hvari hon icke är Den 28 December f. m. 139 det, fruktar jag alt tillräckliga undersökningar ej föregått, liva om framdeles vidare.
Har aflagt studentexamen och i tre års tid ledt musikundervisn. vid en flickpension i närheten af Paris. Adr. » A. B. », Ornäs, pöste restante. [2332] P lats sök. som lärarinna i van], skolämn. och musik. Sök. är skicklig i tyska, samt van att underv. Goda rek. Binga anspr. Sv. till ' A. Iduns red. P l a t s på landet som barnvårdarinna för 5 barn finnes att tillträda den 15 aug. för en bildad flicka af god familj. Barnen äro mellan 8 år och l års ålder; och skall ifrågavarande fruntimmer åtaga sig läsning med de två äldsta barnen. Godt lynne och angenämt sätt äro nödvändiga egenskaper. Goda rekommendationer fordras. Svar t. » E. G. », Iduns byrå. [2341] F ör en anspråkslös, allvarlig flicka med jämt och godt lynne, ej under 20 år, som är skicklig att undervisa barn i de första grunderna, och som dessutom är villig att mellan lästimmarne utöfva tillsyn öfver dem, finnes plats som lärarinna för två barn i en embetsmans familj. Svar med uppgift om lönepretentioner med rekommendationer och åtföljdt af fotografi sändes under adress » Plikttrogen », Kvistrum, p. r. [23451 [2349] P lats i god fam., helst på landet, sö- kes af ett fruntimmer med goda referenser och som passar hos ett äldre par eller ensam dam, som önskar omvårdnad o. litet sällskap. I större fam. duger äfven, där sömnad m. m. behöfves. Svar till » M. T. », S. Gumgslii annonsbyrå, Stockholm. (G. 4853) [2350] V ärdinneplats sökes af ett fruntimmer, som i flere år innehaft dylik anställning. Rekommendationer finnas. Vidare meddelar Fru Emma Ohman, Stockholm, Slussplan 63 B. (G.
Mo mentet tillsattes af Utskottet, på det §:n skulle blifva lättare förstådd, men jag erkänner visserligen, att det kan umbäras, när i alla fall, genom dess intagande i Protoeollet, den rätta andan, i hvilken §:n skall förstås, finnes förvarad till säkerhet mot fräintida tvister. Jag har således intet att erinra mot Herr von Hartmansdorff anmärkning, utan förenar mig med honom. 2Ö2 Den g November. Herr Cederschjöld: Uti den förekom mande definition på Stamfader för Adelig ätt, heter, att det är den, som till samina ätts värdighet först upphöjd blifvit. Jag finner likväl en otydlighet deruti, att man icke vet, om dermed menas den, som af Konungen blifvit upphöjd till ättens värdighet, eller den som först blifvit å Riddarhuset introducerad. Jag förenar mig med Herr von Hohenhausen deruti, att 3:dje Momentet, såsom öfverflödigt, må uteslutas, när meningen dermed blott varit, att genom exempel ännu mer förtydliga §:n. Hvad den af Herr Cederschjöld väckta fråga beträffar, skulle jag tro meningen böra vara, att som Stamfar anse endast den, hvilken för ätten tagit introduction. Detta anser jagför så gifvit, att jag vågar ur denna åsigt föreslå Ridderskapet och Adeln, att i alla fall låta den af Utskottet föreslagna redaction qvarstå. Herr Jliben, Carl Wilhelm: Då jag vågar tillstyrka Ridderskapet och Adeln, att antaga den redaction Herr von Hartmansdorff föreslagit, anhåller jag likväl att dervid få göra en obetydlig anmärkning. §:n kommer derigenom att bestå endast af arne Momenter, hvilkas numerering med no och 2:0 kunde utgå. Herr Cederschjölds anmärkning är fullständigt och rigtigt besvarad af Herr Hjerta, Inom Svenska Riddarhuset är ingen Adelig Den g November• 2G3 farnille känd, förr än den vunnit inlroduction, som åter först beviljas, sedan alla prestanda blifvit fullgjorda, Herr von Hohenhausen: Utskottets mening bar varit, alt den, som tagit introduktion, skall å Riddarhuset räknas för Stamfar.
Jag får svara, att jag icke sjelf kunnat på en gång vara närvar, på flere ställen för att öfvervara försök i stort, samt att jag alltid förväntat och hoppats, ali ett försök i hemlandet skulle utföras ärligast och med större intresse för framtiden, än utomlands. Jag får slutligen upplysa den värde Gr:n att det patent, han omtalat, förfaller om ett år vid pass. Han må deraf sluta till vinsten af detsamma. Hr Gr:ns öfriga anmärkmr torde ej förtjena något besvarande. Hr Prytz, Lars Adolf: Då här egentligen år fråga om huruvida Hr von Wahrendorffs motion må till vederbör. Utsk. 3 H. 18 274 Den 15 Mars e. m. remitteras eller icke, anser jag Frih. Cederström, Jakob, riktigt hafva fUstat uppmärksamheten på obehötligbeten af att 1111 ingå tili det teckniska af frågan. För min del linner jag, alt då Hr von Wahrendorffs anförande afgafs i förra plenum i anledn. af StatsUlsk:s betänk, ronde regleringen af anslagen under 4:de hufvudtiteln, detta anförande slår i nära samband med den deri förekommande frågan om vissa fästningars bestyckning, och kassemattcrnas byggnadssätt med hänseende till de kanoner, som i deni komma alt användas., och således bör det af honom väckta förslag anses stå i direkt sammanhang med denna fråga, samt pä sådan grund böra erhålla remiss till vederbörl. Ulsk, Hr von Troil, Sam. Gust.: I fullkomlig öfverensstämmelse med hvad Hr Prytz yttrat, får jag äfven för min del anhålla, det Hr Gr. o. Landtm, läcktes framställa propos. till remiss af Hr von Wahrendorffs anförande lill vederbörl. Utsk. En sådan remiss torde så mycket mindre kunna bestridas, som Hr Sljernsvärds motion, hvilken innefattar så många och olikartade motioner, redan blifvit af Ståndet remitterad. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Såsom svar å förevarande Nådiga Proposition, så vidt densamma alser anskaffandet af erforderliga tillgångar för utförande af de jernvägs-företag, som anses böra genom Statens försorg och på dess bekostnad verkställas, få Rikets Ständer i underdånighet hänvisa till de beslut, hvilka, i fråga derom, att emot fonderade stats-papper upplåna de för jernvägs-företag nödiga medel, komma att hos E. K. M:t särskildt i underdånighet anmälas. Reträffande slutligen ej mindre E. K. M:ts Nådiga förslag, i afseende på medels anvisande för utförandet af jernvägs-stamlinien från Stockholm till Götheborg, än Expeditions-Utskotlets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 18i. 519 äfven den hos Rikets Ständer förekomna enskilda framställning, rörande ytterligare en större jernbana, att företrädesvis anläggas, hafva Rikets Ständer, till E. K. M:ts Nådiga disposition för anläggande och utförande af tvänne jernvägs-stambanor inom Riket, anslagit Fem millioner riksdaler banko, hvaraf Fyra millioner riksdaler för en del af den stambana, sorn, utgående från Götheborg, kommer att, i rigtning genom We-( stergöthland och Nerike, fullbordad, förena nämnda stad med hufvudstaden, samt En million riksdaler för påbörjande af en i rigtning åt Jönköping gående stambana från Malmö till den på nordliga sidan af sistnämnda stad belägna punkt, hvilken E. K. M:t kan linna lämpligt bestämma. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 18 November 1854. Uppläst och godkändt bos Ridd. och Adeln den 17 Nov. issi. Preste-Ståndet den 17 i Borgare-Ståndet den 17 Bonde-Ståndet den 18 Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, angående revision af Jörfallningarne, rörande handlverks-varors stämpling. (Allm. Besv:s och Ekon.-Utskms Bet:de N:o 128.) S. A. K.
Räkningen utfaller utan tvifvel till förmån för skiljemyntet; men det synes, som den kostnad, Banken under några år vidkändes för småsedlarnas fortsatta tillverkning, motväges af andra fördelar i allmänna rörelsen. Skulle småsedlarnas utgifning ej linnas böra oförändrad fortfara till nästa riksdag, kunde det dock lämpligen öfverlemnas åt Bancostyrelsen att minska densamma endast i den mån, som skiljemyntet genom frivillig utvexling utgår. Frih. Cederström: I denna fråga anhåller jag att få tillägga, att ett ändamål till, hvarföre ej småsedlar böra tillåtas till utgifning af Banken, är att befordra inländska vexlar och assignationer städer och orter emellan, hvilka hittills här gro föga bekanta, men i andra länder begagnas med mycken fördel. Den olägenhet, man anför mot småsedlarnas afskafFande, att man på posten måste öfversända speciemynt, försvinner helt och hållet, om man begagnar vexlar eller assignationer, och det blir genom myntregleringen en nödvändighet. Jag kan således ej annat än tillstyrka bifall till Utsk:s förslag i denna del. Hr von Troil, Emil: Jag vill ej deltaga i den medicinska discussionen, som uppstått, emedan det är a:ne alldeles skiljaktiga ämnen att ordna en Bank och t. ex. förlösa en madam. Jag vill hålla mig till förevarande fråga, nemi. småsedlarna; den är af enkel och vigtig natur. Det är ostridigt, som Hr v. Hartmansdorff anfört, att pappersmyntet är vigare än silfvermyntet. Just detta gör, att om pappersmyntet får fortfara på små valörer, kommer silfvermyntet ej i rörelsen. Derföre finnes ingen annan utväg för att der i omlopp sätta det sednare, än att afskaffa de smärre valörerna af det förra. Det är en af erfarenheten bevisad sats, att ett ordnadt bankväsende ej i längden kan äga bestånd, om intet metalliskt mynt finnes i rörelsen. Efter den svåra krisen i England 1826 fonn man sig nödsakad att påskynda indragningen af de små sedlarna. De afskaffades flera år tidigare, än man ämnat.
Dess timbre anslår alla, rösten är stor, voluminös, böjlig och lika väl egnad att afspegla sjudande lidelse — Elvira, Leonora (Fidelio), Norma m. fl. — som att på fjärilslätta vingar svinga sig upp i koloraturens mest eteriska rymder, där. få- geln slår sina drillar, — Nattens drottning, Martha och andra uppgifter. De svenska sångerskor, som vunnit världsrykte, hafva, enligt kompetenta omdömen, öfver sina härliga stämmor haft en lätt slöja, något dämpadt och med nordens melankoliska natur besläktadt. Fru Östbergs stämma är af helt annat slag; den är klar som en solskensdag i södern och värmande som den. För att återgifva det veka och svärmiska i vår nordiska folkmusik torde fru Ö. därför ega mindre förutsättningar än för det grandiosa och glänsande i den stora operans uppgifter, om än månskensarian (Friskytten) visat, att hon äfven i den riktningen skulle kunna åstadkomma något. Beträffande röstens renhet är den så stor, att tonerna förefalla liksom inhuggna i granit. Konstnärinnans sångteknik är högst utvecklad. Själf anser sig fru Ö. hafva professor Giinther att tacka för den egentliga utdaningen. Men det kan å andra sidan ej nekas, att hon i betydande grad är autodidakt. Såsom fru Ö. själf uppgifver, har hon noga studerat Kristina Nilssons och Trebellis sångsätt vid deras gästspel här, och hon har dessutom lärt sig ej så litet genom den undervisning, hon meddelat åt en mängd elever. » Det skulle » — • yttrade hon vid ett tillfälle — » genera mig att ej kunna noggrannt återgifva för eleverna hvad jag vill visa dem, och därför har jag betydligt öfvat mig på hvarje detalj. » Hur mången sätter väl undervisarens uppgift så högt! A f naturen är fru Ö. ej koloratursångerska, hon har själf genom träget arbete utbildat sig därtill. Betecknande för hennes energi är det sätt, hvarpå hon lärde sig drillen. D å hon var anställd vid det Neumannska sällskapet i Tyskland, öfverraskades hon af att nästan hvarje korist beherskade denna teknikens slutsten, hvilket hon själf ej gjorde.
Skiftes-Stadgan den 4 Maj 1827 föreskrifves, kallat Skiftesmannen till sammanträde och jemväl underlåtit dels att, öfver hvad vid elt sammanträde förelupit uppsätta Protokoll, dels ock att i Ägodelnings-Rättens i förevarande mål afsagda slutliga Utslag införa underrättelse om hvad för sökande af ändring deri vore att iakttaga;— att han afrest från förrättningsstället, utan att derförinnan hafva till Parterne aflemnat något exemplar af Rättens Protokoll och Utslag samt sedermera icke förr än efter flere påminnelser och en längre tids förlopp låtit tillställa Parterne nämnde expedition, — alt ett Protokoll funnits vara i hög grad vårdslöst uppsatt, saknat nödig fullständighet samt varit vilseledande i vissa delar, — och ändtligen att Domhafvanden tredskats återställa klagandens af Justitie-OmbudsmansEmbetet med honom kommunicerade angifvelseskrift jemte bifogade handlingar; Kongl. HofRätten, i förmåga af 1 Kap. 12 § Rättegångs-Balken, pröfvade rättvist fälla tillförordnade Domhafvanden, som låtit komma sig till last uppenbar vårdslöshet i Domare-Embetets utöfning, att böta Etthundra Rdr Rmt tiil treskiftes emellan Kronan, Sollefteå Tingslag och Advokatfiskalen. Ändring i detta Utslag har icke blifvit sökt.
V i d Upsaia universitet har filosofie kandidat-examen aflagts af fröken Sigrid Lezj ' onhufvud. Profårskurs. Chefen för Ecklesiastik-departementet har gifvit fil. kand. Helga Fredrika L i n d e r tillstånd att från och ined innevarande ars vårtermin genomgå profårskiirs i Stockholm. V i d Musikkonservatorium hafva fröknarna R. Sandberg och H. Sjöberg aflagt Organistexamen sarnt fröken K. Höjer kyrkosångareexamen. Af Karolinska institutets lärarekollegium har fröknarna A. och H. Hiertas stipendium tilldelats ined. studeranden fröken A n n a von Hall. Lhdervisning i matlagning har, enligt G. H. T., blifvit införd uti en af Göteborgs privata flickskolor. Fröken S. Rudebeck har nämligen i sin skolas högsta eller 8: de klass låtit eleverna genomgå eii 6 veckors kurs i denna väl behöfliga undervisningsgren. V i d Ndas slÖjdliira,.eseminariurn hafva under år 1887 hållits 4 kurser, räknande sammanlagdt 4113 deltagare - 156 manliga och 5 ' 7 qvinliga - af hvilka 51 förut genomgått kurs vid läroanstalten. Sarnundervisn,ing tillämpas i Skaraborgs läns folkhögskola. Tv&amp; qvinliga elever hafva nämligen erhållit tillåtelse att deltaga i den nu pågående femtonde årskursen. De manliga elevernas antal är 23. Till inträde vid L u n d s småskoleldra ri ?ane-seminai.i2tm ha fva 62 anmält sig 112 sökande, oaktadt flera af de senast utexaminerade ej ännu kunnat erhåila plats. Donation. Aflidna fröken Henriette Wachtmeister: i Näs i Sö- dermanland, har, förutom andra storartade legationer till såväl enskilda som välgörenhetsinrättningar, donerat till lillcc hzcshdllsslioln ?~ vid S u n d - 6y6erg 20,000 kr. Quinwosaken har i brukspatron Th. L. Bohnstedt, som nyligen aflidit, förlorat en varin vän.
Utskottens Utlåtande, N:o 78.] beslut, som blifvit i della ämne, efter moget öfverväggande, fattade vid j8a3 och 1829 årens Riksdagar, finna Utskotten de gjorda framställningarne om en partiel och ofullständig förändring af vigt-systemet icke förtjena afseendej hvarjemte och då utfärdandet af den nja Författningen o:a Rikets mått, mål och vigt redan är fullständigt förberedt samt helt och hållet beror på Kongl. Maj:ts Nådiga beslut och bepröfvande af rätta tidpunkten för dess påbjudande till efterlefnad, Utskotten anse sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständer att annorlunda, än i förra Betänkandet blifvit föreslaget, uttrycka deras underdåniga önskan, att den redan för 18 år sedan beslutade förändringen af systemet för Rikets mått, mål och vigt må bringas till verkställighet; vidblifvande Utskotten således det tillstyrkande, Utskotten i detta ämne' redan afgifvit, till följd hvaraf Utskotten alltså, med tillkännagifvande, alt detta tillstyrkande blifvit af Borgare-Ståndet godkändt, hemställa, att de inom Riks-Stånden emot Utskottens Betänkande, N:o 58, gjorde anmärkningar måtte få förfalla. Stockholm den i3 Maj 18414 Reservationer; af Herr Aminoff som förklarade sig vidblifvahlen af honom vid förra Betänkandets afgifvande uttalade åsigt, att Rikets Ständer borde hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det nyo Författningen om Rikets mått, mål och vigt måtte inom årets lopp utfärdas, med föreskrift, att densamma skall från och med år 1842 i Skolorna föredragas och läras samt från och med år 1845 blifva till allmän efterlefnad gällande. Häruti instämde Prosten Säwe, Herr Ekholm och Matts Pehrsson från Stockholms Län. af Prosten Kållström: ”Då denna fråga första gången inom de sammansatta Utskotten behandlades, var jag med vederbörlig permission frånvarande. Mina åsigter äro i sjelfva luifvudsaken stridande m t de sammansatta Utskottens då fattade beslut.
G e n o m testamente har h o n donerat denna — utom till åtskilliga fjärmare släktingar — till följande välgörenhetsinrättningar: A d o l f Fredriks barnhem för flickor 10,000 kronor, tjänarinnehemmet v i d 55 Surbrunnsgatan 10,000 kronor, konvalescenth e m m e t vid Döbelnsgatan 5,000 kronor, Tysta skolan 2,000 kronor, Eugeniahemmet 2,000 kronor, Manilla 2,000 kronor, hvarjämte boets öfriga tillgångar k o m m a att tillfalla de fattiga i hennes födelseförsamling Östuna. En vacker minnesvård. D e n i förra veckan i Falun aflidna fröken Sara Bergström har till allmännyttiga ändamål donerat 114,500 kr., däraf 35,000 kr. till af henne upprättade arbetsh e m m e t för flickor i Falun, 20,000 kr. till upprättande af ett barnhem för gossar i Falun, 15,000 till beredande af två frisängar å länslasarettet, 10,000 kr. till Sofiahemmet, 8,000 kr. till skollofskolonier o c h 5,000 kr. till barnhem för flickor i Falun. Presidenten Carnots moder, fru Hippolyte Carnot, afled den 20 d:s i Paris, i följd af ett fall nyårsdagen, hvilket gifvit anledning till hjärninflammation. Hennes kraftiga natur hade för öfrigt g e n o m sonens sorgliga slut fått en hård stöt, o c h, såsom » L e Temps » skrifver, » Caserios dolk, s o m dödade republikens president, förkortade äfven hennes lif. » Vår första universitetslärarinna. Under nu instundande vårtermin vid Stockholms högskola har fil. kand. amanuensen fröken Augusta Ä r n b ä c k förordnats att s o m biträdande lärare tjänstgöra vid zootomiska institutet. Teater och musik. Kungl. operan gaf i lördags sin andra symfonikonsert för säsongen under anförande af förste hof kapellmästaren C. Nordqvist.
Betänkande angäende för, klaring öfwer i. §. 7. Cap. Rättegängs Balken, om Inteckningar, 650. — om äterkallande af Ridderffapets och Adelns älerremist af den occonomiffa delen af Betänkandet om Branwins-bränningcn, 650. — rörande Banco-Ukffottets hemställan att i frägan om rncasteringen af Banquens i Finland utelöpande me» del fä med Riksens Ständers rätt afgöra och bestämma de dertill nödige mätt och steg, 6Z5. — om wäkjande af en Ledamot till Revision af Riks - DiscontWerkets tillständ och förwaltning, 715. — rörande Banco-Utffottets tillstyrkande om afskrifning af en Arboga Magistrat ädömd ersättnings -summa för ett pä felaktig Wäg - attest till afwekne Brukspatronen lisllonervrrtr utgängit Banco«län, 716. — rörande Bewillnings» och Stats»Utffottens gemensamma utläkande om Stora Sjötullens clarcrande, ?r6. — rörande Allmänna Beswärsoch Leconomic-UtffottetS tillstvrkande om indragning af Kyrko - Inspectors» tjenstcrne i Halland och Bobus Län, 717. rörande Allm. Beswärs, och Leconomie-Utffottets
Uti tredje punkten af ofvanomförmälda nådiga Skrifvelse den 30 Maj 1857, hvilken punkt af Rikets Ständer godkändes, föreslogs, att skogar å Kronans och allmänna inrättningars ifrågavarande egendomar skulle, såvidt med afseende å deras beskaffenhet pröfvades lämpligt och hinder i öfrigt ej mötte, på allmän bekostnad till regelbunden hushållning indelas, och att å hemman och lägenheter, som ej vore under Kronans omedelbara disposition, den af allmänna medel förskjutna kostnaden för indelningen skulle efter hand godtgöras af den inflytande afkastningen, samt i den sjette likaledes af Rikets Ständer godkända punkten af samma skrifvelse, att då skog å Kronans eller allmänna inrättningars på arrende upplåtna hemman och lägenheter ej funnes vara af den större betydenhet, att den borde ställas under särskild vård och förvaltning af skogsbetjening, men dess indelning till regelbunden skogshushållning dock pröfvades lämplig, vid utarrendering af sådana hemman borde stadgas förbindelse för arrendatorn, att, per indelning vore eller blefve verkställd, ställa sig vederbörligen uppgjord plan i afseende på skogens behandling till efterlefnad, emot rättighet för honom att fritt få disponera hvad af skogens årliga afkastning icke åtginge till hemmanets behof. I öfverensstämmelse med dessa sålunda efter hand antagna grunder äro stadgandena i Skogs-styrelsens särskilda förslag uppställda; det sist af - 30 Santmans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
N:o x 10, i anledning af väckt fråga om utfärdandet af en Författning, atr. hus och tomter i stad, sorn blifvit inköpte för Statens, landets eller ortens allmänna behof, böra utgöra enahanda ulskylder till staden, som för enskildes egendomar äro stadgade; Återremitterades. Nro lin, 1 anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition lill Piikets Ständer, angående afskrifning af Upsala Academies skuld till RiksgäldsContoret, för ett erhållet lån, Lill fullbordande af det nya Biblicthekshuset i Upsala; Återremitterades. N:o 130, i anledning af vackt motion, rörande de utskylder, som för Landshöfdinge-Residencet i Nyköping böra till Stadens Cussa betalas; Återremitterades; och N:o 120, i anledning af väckt motion, om Statsanslag för segelfarts öppnande genom sundet vid Björnängehals nära Marstrand; Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Bevillning s-Utskottets Betänkande N:o 10, i anledning af åtskillige till Utskottet remitterade motioner, angående tullen å ifrån Finland inkommande varor. S. D. Föredrogos ånyo följande Lag-Utskottets Betänkande!): N:o G2, öfver Herr Friherre Johan Albert Kantzows motion, att bysatt gäldenär, som all sin egendom till borgenärerne afstår, genast derefter må från bysättningshäktet lösgifvas; Afslogs. N:o 63, öfver motioner, om förbud emot utgifvande af skuldsedlar, ställde till sedelhafvaren och till viss man eller ordres; Bifölls. N:o 66, öfver Herr C. F. Egnells motion, om ändring af beräkningsgrunden för Magistraternes bouppteckningsarfvoden; Bifölls. N:o 67, öfver Samuel Anderssons från Östergöthland motion, att faltigprocenten i sterbhus må utgå icke, såsom nu, af Summa Inventarii, utan i mon af behållningen, sedan skuld blifvit afdragen; Bifölls. Bih. till R. Sami.