Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessutom får jag anmäla, att jag i sista plenum uppläste tvänne motioner, med anhållan att få desamma, innan detta, till bordet skriftligen aflemna; jag har så gjort, men Ridd.-Secret. förklarade sig ej kunna desamma emottaga, då han försummat dem i prot. anteckna, den ena angick beviljande af statsanslag till inrättande af en offentlig militärskola i hvarje district; den andra förbjudande af den inom BondeSt. öfliga s. k. utlösningen. Justerades pleni-prot. för den 39 Febr. f. m. Hr. Gripenstedt, Johan August: Då K. M:s nådiga propos., angående inqvartering i städerna utom Stockholm, den 29 sisth Febi', föredrogs, hvarom prot. nu blifvit justeradt, hade jag den äran yttra några ord i ämnet. Det är i sammanhang dermed, och för att ytterligare bekräfta mina då yttrade åsigter, som jag förskaffat mig några documenter, från åtskilliga aucloriteter i Götheborg, rörande samma fråga. Dessa handlingar äro desamma, som Hr Edenhjelin förut åberopat, och jag förenar mig nu med honom uti den anhållan, alt de måtte få åtfölja remissen till Utsk., för att der tagas i betraktande i sammanhang med den K. proposm. Remitterades till Stats-Utsk. Å nyo föredrogs K. M:s den 29 sisth Febr. e. m. och den 4 dennes f. m. pä bordet lagda Nådiga Skrifvelse angående ett af särskilde comiterade i nåder uppgjordt förslag till förnyad Tull-taxa. Hr Lagerhjelm, Pehr: I öfverensstämmelse med de af comiterade uppgifna liufvudgrunder för lulltaxe-regleringen, har K. M. uti den nu förevar, nåd. proposm förklarat något hinder ej möta för det s. k. förbudssystemets definitiva upphörande.
Lagerbjelke anmärkt, ännu icke fattat sitt be'slut, och Utsk:n hafva alltså obehörigen framställt denna voterings-propos., som följaktligen icke kan af R. o. Ad. nu godkännas. Det är således klart, att Utsk:n måste återtaga sitt förslag i denna punkt, för att, sedan BondeSt. fattat sitt beslut, afgifva ett nytt, derefter lämpadt förslag, och är detta skälet för min vördsamma anhållan om återremiss. Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om R. o. Ad. behagade afslå ifrågavande förslag till voterings-propos., ropades starka Nej, blandade med Ja, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om R. o. Ad. ansåge de gjorde anraärknme föranleda lill Den '28 November. 219 återremiss, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte .åtskilliga Nej, förklarade att han funnit Ja öfvervägande. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Mera., Utlåt, och Betänk.; nemi. från Stats-Utskottet: N:o 371, ang:de den under innevar:de Riksdag verkstälda statsreglering och den för bestridande af Riksg:sKontorets utgifter erforderliga allmänna bevillning; N:o 373, i ani. af erhållne återremisser å Betänk. N:o341, ang:de vissa bestämmelser i afseende å beslutad inlösen för allmänna medel af enkel bränvinsbrännings-redskap; Statso. Särskildta Utskotten: N:o 28, om ersättning och belöning för upfinning af instrument för bränvins mätning och profning; Banko-Utskottet: N:o 91, ang:de verkstäfd omröstning öfver åtskillige föreskrifter i Bankooch Lag-Utsk:ns förslag lill ny lag för enskilda Banker, hvilka utgifva egna kredit-sedlar; N:o 92, i ani. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut öfver Mern.
Så har t. ex. Norrige, der år 1849, i stället för förut gällande många olika porto-satser från 2 till och med 39 sp. .skir, antogos 2:ne rayons-porton af 4 och 8 sk., frångått detta system och fastställt ett medelporto af 4 sp. sk., närmast motsvarande 4}- sk. Svenskt banko. Jag har företrädesvis anfört detta exempel, emedan landets långå utsträckning, giesa befolkning och industriela tillstånd uti intet afseende kunna antagas hafva, mera än våra förhållanden, betingat elier underlättat genomförandet af den ifrågavarande reformen. l)e öfvervägande fördelarne af medelporto-systemet äro både i Kongl. Majits Proposition och i Utskottets Betänkande erkända; men farhågan att uppoffra Statsverkets af postmedlen hemtade direkta inkomst, 115,000 Ridr, utgör nu skälet till förkastande af en dylik, enligt andra länders erfarenhet, i liera riktningar välgörande reform. Enligt de af General-Post-Styrelsen, efter för hälland ena är ISSI, gjorda beräkningar, skulle visserligen ett medelporto af 4 sk. pr lod förorsaka en minskning i postverkets inkomster med de belopp, Utskottet i Betänkandet upptagit; men redan i det Utlåtande, hvari General-Post-Styrelsens Kammar-kontor uppställt nämnde beräkningar, finnes noggrant och sakrikt utveckladt, att minskningen af inkomsterna i sjelfva verket ej skulle ens första året efter reformens införande uppgå till mera än 50 högst 60,000 Ridr. Den numera vunna vissheten om postintradernas starka tillvext under åren 1852 och 1853 bekräftar fullkomligt nyssnämnde åsigt; ty då inrikes brefvexlingen år 1851 lemnade en inkomst af 448,824 Ridr 32 sk., steg denna inkomst år 1852 till 456,532 Ridr och år 1853 till 488,000 Ridr, samt beräknas för innevarande år uppgå till icke mindre än 518,000 Ridr, eller omkring 70,000 llidr mera än år 1851.
Det är med ett skrik). kan trösta mig öfver! visst från Efverling. lilla flicka är sjuk och jag hade hoppats, att du Jag kom så tidigt på morgonen, emedan min HILMA (bryter det och läser hastigt). skulle kommit med mig hem och sett till henne. Hon har haft feber i natt och har ondt i halsen, och jag är så ängslig öfver det ansvar jag åtagit mig, men kan för din skull inte skicka efter modern. Flickan gråter och ropar på mamma, men då jag sade att du skulle komma, tröstade hon sig. Kom snart och förklara mig det mottagande, jag rönte hos dig i dag. HILMA (springer upp). SALLY. Jag går genast förstås. dagen? Men du kommer väl åtminstone hem till midHvad ska vi eljest säga till pappa och HILMA. mamma. igen. Nu är det min främsta plikt. Om de också fönstret för att komma till honom när han behöfver Ja, men om det är nödvändigt så går jag dit skulle spärra in mig här, så skulle jag hoppa genom MODERN (tittar i dörren från förJaså, ni pratar tillsammans. Då skall jag visst HILMA. MODERN. maket. Hilma af bryter sig tvärt). inte störa. Å nej, mamma i dörren. Jag är inte så dum ändå (Går.) Samtalet afstannar ju alltid trärt, bara jag tar öppet men när hon inte vill förstå mig. (Går till höger.) Å, det gör mig så ondt att inte få handla HILMA. SALLY (till Lolo, som sitter med Jag vet inte hvad du har lagat till för en ansiktet i händerna). tragedi åt dig nu igen, kära Lolo. Men jag råder barnsligheter att tänka på här. Adjö. dig att krya till dig, för nu har man annat än (Går efter Hilma till höger.) LOLO (ropar efter henne med gråt Barnsligheter! Barnsligheter, kallar de det och knutna händer). allihop. Åh, ni ska få se att Lolo inte längre är något barn. Ni ska få se, ni ska få se! (Springer fram till kakelugnen, där en brasa brinner, och drar för Ja, det kan jag göra. Men jag kan också göra spjället, så att röken slår fram, drar det strax upp igen.) något annat. Men först ska han veta det. Det
I anledning af Grefve Gjldenstol - Den i5 Mars f. m. 71 pes, Anton Gabriel, motion angående befrämjandet af Snällskrifningskonsten. 2:0 I anledning af Herr von Hartmansdorffs, August, motion, angående åtskillige ändringar i LåneReglementet. jdf den 10 dennes: 3;o I anledning af Friherre Wrangels, Henning, motion, om uthyrning till någon Boktryckare af Riddarhusets flyglar. 4:o Öfver Herr Brummers, Carl Magnus, motion, om inrättande af en Archi variitjenst vid Riddarhuset. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets den 6 dennes aflåtne, och den 11 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af RiddarhusDirectionens hemställan om en underdånig anhållan till Kongl. Maj:t, att de från RiddarhusCanzliet utfärdade Kungörelser och Annoncer måtte kostnadsfritt uti Postoch InrikesTidningarne införas; fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla hvad Utskottet i berörde Memorial tillstyrkt, samt godkände den af Utskottet föreslagne underdåniga skrifvelse i ämnet. Ut supra. Till justering upplästes och godkändes ExpeditionsUtskottets afgifne förslag till 11 §§ i Riksdags-beslutet, samt följande från be - f2 Den i5 Mars f. in. malde Utskott inkomne förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser till KongL Maj:t. N:o 455. Angående den i BankoReglementet vissa Academier, Collegier och Inrättningar inom Hufvudstaden förbebållne tillåtelse att från Banken kunna utbekomma Silfvermynt mot ersättning i Bankosedlar. Angående ersättning åt Marstrands Stad för utgjord inqvartering. N:o 458. Angående väckt fråga om ändring i Kongl. Stadgan om Inrikes Tullförpassning och bevakning.
Betraktas frågan såsom ny motion, måtte den väl höra bordläggas, vill jag tro. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: De soupeer, som nu så länge blifvit fortsatta, fruktar jag kunna slutligen åstadkomma indigestion; jag önskar derföre, att förevaran - Den 12 Februarii f. m. *25 de discussion kunde slutas så snart sorn möjligt. Jag vill af sådan anledning endast fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på hvad jag förut erinrat, nemligen att R. o. Ad. väl kunde afsäga sig representations-måltider, men icke besluta, att de ville hafva dem. Jag föreslog också, såsom det i min tanka mest grannlaga sätt för målets behandling, alt, vid den då redan begärda votering, Ja-propositionen skulle blifva afsägelse från aftonmåltider, och Nej-propositionen remiss till Utskott. Då R. o. Ad. slutligen biföll remissen, ansåg jag det såsom bevis, att R. o. Ad. ville öfverlemna frågans afgörande till de öfriga Stånden. När nu detta ärende redan kommit under behandling i Utskottet, anser jag oformligt att afbryta den genom ett nytt beslut. Det längsta, hvartill man, efter min tanka, kunde gå, med bibehållande af conseqvens, vore, att R. o. Ad. afsade sig soupeerna, intilldess frågan hinner blifva afgjord. Gr. Horn: Då två Talare uppträdt mot den mening, jag yttrat, att frågan ej är af allmän beskaffenhet, anser jag mig ytterligare böra redovisa för min åsigt. R. o. Ad. kan nemligen, enligt den, väl besluta, att Ståndet för sin del icke viii hafva några måltider, men ej, att Ståndet får hafva dem. Den sednare frågan är visserligen af allmän beskaffenhet; men öfver frågan, huruvida R. o. Ad. vill soupera, synes mig påtagligen tillhöra R. o. Ad. ensamt alt besluta. H. Ex. Hr Gr. o.
Uppgifterna öfver dagsverken och förfärdigade arbeten vid denna Inrättning under nämnde år upptaga, att år 1841 hafva, af 114,378 dagsverken, 6,279 gått utan förtjenst förlorade, i anseende dertill att personerna varit mindre arbetsföra och overksamma, och det följande året, utaf 108,146 dagsverken, 4,289 för personernas mindre arbetsförhets och oduglighets skull. Men om än dessa mindre arbetsföra och odugliga kunnat användas till bomullsspånad, hvilket icke är utredt, så förefunnos likväl flera andra skäl, hvarföre Styrelsen, ehuru den nogsamt har 132 sig bekant, huru många svårigheter understundom möta för erhållande af arbeten åt fängslade personer, ansåg sig, oaktadt tillstyrkande af Föreståndaren, hvars göromål betydligen lättades genom liqviders uppgörande med en enda person för ett enda arbelssiag, än med hundratals andra konkurrenter, böra afslå Fabrikören Bergmans anbud. Utom det i Protokollet anförda skäl, eller att arbetsförtjenslen skulle, enligt gjorda beräkningar, alltför mycket understiga hvari eljest för dylik spånad vid Inrättningen betalas, skulle en dydik nedsättning snart kunnat föranleda andra konkurrenter alt yrka samma förmån och slutligen rubba beräkningen af arbetslönerna i allmänhet. Ett större antal personers användande för detta arbete hade derjemte medfört nödvändigheten alt afvisa en mängd kunder, som en längre tid anlitat Korrektionsinrättningen, och då dessa måst söka sig andra utvägar att få sina arbeten verkställda, hade sannolikt inträffat, alt, sedan bomullsparliet hunnit afverkas, eller Bergman att få sin Mekaniska Fabrik i ordning, ett betydligare antal fångar befunnits utan arbete, och att flera år kunnat förflyta, innan Inrättningen, måhända ej utan pekuniära uppoffringar, hunnit återvinna det förtroende och den konkurrens, hvarigenom den nu är i tillfälle att sysselsätta der förvarade personer. Jag förmodar alltså, att
Nej, erhåller samma punkt följande lydelse: ”Till ränteliqvider för dessa obligationer och kapitalets amortering an visas samt uppföres å den Stat, som af Rikets Ständer vid hvarje Riksdag varder lör Riksgälds-kontoret utfärdade ett, i öfverensstämmelse med Regerings-for - ia StaU-Ut*kottets Memorial, N:o 370. mens 66 § utgående, årligt anslag, svarande emot Fern procent & det belopp, som, enligt Rikets Ständers beslut, skall upplånas, så att minst en balf procent å den förskrifna lånesumman årligen må kunna användas till lånets återbetalande; kommande detta anslag att fortfarande och med oförminskadt belopp årligen utgå ända till dess hela lånet blifvit i stadgad ordning be t ald t.’” Som denna votering utfallit med 57 Ja och 62 Nejj hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Nej-propositionens innehåll. 5:te voteringen (5;te p. i Mern. Den, som anser, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med StatsUtskottets, af Borgare-Ståndet gillade, hemställan, böra anhålla om Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse å de beslut, hvilka i afseende på kapitaloch ränte-liqviderna för de emot fonderade stats-obligationer upptagna lån äro af Rikets Ständer meddelade, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, komma Rikets Ständer att i underdånighet anhålla om Kongl. Majlis nådiga fastställelse å de beslut, som af Rikets Ständer äro rörande ofvannämnde lån meddelade. Och som denna omröstning utfallit med 54 Ja och 65 Nejj hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-proposilio» siens lydelse. Hvilket allt Förstärkta Stats-Utskottet härigenom skolat meddela. Stockholm den 22 November 1854-. STOCKHOLM, TRYCKT HOS N. MARCUS, 1854. Stals-Utskollels Memorial, N:o 371. I \:o 371. Ank. till Exp.-Utsk. d. 24 Nov. 1854, kl. 2 e. m.
Det är den tillförordnade Chefen for Skogsinstitutet, Hofjägmästaren och Kommendören Herri, af Ström, som under den 30 April innevarande år uti ett underdånigt utlåtande, i anledning af en Länsstyrelses till Kongl. Majit 93 afgifna underdåniga berättelse om hvad åtgjordt blifvit i följd af Kongl. Maj:ts den 23 Mars 1849 allåtne Nådiga Cirkulärbref om förändrade föreskrifter för häradsallmänningarnes förvaltning, framlagt resultatet af sina forskningar öfver skogarnes tillstånd samt förhållandet imellan deras tillgångar och det för band varande behofvet af skogseffekter. Han har vid detta utlåtande bifogat en approximatif kalkyl öfver produktionen och förbrukningen af skog i Sverige, enligt hvilken kalkyl åtgången af skogseffekter skall så betydligt öfverstiga den tillgång, som med skogarnes bestånd, efter nu allmänt brukligt hushållssält, kan afverkas, att för hvarje år uppstår en brist af något mer än två millioner famnar, hvilken brist nu fylles med öfverafverkningar, d. v. s. skogarnes ålitande utöfver den tillgång, som de med fortfarande bestånd kunna lemna. Herr af Ström anser likväl skogarnes afkastning kunna ökas genom förbättring i deras skötsel och sättet och ordningen i användande af deras tillgångar, så att i stället för brist skulle uppkomma öfverflöd och en stor mängd af trädvaror att till utländningen aflåta. Nämnde kåikul har blifvit ett motstycke till den från fordna dagar öfvergångna fördom, som ännu af många hyllas, att Sverige är ett skogrikt land, såsom det nemligen måste anses, när man föreställer sig, att skogar finnas öfver landets hela jordyta, der de icke blifvit borthuggne, för att gifva rum åt åker och äng. Enligt Hr af Ströms kåikul måste deremot rikedomen synas mera inbillad än verklig. Det är i sanning ej för tidigt att omsider gifva närmare akt på förhållandet.
Någon tid derefter gjorde mannen konkurs och egendomen såldes om jag rätt minnes till omkring 47,000 r:dr, hvaraf följden blef att alla inteckningshafvarna från och med de 47,000 r:dr t. o. m. de 118,000 ndr, hvilka, i förlitande på domarevärderingen, lemnat lån, blefvo bedragne, hvilket jag endast upplysningsvis velat nämna. Hvad sjelfva hufvudsaken beträffar eller StatsUtsk:s förevar, utlåt, synes samma vara i högsta måtto 'omotiveradt. Hvad ordandet om arméens reorganisation angår, är haltlösheten af detta skäl redan så tydligen ådagalagd, att ingenting vidare derom behöfver yttras. Hvad åter angar tillgångarna, lärer väl knappt något utaf Konungen äskadt anslag haft mera skäl för sig, än detta till understöd åt arméens pensionskassa, alldenstund det icke utgör något direkt anslag, utan endast ett eventuelt, för den händelse att brist skulle uti pensionskassan uppstå för uppfyllande af sina grannlaga och vigtiga förbindelser. Det är således mera att betrakta såsom blott ett kreditiv för oförutsedda händelser och för att förekomma att pensionskassan icke må behöfva nedsätta pensionernas en gång bestämda belopp. Då K. M. dessutom äskat det minsta möjliga och betydligt mindre än hvad arméens fullmäktige begärt, hade denna propos. åtminstone icke förtjent ett omotiveradt afslag. Hr Hjerta: Till undvikande af missförstånd, anhåller jag att i anledn. af Hr von Hohenhausens anmärkn. fä yttra, att det icke varit min mening att säga (och jag tror icke heller att mina ord fallit sig så) att vid Krigsbefälets sednaste sammanvaro något påstående blifvit gjordt derom, att det högre befälet uppbure för höga pensioner i förhållande till den lön de vid afskedstagandet innehaft.
Söatif aflemna, för att berftäbeö i toantig orbning ftämplaö; böranbe, febatt ftämptingen nteb möjtigafie ffpnbfatnbet blifrcit beförjb, blanfetterna återftädaö tid (Sfyarta^ftgidatsMförfäljiungöEontoret, för att tift ägaren uttemnaö. Slör tibningar eder petiobiffa ffrifter od) brodburet, för broilfa åftunbaé portofribet, utgifwa* i lanbéorterne i be ftäber, ber fiänereftbenfer öro, inlemna* papperet till Sanbdfontoret, imber broar* infeeitbe ocb anfmar ftäntplingen roetf* (lalle*, broarföt fontoret, fåfom erfättning för befroär, trpefbållar, färg ocb ar* betölön till (lämplare, gobtgör ftg af influtna mebel ett arfroobe af 50 öre för broarje ti* papper. 2)er åter 8anb*böfbinge*reftbenfet icfe öro, beforje* ftämplin Segär Softrpcfare eller debattör, att en reban trpcft tibning, annan perio* biff ffrift eller brochure må meb (lampel förfe*, ffer fåbant i ofroaitffrifne orbning. § t7. Jörfctljiuitg af ftåmplabt papper. l:o kollegier, Äonftftorier, dhnbetöroerf ocb (Smbetömän erhålla, mot tebo* roiöningöffblbigbet ocb borgen, lifa meb broar ocb en annan, forn på frebit emot* tager flämplabt papper, famt meb rättighet till prooifton, på fätt i 18 § (labga*, bet för tttöfningen af bera* embete erforberliga (lämplabe papper.
Om moderna språkens bibringande utgör föremålet för en lärares verksamhet, tror jag emellertid högst tjenligt, för att icke säga oundvikligt, det han före anträdandet af nämnde lärarekall, företager, till språkens grundliga inlärande och studerande, en eller flera resor i främmande länder; men häraf följer väl icke, alt han under dessa resor skall öfvergå till den Katholska eller någon annan främmande lära? Jag förutsätter fastheldre, att han återkommer lika god Lutheran som förut. Således förfaller den förmenta sjelfmotsägelsen. Hvad angår behofvet af anslaget 2,000 R:dr till lärare i moderna språken vid Upsala universitet, sä har jag deremot en annan anmärkn., nemi. att der för en dylik lärare redan finnes anslagen lön i boställsrum, spanmål och penningar; denna lön är ej obetydlig, om än icke upgående till det nu ifrågaställda anslagets belopp; men om nu detta anslag beviljas, så upkommer för de moderna språkens lärande vid detta universitet en vida större frikostighet, än för andra ämnens inhemtande, hvilka, enl. min åsigt, äro minst sagdt lika vigtiga och angelägna som de moderna språken. Dessa språk, om man från början af sin skolbildning inhemtat någon underbyggnad i de klassiska språken, har man hittills utan alltför stor svårighet sjelf kunnat rätt väl lära sig. Komma så resor i främmande länder dertill, hvilka numera kosta mindre än förut, och som i sanning synas mig hardt nära oundgängliga för dem, hvilka skola bekläda lärarebeställningar vid Elementar-läroverken, så vågar jag påstå, att det upgifna ändamålet bör genom reseunderslöd, om man så vill, säkrast vinnas, men att det nu ifrågasatta anslaget är för besagde ändamål temligen öfverflödigt. En annan sak är, om R. o. Ad. vill med ett anslag af 2,000 R:dr b:ko om året upmuntra vetenskapligt larda och omfattande analyser af främmande moderna språk.
Cronhjelm behagat begära på bordet den af mig redan i förra plenum begärda inbjudningen, arig:de såväl KammurColkm sorn Statscont., densamma som då blef, lika med den af Frih. 15oye yrkade inbjudning, gjord gällande, nu kommer att ytterligare hvila. Om så var, emot all möjlig form och hvad jag anser lagligt, måste jag begagna mig af den rättighet alt äfven begära på bordet Gr. Cronhjelm.? anhållan örn upptagande af Gr. Posses begäran örn inbjudning i anseende till sportlerna, väl icke derföre, att jag icke instämmer deri, men för att visa orimligheten af den har framställda principen i dess verkställighet. Det är klart, att på samma gäng, som prot.utdr. i sjelfva saken expedieras, bör inbjudningen afgå, och jag har intet emot, att Gr. Posses begäran om inbjudning i anseende till sportlerna nu afgöres, så vida äfven frågan om KatnmarColItm och Statscont blifver afgjord; men i annat fall måste jag för conseqvensens skull begära inbjudningsfrågan cm sportlerna på bordet. Frih. Boye: Jag har tyckt mig finna, att man velat skilja frågan om sporteifördelningen från frågan om löneförhöjning för JA. Jag har i min framställning endast nämnt den sednare frågan; men då de begge innefattas i samma morn, af StatsUtsk:s betänk., vill jag, för att förenkla målet, nu anhålla om propos., att BondeSt. måtte inbjudas att instämma i R. o. Ad:s beslut, rör:de detta mom, eller det andra af i;sta punkten. Gr, Horn; Jag påminner mig mycket väl, att Gr. Posse i sista plenum föreslog en inbjudning, ronde sportelfördelningen; men jag påminner mig äfven, att Hr Gr. o. Landtm, i detta afseende ej framställde någon propos. I följd deraf bar jag i dag motsatt mig all slags inbjudning i detta ämne. Men skulle denna fråga nu upptagas, samt Hr Gr, o. Landtm, göra propos. i öfverensstämmelse med Gr. Posses förslag, vill jag deruti instämma.
Ordinarie Afkortning Extraordinarie Afkortning Anordning utom Stat Anordning efter 1809 och föregående arens RiksStater Anordning efter 1828 års RiksStat. Reservationer af Dito, till vidare Anordning 152,024:46. 2. Utgifter utom RiksStaten. Af Influtne Räntemedel å det till Bruksoch Sågverks-ägare i Wermland lemnade lån RiksgäldsContoirets andel i Öfver skotten ne ä StatsVerkets Inkomstersamt Besparingar ä Statsanslagen för år 1826 Jterlyftade Depositionerutur LandlRänterierne är 1828 Lefvereringar lill Diverse Verks disposition Balance den 3i December 1828. Innestående Kronouppbörd: Contante Behållningar Behållningar på Vågarne . StatsVerkets Fordringar . Utlånte Medel Innestående Kronouppbörd: Lefvererad inom den 3o April 1828 Dito inom den 31 Äng. 1828 Resterande den 1 Sept. 1828 Förskotter till Liqvid och Redovisning Proprie-Balancer Af Mindre Creditivet lyftadt: Till Liqviden om den återgångne Skeppshandeln Till godtgörande af Americanske Undersåtares Fordrings-anspråk Å det af Mindre Creditivet lyftade Låne-understöd för Bruksoch Sågverks-ägare i Wermland, influten Ränta Depositioner i LandtRänterierne år 1828 Lefvereringar från Diverse Verk, till Stats-Verkets Cassör . Än upptages: Reservationer af Dito till vidare Anordning 152,624: 46. 2. Balance den 3i December 1828. Sammandrag, enligt 1827 års Riks-IIufvud-Ilok, af redo vist Krono-Uppbörd, så väl för året debiterad, som från föregående åren resterande. Anordning Anordning efter Stat. Lefverering Resterande d Proprie Balancer At kortnin, 3* utom Stat. Inom den 3o Inom den 1 I Sept. 1828. Summa. Kongl.