Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mig veterligen har en sådan cä‘sus, som denna, ej inträffat med någon annan än Friherrinnan Eneskjöld; men för kronouppbörden finnes det visserligen i allmänhet stadgadt, att om fogdens qvjtlo icke finnes annoteradt af häradsskrifvare!!, skall den skattskyldige betala för andra gången. Detta tillämpas likväl aldrig, och ingen har fått betala ånyo, då han med uppbördsmannens qvitto styrkt sig hafva erlagt betalningen. Någon orättvisa emot andra, som äro i samma kategori, lärer således icke kunna komma i fråga; och hvad angår prejuflicatet för framtiden, så är förhållandet, att K. M. i anledn. af detta mål befallde Kammarrätten att inkomma med förslag till en författning i ämnet, sorn äfven utkom år i83o, af innehåll, att afla medel för publika cassör böra insättas i R. St. Bank; att qvittenserna skola innehålla anvisning af hvem de rätteligen böra meddelas för qassans räkning, och att i tidningarna skall kungöras, åt hvilken person det inom hvarje verk blifvit uppdraget att teckna annotation derå, hvarjemte det äfven stad - Den 4 Juli. 135 gades, att inventering tvenne gånger om året skall ske och anmälan till åtgärd inom 8 dagar göras inför cassadirectionen eller verket, när räntebetalning uleblifver, så att hädanefter inga misstag eller missbruk i detta hänseende kunna ske, hvaraf äfven följer, att den i sednare punkten af Utsk:s betänk, föreslagna skrifvelsen är alldeles öfverflödig. Jin ledamot har ansett Just.-ombudsmannen böra undersöka orsakerna till den inträffade händelsen; men jag tror icke, att en sådan undersökning kan leda till flera upplysningar, än redan vunnits, och jag hemställer således, om ej den värde ledamoten derifrån vill afstå. Samme ledamot har äfven önskat, att Utsk. måtte uppgifva sättet för ersättningens utgående, innan den beviljas. Jag tror likväl icke, att detta hör så positivt inverka på beslutet, särdeles som Utsk., då det föreslagit ersättning, känner tillgångar dertill och framdeles derom kan inkomma med förslag.
Om nemi. de ifrågav:de orden borttoges, inträffade det förhållande, att icke något ansvar funnes stadgadt för den, som, i uppsåt att Konungen lif eller frihet beröfva, gör gerning, den der innefattar uppsåtets fullbordan. För min del tror jag att den af Hr Olivecrona framställda anmärkning är rigtig, men att bästa förfaringssättet vore, att till Utsk:t återskicka frågan, och förändrar jag derföre mitt yrkande till det om återremiss. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till §:n utan förändring, dels bifall dertill med uteslutande af orden »eller annan gerning, den der innefattar uppsåtets fullbordan,» och dels återremiss af §:n; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till §:n oförändrad, hvartill svarades flere ja jemte några nej, sedermara propos. på bifall dertill med ofvanberörde förändring, då svaren utföllo med flere nej jemte några ja, och vidare propos. på §:ns återremitterande, som besvarades med några ja och nej i blandning; hvarefter propos. på bifall till §:n utan förändring förnyades och besvarades med många ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Sedan Gr. Mörner begärt votering samt R. o. Ad., uppå Hr Gr:s o. Landtnäs framställning, till kontra-propos. antagit återremiss af §:n, uppsattes och justerades följ:de voter:spropos. : »Den som bifaller l:sta §:n i 8:de kap. af Lag-Utsk:ts förslag till strafflag, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, återremitterar R. o. Ad. den ifrågav:de §:n.» 440 Den 13 Juli. Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 18. Nej — 12. 2:dra—26:te §§:ne.
Jag tror ock att tiden för en förändring just nu är inne, då landtdomarena, som hittills alltid satt sig deremot, nu sannolikt äro benägna derför, då, genom minskning i lagfarters och inteckningsärendenas antal, deras inkomster blifvit betydligt nedsatta. Frågan om en särskild notarie vid häradsrätterna förekommer i en annan punkt af Betänk:t och torde icke här böra inblandas. Jag tillstyrker bifall till Utsk:ts förslag. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. Hr Nordenfalk: Jag vill endast af förekommen anledning uttrycka, att ingen lifligare än jag önskar att underdomarne måtte vara väl aflönade; och det är just derför jag anser en lönereglering behöflig. Frågan härom är så gammal, att det icke är för tidigt att R. St:r nu taga initiativet genom att besluta en skrifvelse i ämnet till K. M:t. Hr von Gegerfelt: Då jag sista gången begärde ordet, var det i egenskap af jurist; nu är det såsom ordförande i Expeditions-Utsk:t jag ber att få vttra några ord i anledning af Hr von Köchs anförande. Expeditions-Utsk:t har visserligen »sundt menniskoförstånd,» men det är rättigheten att begagna detsamma som Utsk:t i förevarande hänseende saknar. Om R. St:r besluta en skrifvelse till K. M:t med anhållan om förslag till förändringar »i ofvan angifna syftning», måste ExpeditionsUtsk:t upptaga alla de anförda punkterna och kan deruti icke göra någon ändring, derest icke sådant förut är af R. St:r beslutadt. En hvar af dessa punkter måste derföre särskildt pröfvas, innan R. o. Ad:n kan besluta sig till den af Utsk:t föreslagna hemställan; och det kan omöjligen vara lämpligt, att en sådan pröfning först vid skrifvelsens justering företages.
•gdefvifeurer, utom ^erufrnafare» ©mbetet, ebwab för* fwar te bofan 2: igdfibanölare, eller fdtane, forn refa att fdlja ocf; bpfa (jdffar, erldgga, utan dtffillnab pd ^ufivubman eaer följeflagare, jfaarje perfon, forn ftg met fdtan bonttering befattar — St:tr 20: Sftf. II. §. 17. 21 Dd; (Tall meb rt>et>er65ranbe ttpbörbdmdnd qwiffence (IptFad, afl Söemillningdafgiffen för lopanbe dret bltfnatt riftigt erlagb, eller fd« fernet berföre fidllb, innan .Konungens 23efalIningéF>afmanbe eller me» berboranbe Sttagiflrat mebbelar bern pag, bmilfet pag bor udrpcfligen innehålla, att be till en fdban banbel dro berdtti^abe. Unber fdban bå(if;anbel begripen icfe ben forfdljning af bå(iar, forn en Sanbf egenboms.innehafvare i ecb för fm egenbom ibFar. informatörer, boS enfUlbte, t 2må Slager: gSrfta Slagen 9t;br 2: Sfnbra bito 1: inFdpare för be .Kongl. Jpofmen, jemföras meb Jpanblanbe. iubar od) Utlänningar, forn meb fdrfiilbt tillfiånb refa omfring i Sanbet ocb afyttra 9?ipper eller ibba ©ioerfebonbel, erldgga minfi 9i:br 50:
Då reste sig sjelfbevarelseinstinkten inom henne och bjöd henne att icke glida för djupt in i detta förhållande, hvars snara, smärtsamma upplösning hennes tanke förutsåg. Men hon kunde icke göra sig lös. Också här lurade smärtan och lidandet, en smärta och ett lidande som skulle komma att kännas så mycket bittrare, som det innebar en förnimmelse af skuld — derför att hon hjertlöst och egoistiskt dragit sig tillbaka utan att tänka på honom, öfver hvars sista lefnadstimmar hennes närvaro spridde ett blekt skimmer af solnedgångens färgglöd, en sista helsning från ungdomen och lifvet, en doft af lindblommor och violer. Hennes helsotillstånd försämrades. Dessa dagligen återkommande slitningar hade förstört hennes nervsystem, som alltid varit ömtåligt. När hon om aftnarne kom hem efter att ha tillbringat hela eftermiddagen vid hans sjukbädd, kände hon sig tillintetgjord af trötthet. Men hon kunde icke sofva. Som en brännande udd satt nervvärken på en enda punkt inne i hjernan och hon vred sig sömnlös på sin bädd, i förtviflan öfver, att denna smärta, som sved der inne mellan ögonen, var så oåtkomlig, öfver att det icke fans något medel deremot. Och tankarne kommo dragande som tjutande dervischer: onda tankar, fula, egoistiska, kärlekslösa tankar, sådana smärtan alstrar, men inför hvilka själen blyges. Hon hade icke kraft, icke mod, icke uthållighet nog att bära minsta uns af en annans lidande. Hon måste göra sig lös! Lifvet hade varit för hårdt emot henne! Det hade lagt på hennes skuldror alltför mycken smärta och gett henne alltför litet glädje i utbyte. Hennes själ törstade efter en smula glädje, men aldrig, aldrig hade hon fått smaka en droppe deraf, som hon icke fått betala med mångdubbelt lidande! Hon längtade efter den ljusa, lugna lyckan, som är en hvila och en smekning på samma gång. Hon såg så många andra menniskor ligga och gassa sig i den varma sanden, glada och nöjda, fria från smärtor och fria för längtan. Hvarför skulle just hon vara född som ett lifvets styfbarn, för kylan och det piskande slagregnet! Då tyckte hon sig plötsligt se bilden af den sjuke skalden, som nu i sju år kämpat sin hopplösa kamp mot döden.
Jag tror detta vara enda sättet att förskaffa sig någon visshet om hvad man bör vidtaga i denna fråga. — Att förlita sig på hvad, sorn finnes anfördt i utkommande brochurer och flygskrifter, är fåfängt, äfvensom att endast på classiska verk grunda sina tillgöranden, utan att man med visshet känner utgången af det practiska uti Länder med olika local, folklynne och ekonomiska författningar samt dessas handliafvande. De principer, hvarifrån jag för närvarande utgått, äro: a) Ått förbud och höga tullafgifter demoralisera genom frestelsen att smuggla och tullförsnilla; b') att denna frestelse med sina följder mera motverkar än underlättar fabrikernas, näringarnes och husslöjdens förkofran, emedan en smuglad och tullförsnillad vara kan säljas för bättre pris, än den ärligt förtullade; e) alt det i vårt land, med sina långa vintrar, är nödvändigt alt bevara hus-slöjden, hvilken bibehåller den minst bemedlade classen vid en tarflig och säker bergning; <£) att denna hus-slöjd, som nöjer sig med liten förtjenst, behöfver mindre skydd af höga pris, än fabrikerna; <f) att det strider emot all rättsgrund att beskatta den större allmänheten och förbise dess fördel till upprätthållande af ett enda eller FaLriks-intresset; samt f) att låga Tull-bestämmelser och goda controller bidraga till ärlig och liflig rörelse, till trefnad och belåtenhet bland mängden af medborgare. J2 JBil. till BevillningsUtskottets Utlåtandej JY:o 3c. Tiillvärde, 1 Qvan;itetför Tulljeräkn. Inf,-Tull. Utf.-Tull. Motiv för Reservationen. Der inga aro anförde, är endast Inf.-Tullen nedsatt, da den i Bet. varit bestämd till högre belopp änj25 proc. R:dr| sk. r:st R:dr[ sk. 1 r:st R:dr|sk. | r;st af Tulivärdet. ylp oth ek s-v ar or i denna Taxa ej spec. Eukla Mediciualier Bark.
StatsContoirst hädanefter, nas -m hittills, fortfara med bestridan,det af Stats-Uigifterne ertes de IVio Hufvud - Titlsrne i Rij: -Staten ock' dertill erhålla medel från Riisgälds-Contoiret, Ffter det Stats-Utskottet öfver detta Förslag inhämtat Riksén; Cläcdars Fullmägtiges i Riksgälds Contoire. yttrande, cam t derefter under öfvervägande tagit hvad bade med och emot Herr Linström9 Motion blifvit anfördt, har Stats Utskottet funnit, huruledes, RiksgäldsContoiret är inrättade endast tik Uiqvideiande af Riket; gäld och således med tiden må kunna upphö,?, oell förstinna, det icke skall vara lämpeligt att derstädes införa befattningen med Hufvud-lTppbirder. af Stålens ctändige intrader, hvarförutan deremot förekemma lige be tänkligheter, i afseende pä den rubbning sådant skulle medföra Bti nu faststälde ordningen för Stats-bestyrelser på det hela, och den sammanblandning af Lagstiftande och Verkställande Magiens åtgärder, som derigenom uppkomme, och hvilken med grundlagen ej står att förena; hvar-. Stats-ZJtskottets Betiinkanden. före StatsUtskottet, sorn ej eller kan inse nyttan eller behofvet af den ifcSgästälde förändring,' men för öfrigt finner att densamma skulle åtminstone till en början förorsaka större StatsUtgifter, ansett sig böra omförmäldte Förslag, såsom oanvändbart, vördsammeligen afstyrka. Stockholm den 4 Junii 18lii. Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde Anmärkningar vid dess yttrande, angående Gott ländska NationalReväringens aflöning. I anseende till gjorde Anmärkningar vid StåtsUtskottets den 7 nästledne Maji afgifne yttrande, angående Gottländske Natioaal-Bevärlngens aflöning, har Höglofl.
Horns och Hrr Hedrehs, Agrells, Stenhammars, Helsingö, Carlbergs, Mobergs och Strindlunds på sakkännedom och fosterlandskänsla grundade reservationer, gerna medgifva, att cassabrislen må af Staten öfvertagas, anhåller jag likväl, då jag anser målet vara af stor vigt, emedan det har sammanhang med nationens begrepp om rätt och sannt, att R. o. Ad. icke illa upptager, att jag en kort stund uppehåller Ståndet. Hr Edenhjelm uppläste derefter följande: Att SlntsUtsk., oaktadt flere ledamöter från alla RiksSl:n på välgrundade skäl, i förhoppning om ändring i betänk. N:o 427» yrkade på dess återremitterande, icke skulle frångå sitt en gång fattade beslut, var lätt alt inse, lie Ist man bar skälig anledning förmoda, att Utsk., som redan då statsregleringen uppgjordes nogsamt kände cahinetlscassans ofördelaktiga ställning, önskade visa att Utsk. också ville medverka till Styrelsens förlägenhet i della hänseende och göra den kraftlös. Den So April f. «n. 4S5 Att SlatsUlsk., i 1 ikliet med flere representanter inom olla RiksSt;n, genom åtskilliga förslag på ett påtagligt sätt skulle sökt förlama regeringsmaktens utöfning med hänseende till bibehållandet af Rikets lagbundna frihet, i uppsåt alt försätta det älskade fäderneslandet i anarki och upplösningstillstånd, för att så mycket lättare blifva åtkomligt af Rikets mäktige granne, vare långt ifrån mig att misstänka, som inom Utsk. känner så många aktningsvärda personer, hvilka uppriktigt önska fäderneslandets välgång, fastän de hysa olika åsigter med mig om vinnandet af detta stora ändamål, hvilket dock lätt kan misstänkas af dem, som icke så noga känner ulsk.ledamöternes meningar. Utsk. liar på ett knapphändigt sätt afstyrkt cabinettscassabristens liqviderande af de skäl, att skuldsättningen skett utan iakttagande af de former grundlagen föreskrifver.
Utmätes fast egen”dom, gälle för Kronofogde hvad här ofvan ”angående Magistrat i thy fall är stadgadt;” ”3:o Försummar Magistrat eller Kronofogde något af hvad 1111 är föreskrifvet, sva”re då för det, som utmätas och försäljas ”bordt, der ej visas kan, att borgenär lemhat gäldenär anstånd med betalningen, ”eller att egendomen ej kunnat säljas å tid, ”sorn derföre rätteligen utsatt och kungjord ”varit, eller att, oaktadt vidtagne lagliga åt”gärder till köpeskillingens indrifvande, så”dane hinder dervid mött, som af Magistra”ten eller Kronofogden ej förekommas kun”nat; börande i sistberörde arne fall skrift”ligt besked, med uppgift af hindrens be - 44 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrift). N:o g6. ”skaffenhet, på borgenärens begäran, honom ”genast meddelas.” ”4:o Vill gäldenär klaga öfver utmätning, som hos honom verkställd är, åligge ”honom att, inom 14 dagar från den dag ”då utmätningen skedde, till Konungens Befallningshafvande sin klagoskrift ingifva, ”vid äfventyr, att hans klagan eljest icke ”till pröfning upptages; Dock skall dylik ”klagan ej hindra utmätningsåtgärdens fullbordan eller egendomens försäljning, derest ”ej Konungens Befallningshafvande förord”nar, att den inställas må.” Jag anser lika med Eder den uti Kongl. Förordningen den it
Bäst är därför att, redan innan Ni hunnit Chicago, ha bestämt Er för det hotell, hvari Ni vill taga in första dagen. Den första bästa guide öfver Chicago, som Ni köper i Newyork, kan ge Er adresser i mängd. Men, som sagdt, kommer Ni till Chicago på morgonen, så kan Ni, om Ni vill, hyra in ert bagage i stationens bagagedepot och genast ge Er ut på spaning efter ett boarding-house. Ni slipper då alldeles från hotellfrågan. Utställningen, Här är ju ej fråga om att gifva Er några råd om, huru Ni skall anväuda tiden i Cbicago, eller huru Ni skall studera utställningen. Det blefve en vidlyftig historia. Utan det är j u blott fråga om några praktisktekonomiska vinkar. Och som Ni redan fått bostadsoch matfrågan ordnad, är det värsta undanstökadt. Entrépriset till utställningen är satt till en half dollar, men sannolikt komma seriebiljetter att säljas. Om dessas pris är ännu intet bestämdt. Men om Ni får en sådan billigare, skall Ni naturligtvis köpa en. Fortskaffningsmedel. Att åka i droska (cab, hansom) är i Chicago en lyx. Och Ni behöfver det ej heller mer än möjligtvis första dagen. En cab eller hansom (enspändt åkdon) kostar vid kurskörning 25 cents pr engelsk mil. Vid tidkörning 75 cents i timmen inom staden och 20 cents för hvarje kvart däröfver. I IDUN 38 parker och utom stadslinien 1 dollar i timmen och 25 cents pr kvart. Om Ni åker i cab, så gör upp med kusken i förväg! Men, som sagdt, Ni behöfver ej anlita dem, ty hela Chicago är öfversålladt af spårvägslinier, hästoch elektriska, omnibusar m. m., som föra Er hvart Ni vill för några cents. Akta edra pengar! Jag har redan sagt, att Ni bör uteslutande röra Er med amerikanskt mynt, helst guld och silfver, ej gärna sedlar. Småmynt af nickel och koppar. Se här ett amerikanskt råd om sättet att bära pengar: » Den resande varnas särskildt för att föra sina pengar i nattsäck eller kofferten; de flesta förluster af reskassan inträffa på detta sätt.
Enligt det den 17 Februari 1858 afslulade lånekontraktet, var lånesumman bestämd till Thaler Pr. Kurant 7,600,000: ■— samt den för lånets förräntning och amortering under 40 är anslagne annuitet bestämd till 5g:dels procent af hela lånebeloppet, eller 443.333j Thaler, att utbetalas med 221,666;j Thaler hvarje halfår. flock hade långifvarne förbehållit sig, att efter godtfinnande få fördela den bestämda annuiteten emellan räntan och kapitalet och således i förhållande derefter få bestämma obligationernas räntefot, likväl under det uttryckliga förbehåll, att Riksgälds-kontoret icke i något fäll komme att till ränteoch amortissements-liqviderna lemna större bidrag, än förenämnde annuitet af 443,333^ Thaler årligen under loppet af 40 år. I öfverensstäm melse härmed uppgjordes af långifvarne en utaf Fullmäktige godkänd amorteringsplan, utvisande, att den bestämda annuiteten var tillräcklig att elter 4.f procent förränta samt under 40 år successivt amortera en summa af 8,190,500 Thaler; och blefvo i följd deraf följande obligationer, alla daterade den 1 Mars 1858, af Fullmäktige utfärdade, nemligen: Serien A. 3,000 stycken, å 1,000 Thaler hvardera, eller å tillsammans , . Th:r 3,000,000: Serien B. 6,381 stycken, å 500 Thaler dito dito » 3,190,500: Serien C. 5,000 stycken, ä 200 Thaler dito dito » 1,000,000: Nerien D. 10,000 stycken, ä 100 Thaler dito dito » 1,000,000: Summa 24,381 stycken obligationer å tillhopa ..
Handelsbm, samt förklaring af 2 § i samma capitel; N:o 16, i anledn. af väckt motion, ang:de ändring i straffbestämmelsen för prest, som viger den, hvilken ej uppnått den ålder, som fordras för äktenskaps ingående; Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: N:o 39, i anledn. af väckt motion om upphörande af stadgandet ronde cavallcriliästars förseende med sqvadronsmärken; iN:o 39, i anledn. af väckta frågor om upphörande af indelade cavalleriets fotmöten, samt om förändring i föreskrifterne rör:de remonteringen vid dragonregementena m. m.; N:o 40, i anledn. af vackt motion, att Myntoch Conlrollvcrken måtte ställas under K. Bcrgscollegii öfverinseende; N:0 41, i anledn. af väckt fråga om ändrad beskaffenhet Den 17 Octo ber e. m. 179 af såväl gästgifverierna, som dervarande åkdon för resandes förskaffande ; N:o 42, i anledn. af vackt fråga om förändring uti lönevillkoren för corrector vid Orebro skola ; N:o 43, i anledn. af vackt motion om rättighet för fabrikanter alt, genom utbjudande i husen, afyttra deras tillverkningar; INT:o 44, i anledn. af ingifven motion om förbättring af lotsstatens lönevillkor; N:o 45, i anledn. af väckta motioner, dels om nedsättning i, dels ock om upphörande af den afgift, som, under namn af '7brooch quai-afgifl”, uppbäres för till Stockholm sjöledes inkommande målbara väta varor; samt N:o 46, i anledn. af väckt motion om undersökning ronde Tcclmologiska institutets förvaltning m. m. II. R. o. Ad. åtskildes kl. ^ till 3 e. m. In fidem protöcolli, Albert Munck. Thorsdagen den 17 Öctober 1844. Plenum kl. 6 e. m.
Odlingar af kärr och mossar äro dels började, dels fortsatte, hvaraf i synnerhet de vid Söderforss och Österby Bruk samt vid Söderby gård i Näs Socken och Bredsjö gård i Järlåsa Socken, verkställda, förtjena uppmärksamhet; och utgör nu vidden af den mark, sorn under de sista 5 åren blifvit uppodlad, omkring i()3o Tunnland; dock finnas ännu många och betydliga odlings-lägenheter obegagnade, i synnerhet i Örbyhus, Olands, Norunda, Edlings, Rasbo och Ulleråkers Härader samt Leufsta och Dannemora Tingslag; hvaremot Bro, Håbo, Trögds, Åsunda, Lagunda, Hagunda och Waksala Härader lemna färre tillfällen dertill. Årliga rensningar hafva skett i alla de, större och mindre, vattendrag, der sådant varit af nöden och kunnat af ortens Innevånare sjelfva ombesörjas; hvarförutan Kongl Maj:l Nådigst behagat bifalla dess Befallningshafvandes förnyade underdåniga hemställan om allmänt understöd till upprensning af Enköpings å, som efter den Staden, år 1799, öfvergångna svåra eldsvåda och i följe af den vanmakt Staden, derigenom iråkat, blifvit, igengrundad och nästan alldeles ofarbar för de Fartyg, hvarmed den förut kunnat beseglas; I sammanhang hvarmed Kongl. Maj:t i Nåder behagat anslå 9,000 R:dr Banco af publika medel samt be vill ja ett lån af 3,000 R:dr Banco, för samma ändamål, hvarjemte Enköpings Stad förbundit sig att, af egna medel, bekosta 3,000 R:dr Banco och inom tio år återbetala nyssnämnde lån. Genom Contract med Kongl. Maj:t och Kronan samt Enköpings Stad» af den 20 Augusti stistT. ar Tiar Capitaine Mechanicus M.
Cederborg föreslagne ändrinnti nu gällande stadgandet), rörande Förmyndares tillförordnande. Från Lagsamt Allmänna Besvärsoch' Oeconomi^- Utskotten: i:o Af den 28 sittledne Martil, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens Utlåtande, angående det af Riksdags-Fullmägtigens AndtDaniel sons från Elfsborgs Lån väckte Förslag, om sammandrag af Författningarna drande Jordägares rättigheter och skyldigheter. 2:o Af den 28 sittledne Martil, i ani ed* ning af gjorde anmärkningar vid Utskottens U låtande, angående upphäfvande af 3:0!je Artikeln i Kongl. Stadgan om Jagt och Djurfång af den 13 April 1803. Från Allmänna Besvärsoch OeconomiceUtskottet: * Af den 2 dennes, om inrättande af ett Spannmäls-Magazin i Borås. Föredrogs å nyo Lag-Utskottets den 2. dennes afgifne samt den 31 i samma månad förmiddagen, på bordet lagde ytterligare Utlåtande, i anledning af de hos'Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottats den 10 sigtledne Februarii meddeldte Bé - Den a? April, 477 -tänkande angående vackt fråga att Skogsäter, kan må anses såsom stöld. Herr von Hausswolff, Carl Gustaf Reinhold-. Jag för min del kan icke undgå upplysa om den inconsequence), Utskottet ådalagdt uti Lagprincipe, dymedelst att uti ett Betänkande för någon tid sedan Utskottet hemställt, att till förekommande af tjufoader, hvilka i sednare tider skola tilltagit, stiaffet för dessa brott måtte skärpas och det sedan för ett halft Seculum sedan afskaffade döds-straff åter införas; men deremot uti nu upplästa Betänkande utgår ifrån den motstridiga principe, att emedan åverkans-brott blifvit mera allmänna, och > således alltför många skulle stämplas med vanära om svårare ansvar stadgades, än nu gällande Författningar utsätta, kunde Utskottet någon skärpning uti bestraffningen derföre icke tillstyrka.