Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men ehuru Silfwer - tillwerkningeu ifrän är 1741 dä Transporten för Werket utfärdades sä wida stigit ott när den strän nämnde är till och med 1760 icke ut, givrde in alles »nera än 19,900 marker har den strän och med 1761 till och mea 1781 utgjort Z5,>99 marker och män och med 1781 till och med ,8oo stigit lill 48 470 marker, har likwäl nu i nära ett halst seeulum icke sulst kunnat päräknas en ärlig afkastning cst 2000 merker och de mäste samlas igenom ämnen frän flere ställen och hufrvudsakligen igenom »vidlyftig procetz hemtaS utur ett sämre flags Malm kallad Wask-Malm som fordrar bade mera arbete och kostnad. Un - Den io Jarmar»'!. Under en sädan Grufwans belägenhet äknjuter Bergslagen följande förmoner och förläningar. i o Grufwe-Jorden utgör l»99 Tunneland. Bestär as Aker, Äng och Hagar, och har uppkommitö genom odlingar och intagor af fordom fä kallade Rote-Karlar eller Silfwer BruksJdkare, pä Wäsby Kungsgärds och kringliggande Hammars Utmark. 2:0 RrsnoSrarseller Bergsmans-Jorden bestående af Wäsby Kungsgärd och »äz Hemman, som dels of Konung ^001.1-» dels af efterföljande Negenter pä r6ov talet blifwtt till Sraden och Gruswe - driften lemnade. Sistnämnde Hemmans inägor utgjorde ester >688 Srs mätning. i , - Äker 725 Tunneland. Hagar Z28 Tillsammans 2045 Tunneland. Utom Torpäaorne. Räntan as desse r6Z Hemman bestiger sig efter deras fordna Skattläggningar och förwandiingar ester »8oz 8rs Markegäng lill 692 R.dr Z4 kZ r:st.
Detta förhållande lärer svårligen kunna hjelpas; men vid durchmarche-tiilfällen har jag, för att i möjligaste måtto dela inqvarteringsbesväret, sökt ställa så, att icke samma väg alltid följes af trupper, sorn tåga genom Länet. Statsbidragen äro iner eller mindre tryckande, men den merendels restfria uppbörden visar, att, med god vilja hos folket samt nit och drift hos uppbördsmännen, kronans intrader utan synnerliga tvångsmedel inflyta» Man anser uppbördsböterna i icke ringa mån bidraga till de skattskyldiges benägenhet att å uppbörstiderna betala sina ulstyldcr. Öfver de ständiga räntorna, utgörande artiklar af alla jordbrukets alster, förspörjes icke någon klagan. De bestämmas af räntetagare och räntegifvare vid årliga markegångssättningarne och öfverklagas sällan eller aldrig inom orten, men väl af Kammar-Kollegii Advokatfiskal å kronans vägnar; ett förhållande, som i allmänhet väcker mycken obelåtenhet, helst markegångspriserna sällan bestämmas lägre än i förhållande lill de i orten gångbara, hvarföre det ock liander, nu mera än förr, att äfven räntegifvare begagna rättigheten att uppsäga tiondespaunemålen in natura. Bevillningen, som ovillkorligt skall utgå i penningar, drabbar egentligen jorden och anses icke vara fullt väldfri. — Det beror visserligen af taxeringarne att, utan afseende på de skattskyldiges uppgifter, förfara efter pligt och samvete; men det blir alltid svårt om ej omöjligt, att kontrollera dessa uppgifter, hvarföre också den rörliga förmögenheten, som egentligen ligger i handel och näringar, skallar tili staten vida mindre än elen borde. Missförhållandet emellan landels och städernas statsbidrag blir än större, då man betraktar att städerna bland dylika bidrag rätteligen få beräkna kostnader för städernas styrelse; en kostnad, som dock torde finna motsvarig tillgång uti den betydliga jord, som för städernas administration och förkofran, staten eller framfarne Konungar fordom skänkt och förärat under namn af Donationsjord, som med full egande rätt nästan skatt fritt begagnas.
Utskottet har detta ämne i öfvervägande tagit; men dä hvad Motioaairen såsom grund för dess yrkande förutsatt, nemligen att de afgifter, Bevillning s-Utskottets Betänkande N:o 55. som utgå under namn af bevillning före sistlidet års slut skulle hafva varit af Rikets Höglofl. Ständer bestämde, icke inträffat i afseende på någon annan bevillningstitel än postporto-afgiften, hvarom äfven nja Taxor under den 6 nasti. December blifvit af Kongl. Maj:t fastställde att tjena till efterrättelse från delta års början, samt nar således Rikets Höglofl. Ständers beslut om de nya Sjötulls-, Chartae Sigillatse-» Bränvinsbränningsoch allmänna Bevillnings-afgifterne först under loppet af detta år äro fattade eller komma alt tagas; anser Utskottet af den i 61 §. Regerings-Formen lemnade föreskrift, att alla afgifter, som Rikets Ständer under de i nästföregående 6o §. uppräknade titlar bevilja, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya Bevillningen fastställd blifver, det vara en ovilkorlig följd alt, med undantag af Postporto-afgiften, hvilken, på sätt ofvan är nämndt, blifvit fastställd innan sisth års slut, och redan börjat utgå, alla öfrige Bevillnings-afgifterne först med i836 års början kunna och böra vidtaga; och får Utskottet följaktligen tillstyrka, alt nu ifrågavarande motion icke må föranleda till någon åtgärd 5 Rikets Höglofl. Ständers sida. Åtskillige Ledamöters reservationer bifogas. Stockholm den 7 Mars 1835- Reservationer Af Herr J. af Ekenstam: ”Ehuru ämnet i sig sjelft är visserligen ganska vigligt, så är det dock underordnadt den vida betänkligare omständighet, att Bevillnings-Utskotlet i sammanhang dermed befattat sig med att tolka Grundlagen; det är af sådan orsak, sorn jag icke skytt obehagligheten, att inom, Utskottet, ända lill en för pluraliteten tröttande envishet, ehuru förgäfves, yrka en annan behandling af ämnet.
Den 17 maji 1840 å allmän och ordenteligen utlyst sockenstämma i Rödön, blef bonden och fattigcasse föreståndaren Olof Larsson i Häste enhälleligen utvald till kyrkovärd i bonden Lars Hemmingssons ställe, som från år 1830 denna tjenst berömligen förestått, men å allmän sockenstämma förleden höst begärde att derifrån endtledigas och äger kyrkovärden Olof Larsson således att hädanefter åtnjuta de förmåner som denna befattning åtfölja. År och dag som ofvan, ex officio P. Staaff. P.L. Den 24:de maji 1840 å allmän sockenstämma i Rödön upläst och vidkändt intyga: å Rödö socknemäns vägnar Zakrias Ersson i Wike, Pehr Jonasson i Krogsgård, Jonas Jonsson i By. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 71, ÖLA. År 1840 den 25:te october å allmän socken stämma uti Rödön valdes till värderings män vid nya brandstods föreningen inom pastoratet följande: För Krokoms norra rote bonden Carl Carlsson i Dvärsätt På dito södra dito bonden Olof Nilsson i Tomte För Undroms dito bonden Erik Pehrsson i Nygård För Wike dito bonden Zakris Ersson i Wike för Sjöbygds dito bonden Nils Johansson i Wejmon för Kjälens dito bonden Nils Nilsson uti Kälen År och dag som ofvan, ex officio P. Staff P. L. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 72–73, ÖLA. Protocoll hållet vid allmän sockenstämma uti Rödön den 23:die maji 1841. S.D. I anledning af Kongl.
Skulle den blifva observerad af någon vederbörande, så skyddar sig skepparen med tillåtelsen uti den gällande Förpassningsstadgan af d. 15 Maj 1S43, §:n 21, Usla och 4:de momme, hvilka, under vissa lätt eluderade vilkor, medgifva, att lossning får ske under vägen till förpassnings-orlen i skärgård eller landthamn utan tullbevakning, endast arnälan derom sker vid närmaste tullkammare, dit skepparen naturligtvis dä alltid hetes ämna sig. Sådan tillåtelse bör ur Förpassningsstadg. m alldeles utgå, åtminstone för fartyg, som föra spirituosa, och dessutom bör sådan skeppare, vid flerdubblad! ansvar än förut, förbjudas att, under resan till destinationsorten, ulan tvingande nöd träda inom det strand-territorium, som Seg/ationsOrdmn uti 64:de §:n bestämmer. Såsom igenkänningstecken, på längre håll, å skeppare, som föra spirituosa, vore till lättnad för kustbevakningen mycket gagnelig!, om skeppare, med sådan last, blefve vid strängt ansvar ålagde, att på masttopp föra någon serskild, lätt igenkännelig flagg, på samma sätt som nu för tiden brukas å krut-förande fartyg. b) Skulle någon synnerlig farhåga, för ertappning yppa sig hos sådan smuglare, så utvräkes i hast under natten hela lasten i Den 16 September t. m. 37 vattnet, på öfverenskommit ställe, med vind ål land, så att alla de flytande fastagerna kunna upfångas af vidtalade personer, för att af deni såsom strandvrak behandlas; härigenom får egaren eller skepparen alltid, emot en ringa afgift, sin olagliga last emottagen och på auktion lagligen realiserad.
Jag måste säga, att jag icke allenast önskar, alt jernvägsanläggningen icke mätte upskjutas, utan jag skulle till och med vilja påbörja i morgon dag, ty hvarje upskof innebär en förlorad dag, som icke kommer åter. Hvad Frih. Klinkowströms anmärkntr om jernvägar i allmänhet rörer, villna de om en ganska stor beläsenhet i ämnet, och jag delar hans eget uttryck, att de icke innefatta något vidare; men jag hemställer, huruvida R. o. Ad. derutaf kunnat draga någon nytta. Jag måste dock vid dessa Hr Frihms upgif - 478 Den 27 Augusti e. ni. ter göra eii aBmärkn., alt nemi. vi från samma fakla komma till helt olika resultater. Jag har också läst de böcker, hvarom Hr Frih:n talat, men kommit till andra slutsatser. Emedlertid skall jag lemna produkterna af Hr Frihtns kalkyler i sitt värde; de skola få gälla för hvad de kunna. Det vore dock att tilltro Europas folk höjden af galenskap, då de år från år öka antalet af sina jernvägar, om icke ett sådant förelag vore fördelaktigt och produktivt. Hvad åter Amerika angår, så har ingen kunnat bättre bevisa min sats än Frih. Klinkowström, då han säger att dess jernvägar förökat populationen derstädes. Vårt land liknar verkligen mycket mer Amerika än det öfriga Europa, oell jag anser för en lycka, att det så gör, och att vi i olikhet med många af kontinentens stater med deras föråldrade institutioner slå med friska krafter liksom norra Amerika. Jag var i England i ett sällskap af 300 personer och bland dem fanns äfven den person som byggt Manchesterbanan. Han tackade för skålen när den proponerades för Amerikas Ingeniörer. Jag gick till honom följande ilag och utbad mig eli samtal. Jag sade att våra klimatiska förhållanden äro lika med Amerikas och att jag anser Sverige stå i de flesta förhållanden, hvad industrien rörer, ungefärligen i samma kategori som Amerika, och anhöll alt han ville gifva mig sina råd och sin opinion om mina beräkningar. Han skänkte mig 2:ne dagars samtal.
S. D. Föredrogos ånyo ej mindre Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, JM 40, i anledning af dels återremisser å Utskottets Betänkande JM 21, i fråga om skjutsningsbesvärets ordnande, dels ytterligare väckt motion i samma ämne, än äfven, jemlikt Ståndets den 1 sistlidne April fattade beslut, särskilda utdrag af Högvördiga Preste-Ståndets protokoll den 26 nästförutgångna Mars, JM 242, samt af Höglodiga Ridderskapet och Adelns protokoll den 28 sistnämnda månad, JM 234, innefattande inbjudningar till Med Stånden att instämma i Preste-Ståndets samt Ridderskapet och Adelns beslut i afseende å vissa delar af Betänkandet JM 21. Utlåtandet JM 40 godkändes, allenast med den förändring af Utskottets, sid. 5, framställda förslag, alt orden: »så i stad som», på 6:te raden, utbytas mot orden: »i stad och högst 1 R:dr 20 öre per mil»; och ansågs att i följd häraf vidare yttrande i anledning af ofvanberörda inbjudningar icke erfordrades. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, JM 125, med formulär till» fvrktalslängd, till debiteringsoch uppbördslängd för kommunolutskylder samt till debetsedel för dylika utskylder. S, D. Föredrogs ånyo utdrag af Högvördiga Preste-Ståndets protokoll den 19 sistlidne Augusti, JM 375, innefattande dels nämnda Riks-Stånds beslut i anledning al Lag-Utskottets Memorial JM 49, i fråga oro förändring af sladgandena angående giftomannarätt, dels inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att i samma beslut sig förena. Med vidblifvande af sitt i ämnet förut fattade beslut afslog Borgare-Ståndet ifrågavarande inbjudning och lade protokolls-utdraget till handlingarne.
Oöredrsganden körskakkat sig upplysningar oin lliksgslds-Lontorets ställning oeb de till gängar, som der kunde vars disponibla, sedan sila dess kör upplänta medel utgikns förbindelser blikvit inkriade oeb en vid körra biksdagen o^d^ä^nac/tillAänA uppkommit - 9 Ii,»ninit pennin de kekällna Öfverskott 5 8tat8-Verkets inkomster, som dels redan klifvit till LiksAälds-Lontoret levererade, dels ännu återstå för de inom nu fällande 8tats-r6»l6rinA inke^ri^na arén 1838, 1839 oell 1840. Vf kerörde n^dvsnin^ar inkemtades: 1:o Vtt liiksAälds-Oiontoret, utan att kafva kegabnat sitt ereditiv i Lanken, vid 1839 ärs slut kade en der j)ä räkning innestäende kekällnin^ af Lali 542,000. 2:o Vtt, såsom tillKänn för 1839, kör keräknas samma ärs kevillnin!;s5un>ma, som nikater under loppet af ur 1840, utAörande» med förra arens restantier, minst 2,500,000. 3:o Vtt säsom kelintli^a till^änAsr vidare körs >no^tgAas kekällna öfverskotten ä 8tat8-Verket8 inkomster för 1838 oek 1839, kvilka levereras 1840 oek 1841, oek kunna för är 1838 med sake, ket keräknas till minst 666,666: 32. oek för är 1839 u^ta^as till endast 500,000: 4,208,666: 32. 4:o
När således, efter min öfvertygelse, Utsk. icke haft högst nödiga orsaker att tillstyrka förändringen; sä ber jag att, utan vidare motivering, få förena mig uti Gr. Horns framställning, hvarigenom Hr Grefven afstyrkt antagande af Utsk:s förslag uti begge ifrågavar. hänseenden. Och jag skulle önska, att R. o. Ad. ville såsom dess gemensamma tanke antaga Gr. Horns anmärkntr och låta dem till Utsk. återgå, för att tagas i betraktande vid uppgörandet af den redactionsförändring, sorn inom Utsk. kan ifrågakomma, sedan Utsk. erfarit jemväl de öfriga Ståndens åsigt af ämnet. Frih. Leijonhufvuds anförande hade blifvit afbrutet genom ankomsten af Statsrådet m. m. Fåhreus, hvilken å K. M:s höga vägnar afleuinade 4 Oess nåd. skrifvelse!- och propositioner. Hr von Troil, Emil: Jag har uppstigit för att i en omständighet taga Const.UtsLs försvar. Jag medgifver visserligen, att det i allmänhet är orätt att uti ett betänk, sammanblanda Ivan ne alldeles särskildta förslag; men jag tror, att undantag i detta hänseende kunna förefinnas, dä sådant är ganska nyttigt; såsom vid detta tillfälle, emedan R. o. Ad. vinner tid, då Ståndet genom ett beslut kan ogilla begge förslagen. Tillräcklig anledn. dertill återfinnes uti 8i §:n Reg.Ftn, som stadgar, att inga andra förändringar uti grundlagen böra ifrågakomma, än de, som äro högst nödiga och nyttig!, hvilka benämningar svårligen lära kunna tilläggas sådana förslag, som icke bevisligen i ringaste mån ändra hvad som redan finnes stadgadt. Långt ifrån att, lika med åtskilliga talare, kunna förespegla stora vådor från det första förslaget, som Utsk. i denna § framlagt, tror jag, att det är af motsatt beskaffenhet, och att man, utan alt träda sanningen för nära, gerna kan kalla det barnsligt.
Det förundrar mig, att den värde motionären föreslagit en åtgärd, hvarmed han icke haft någon mening, men att så var, förmodade jag, då jag tillät mig yttra den tanke, att meningen var att tillintetgöra privatbankerna; och sedan motionären nu till hälften medgifvit, att jag icke haft orätt, har han mer än förut anledn. att ursägta, att jag misstänkt ett sådant ändamål. Jag förglömde förra gången jag hade ordet, att besvara en framställning om privatbankernas ogenhet att i Wenersborgs lands-cancelli deponera någon summa till invexling af deras sedlar, och får derföre nu nämna, det jag med visshet känner, att ej allenast den Småländska banken, utan äfven Nerikes bank haft icke så små summor nedsatta i Wenersborgs lands-eancelli, och den Småländska privatbanken har icke allenast der, sedan år 1838, utan äfven vid 4 andra iands-cancellier deponerat fonder för sina sedlars invexling. Jag tror mig genom detta anförande hafva för beskyllningen för ogenhet fredat åtminstone den privatbank, deri jag är directeur, och har ingen anledn. att tro , det någon privatbank i detta afseende vore ogen , då dess medel i sådant fall kunna ligga lika säkra som i bankens egna hvalf. Frih. von Kraemer, Robert: Jag bestrider visserligen icke brivatbankernas nytta i många afseenden, men jag får vitsorda Ilr Sandelhjelms framställning, att det allmänna begagnandet af privatbanks-sedlar förorsakar många olägenheter vid uppbörden. Kronofogdarne få icke vid den - i36 Den 12 Mars. samma emottaga dem, och jag har hos K, M. gjort anderd, framställning, att det må blifva tillåtet, men fått afslag.
Län väckte motion i samma ämne; N:o 101, i anledning af ålerremisser af åtskillige ifrån Utskottet afgifne Betankanden, ' Den 18 Aug. 1834- Från H öjg 10 f 1, Ridderskapet och Adeln. S. D. Återremitterades Banco-Uiskottets den 13 dennes e. m. på bordet Ltgde Betänkande N:o 26, i anledning af Enkefru Ulrika Silfverstolpes ansökning, om fortfarande understöd till hennes sons uppfostran. S. D. Då nu å nyo föredrogos Constitutions Utskottets den 13 dennes e. m. på bordet lagde Memorial: N:o 27, i anledning af återremisserne på Memorialet Nto i5 ; N:o 28, med förslag till ytterligare Redactionsändringar i 60 §. Regerings-Formen; Fann Ridderskapet och Adeln för godt att till grundlagsenlig behandling, efter 56 §. Regerings-Formen, godkänna de i nämnde Memorial framställde förslag till ändring i usta perioden af 18 §• Riksdags ordningen, samt i i:sta perioden af 60 §• Regerings-Formen. S. D. Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets den" 23 dennes e. m. på bordet lagde Memorial N:o 26, angående Högloflige SiJderskapets och Adelns återremiss på Memorialet N:o i/f, beslöt Ridderskapet och Adeln, att, med antagande af Utskottets förslag, det Ridderskapet och Adeln måtte foga sig efter de respeclive Med-Stånden tili grundlagsenlig behandling, efter 56 §. Regerings-Formen, godkänna det af *53 Troi. TJtdr. d. iB -^»g. 18M* C institutions-Ut skott et uti dess Memorial 3NT:o i4 afgifne förslag till ändring i i:sta och a:dra perioderne af 6'o §. Regerings-Formeu. S. JD. Remitterades till Stats Utskottet?
Brefvet den 10 October 1793, ”alla större utjordar, det vill säga, alia som undergått extra Rotering, mätte blifva skyldiga, likasom fordom, att underhålla allmänna vägar och bygga samt underhålla Kyrka, Socken och Fattighus, efter dess nuvarande extra Roterings hemmantal: Af Anders Nilsson från Tottarp i Malmohus Län, som yrkat, att förmedlade hemman hädanefter, vid utgörandet af så kallade extra ordinarie afgifter till Tingsoch Fånghusbyggnad^ till broars upplörande o. s. V. mätte få njuta sin förmedling till godo och således endast erlägga samma afgifter efter förmedlade hemmantalet, samt Af N. Strindlund från JVester-Norrland, hvilken, under förmenande, att oförmedlade skatten icke i någon ort vöre att jemföra med rätta förhållandet, föreslagit, ali endast förmedlad skatt måtte tagas i beräkning, så väl för rösträttighet vid Prestval 3 som vid utgörandet af Kyrkobyggnadsskyldighet. Enär desse Motioner åsyfta ändringar i Lagstadganden, hvilka röra den allmänna hushållningen i Riket, har Lag-Utskottet, i öfverensstämmelse med 43 §. Riksdags-Qrdningen, ansett sig böra gemensamt med All - •Lag* samt Allm. Besv. o. Oec. Utsi. Bet. Nio a 5. 11 manna Besvärsoch OeconomieUtskotiet der^ Öfver afgifva utlåtande, med uteslutande likväl, dels af Botvid Jonssons yrkande om åläggande för innehafvare af extra roterade utjordar att deltaga i vägbyggnads-skyldighet, hvarom Utskotten åberopa deras förut, under N:o ii, i enahanda fråga afgifne, af Rikets Ständer hufvudsakligen pröfvade utlåtande, dels af Nils Strindlunds förslag, att rösträtlig. heten vid Prestval bör beräknas efter förmedlade hemmantalet , hvaröfver Utskotten afgifva yttrande i sammanhang med granskningen af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om antagande af en ny Prestvals-förordning, och de deremot framställde anmärkningar.
Dessutom anser jag det vara högst olämpligt, att en bro, afsedd att uprältliålla kommunikationen mellan de mest besökta delar af staden, skall utlöpa emot en byggnad, sorn afskär trafiken, så att densamma får söka sig väg genom en smal öpning på byggnadens ,ena sida. Vid sådant förhållande anser jag det vara vida ändatnålsenligare, ali låta bron utlöpa emot Riddarhusgränden, som ligger i rak linea med Stora Nygatan. Hr von Hartmanldorff har vtlrat, att vid en bros slutpunkter öpna platser böra finoas, der de åkande kunna invänta, att å bron yppad trängsel uphör. Detta är ganska sanni, men en sådan öppen plats kan ganska väl beredas nere vid stranden, på båda sidorna af Riddarhusgränden, om de derstädes belägna, missprydande uthusen, så väl å Riddarhusets sorn Rådhusets tomt, nedrifvas. För öfrigt, om äfven emot all förväntan bron skulle sträckas emot Riddarhuset, vet jag ej, hvarföre icke kommunikationen kan blifva lika obehin - Den 22 Augusti. 87 drad om Riddarhusets flyglar qvarstå, som derest de skulle nedrifvas, ty man kan ju lemna en tillräcklig öpning emellan flygeln och sjelfva hufvndhyggnaden. Sålunda finner jag icke, alt flyglarne i något afseende lägga hinder i vägen för brobyggnaden. Hr von Hartmansdorff har ansett R. o. Ad. böra afhända sig platsen, om full ersättning derför af Drätsel-Kommissionen lemnäs. Men jag ber att fä fästa upmärksamlieten derå, att Riddarh.-Ulsk. icke föreslår, att foll ersättning skulle gifvas, ty, enl. hvad Riddarh.- Direktms Utlåt, gifver vid handen, afkasta byggnaderna å Riddarlmsgården minst 2,000 R:dr h:ko årligen, deri ej inberäknade Riddarh. -Sekret:ns och Vaktmästarens lägenheter, men Riddarh.Utsk. föreslår icke större ersältningssumma än 1,000 R:dr.
JN:o 4*7 öfver 8o Den 5 Mar» f. m. anmärkn:r vid betänk. N:o 204, innefattande förslag öfver Riksg:scont:s behof fr. o. m. i835 t. o. m. år 183g, tillika nied ett förnyadt förslag i samma ämne. Företogs till pröfning StatsUtskts d. 2 dennes på bordet lagda memor. N:o i anledn. af Fullmägtiges i Riksgtscont. skrifvelse, ang:de gratificationer åt de tjenstemän derstädes, hvilka särskildt fått sig uppdragen befattningen med utbetalningen af och redovisningen för utgifterna i och för innevar. riksdag. Hr Hjärne, Harald: Åtskilliga reservanter hafva instämt med Hr v. Troil i afseende å sednare delen af hans reservation. Jag deremot instämmer fullkomligt i den förra delen deraf, emedan jag anser de ifrågavar. göromålen hafva tillhört tjenstemännens ordinarie befattningar, och anser således intet skäl förefinnas till beviljande af någon särskildt gratification. Å andra sidan deremot synes det mig småaktigt alt afpruta på hvad de ifrågavar. tjenstemännnens högsta förmän, som derjemte äro R. St:s fullmägtige, föreslagit. Jag yrkar altså afslag å betänk. Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabr.: Om denna riksdag varit den första, då fråga om särskildt arfvode för det omförmälda arbetet uppstått, så skulle jag hafva understöd? Hr v. Troils åsigt; men då detta arfvode beståtts vid alla riksdagar, äfven då det utgick från Statscont., kan jag icke firma, att det är R. St. värdigt att afslå den obetydliga summan, då Riksg:scont:s fullmägtige vitsordat, att vederbörande deraf gjort sig förtjenla. Det år väl sannt, att Riksgrscontts funetion är att bestrida nödiga utbetalningar; men jag tror icke, att det derföre är gifvet, att tjenstemännen kunna åläggas andra göromål än de, som bestämdt tillhöra deras befattningar.
Utskottet önstar äswen, det täcktes Riksens Stander till Hans Kongl. Majft i underdanighcl hemställa, att de Hemmans, ägare, som i förlitan^ pa Konungens Nådiga löfte wid sista Utskrifningen^ uppsättande att njuta frihet för ny utskrifning/ nyst tillträdt sina Hemman och bosatt sig, genom ett lika medel kunde endast för denna gängen undantagas ifrån Conscriptionen; samt att likaledes i allmänhet personer, hwilka såsom gista äro enda stöde! för en stor och torftig Slägt, underhålla aldrigo Föraldrar, eller en mängd minderårige Barn, eller! all - Mänhet alla mot hwilkas borttagande ifrån sitt örut bestämde yrke lika ömmande omständigheter kulle tala, matte, efter af Konol. Maut tillforordmd pröfn>ng, kunna befrias ifrån kallelse till Krig, a wäl personligen, som derest werkelig fattigdom Mill föranleder, genom legd Karl i sitt ställe. När ibland de r 6:te puncten uppförde undan, lag, Postförare och Postiljoner a-även bliswit inbeyipne, tror Utskottet Riksens Ständer böra hos hanö Kongl. Mahl i underdånighet anhalla, det natte en undersökning blifwa anställd, huruwida det -ned de omnämnde bestallnings-brefwen försedda antal af Postförare, werkeligen ar behofweligt, sa att nangden af undantag ej genom denna mwäg matte lunna öfwer bchofwet ökas. Da Utstoltet tagit för gifwet, att Rikets stående