Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter middagen samlas alla i den vackert upplysta salongen, där brasan flammar, och där damerna musicera och arbeta. Innan man skiljes åt för aftonen, intages dock ännu en sista kopp te eller kaffe, merendels kringbjuden på bricka och utan allt småbröd. Den anses bidraga till att smälta den bastanta måltiden, men man skall vara född och uppfödd i England för att så sent kunna fördraga dessa drycker. (Forts.) Ur notisboken. Ännu ett mål intages dock mellan lunchen och middagen, ett mål som väl sällan eller aldrig försummas eller öfverhoppas af någon engelska, hon må vara ung eller gamm a l — ett mål, hvilket från England tillika med engelsk sport, engelska kläder och en* gelska språket spridt sig till de förnäma Årsbarn med seklet. I söndags afled härkretsarne uti mer än ett af Europas länder, nämligen det så kallade » five o ' clock tea ». städes en af stadens äldsta invånare, änkefru Augusta Wilhelmina Öhman, född Eckman, i den Klockan fem bäres ett särskildt litet tebord höga åldern af nära 94 ' h år. Hon var född den med komplett teservis samt tallrikar med 17 februari 1800 och således årsbarn med seklet. tunna påbredda smörgåsar och bitar af genuin Anka sedan 1848 efter kamreraren vid rikets stänengelsk russinkaka (plumcake) in i husets &gt; ders riksgäldskontor N. F. Öhman, anlade hon för omkring 50 år sedan ett bageri i Stockholm, förmak. Värdinnan tager plats därvid och hvilket ännu i dag är välbekant under namnet serverar den uppfriskande drycken åt så många » Ohmanska bageriet » som år 1877 öfvertogs af som infinna sig. Då nu den senare delen af den nuvarande egaren, hr Julius Westerdahl. Fru eftermiddagen just är visittimmen, händer det Öhman var ett ovanligt verksamt o c h energiskt fruntimmer. Hon bibehöll ända till de sista danästan alltid att hon får gäster, som emottaga garne sina fulla själsförmögenheter och följde med den erbjudna vederkvickelsen. Dessutom stälintresse dagens händelser.
Biträdande voro fröken F. Oisen (i st. f. fru Edling), en musikälskarinna och den unge violinisten H. Alfvén, hvilka alla äfven fingo sin del af bifallet. Hr Johannes Elmblad, den framstående operasångaren, gifver konsert i Musikaliska akademiens stora sal lördagen den 31 dennes. Minnet af de synnerligen njutningsrika aftnar hr E. vid föregående besök skänkt hufvudstadens musikaliska allmänhet skall helt säkert samla fullt hus äfven nu. Önskligt vore, att man äfven kunde få tillfälle höra hr E. i några partier å k. operan. Fjärde kammarmusiksoarén gafs i onsdags, denna gang i st. f. på tisdagen. Vi kunna sålunda ej nu meddela något om densamma. Mat&lt;né gifves söndagen den 18 dennes på Dramatiska teatern af teaterns förste regissör, herr Emil Hjertstedt. Programmet för denna matiné upptager först en intressant nyhet: Ungdom, » kärleksdrama » i tre akter af Max Halbe; samt vidare Tre hattar, lustspel i en akt af Siraudin. Det förra stycket betraktas i Tysk and såsom ett af de märkligaste dramatiska arbeten, som där framkommit pä de sista åren, och det har där spelats med utomordentlig famgång. Här komma huvudrollerna att återgifvas af fru Rundberg herrar Backström och Törnqvist samt matinégif våren. » Tre hattar » är ett af den bekante franske författiren Siraudins roliga lustspel. Förut aldrig uppfrirdt på D amatiska teatern kommer det nu att spela * af fruarna Seelig-Lnndberg och Hamrin, fröknarna Bäckström och Behrens samt herrar Fredriksson, Hamrin och Hedlund Herr Axel Rundberg g fver påskdagen matiné i Berns salong med biträde af en hei del framstå- ende förmågor, dem vi tord * få tillfälle att närmare omnämna i nästa nummer. Fröken Alma Sjöman gifver den 20 dennes soaré å Sveateatern efter ett mycket rikt och omväxlande program. £ ja. Berättelse af Georg Nordensvan. (Forts.) » Hur är det? Är ni sjuk, fru A s p? » frå- gade jag en kväll, då hon kom in i restauranten.
Hvad Riksarkivarien Nordström, enligt Fullmäktiges protokoll för den 7 Juli, anfört till stöd för en motsatt åsigt lärer ej kunna godkännas, ty ehuru den för Fullmäktige gällande ansvarighetslag förbjuder dem att företaga någon öfverläggning i närvaro af Konungens Ombud, förefinnes likväl i denna lag icke något hinder för Fullmäktige att i sin helhet afhöra Ombudets framställningar i sådana ämnen, som stå i sammanhang med de frågor, om hvilka Fullmäktige, enligt grundlagens hänvisning, särskildt önskat en öfverläggning. Likaledes hade det väl bordt vara Herr Stats-rådet Gripenstedts rätt att, äfven om sådant af honom icke uttryckligen begärdes, få öfvervara justeringen af det protokoll, som fördes vid den med honom hållna öfverläggning. Revisorerne anse denna rätt så obestridlig, att något uttryckligt förbehåll derom icke af Herr Stats-rådet behöft framställas. Uteslutandet af en del utaf hans yttrande får dessutom en ökad betydelse, då man finner att hvad som uteslutits är just sådant, som icke öfverensstämmer med Fullmäktiges åtgöranden. Vidkommande nu det med J. H. Schröder & Comp. afslutade lånet, måste det tyvärr anses numera afgjordt, att detsamma icke lyckats vinna framgång på den Engelska penningemarknaden. Såväl uti Riksarkivarien Nordströms till Fullmäktige afgifna berättelse om sin resa. som ock uti Fullmäktiges protokoller förekomma åtskilliga antydningar derom att lånet kunde anses såsom hufvudsakligen förfeladt, ehuru, enligt Riksarkivarien Nordströms, i bref till Fullmäktiges Ordförande, gjorda meddelande, alla åtgärder för beredande af lånets framgång blifvit sorgfälligt vidtagne. Att likväl icke alla dessa åtgärder varit rätt lämpliga, är ett antagande, som Revisorerne vilja finna bekräftadt deraf, att i den promemoria, som till den Engelska allmänhetens kännedom meddelades i sammanhang med den utgifna prospekten öfver lånet, äro synlige, utom den oriktiga uppgiften, att Sverige år 1861 skulle ega en befolkning af 4,860,000 eller omkring en million mera än dess population i verkligheten då utgjorde, för öfrigt åtskilliga andra lika oriktiga, men derförutan för landets kredit högst menlig» meddelanden.
000 0 Inventarier, enligt Instrument deröfver 000 0 0000 Summa 0000 — —1 Bih■ till R, St. Prat. i3/it. 10 Sami. 1 d/d. 5g \ 406 Expeditions-Utskottets Förslag till lind. SkriJvelsej N.o 2 O 3. Uppläst oell godländt hos Ridd. och Adeln den Jan. 1841. Preste-Slåndet den Borgare-Ståndet den 27 Bonde-Ståndet den 3o Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsei anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upphörande af Konungens tvänne röster i Högsta Domstolen. (Const. Utsk. Mern. JN:o 53.) S. A. K. Sedan E. K. M., uti aflåten Nådig Proposition af den 6 Juli förlidet år, behagat till Rikets Ständers pröfning öfverlemna det förslag, att första momentet af 21 §:n i Regerings-Formeu må upphäfvas och utgå, hafva Rikets Ständer, vid deråt egnad Grundlagsenlig behandling, ansett berörde fråga böra hvila intill nästa Riksdag, då Rikets Ständer vilja beslut derom faLla. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 30 Januari 1841. Exptditiom-Vtskoltels Förslag till und. Skrifvelse, tf.o 204. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 23 Jan. 184». Preste-Ståndet den 23 — Borgare-Ståndet den 27 — Bonde-Ståndet den 3o — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, med förslag till förändrade stadganden 3 rörande by sättning. (Lag-Ulsk. Alet. N:ris 113 och 157.) S. A. K. Medelst Nådig Proposition af den 3 Juli sistlidet år, har E. K.
Antages årliga tillverkningen af bränvin till endast 25 millioner kannor bränvin och afkomsten af en tunna säd till 20 kannor, så skulle dertill årligen åtgå 1,250,000 tunnor säd, eller omkring ett trefaldigt tunnetal potates. Då det lyckats i Norrige, att, genom ett ihärdigt sträfvande till målet, uppbringa afgiften på bränvinstillverkningen till 6 sk. specie per pott eller något mer än 16 sk. banko för en Svensk kanna (se om bränvinsbränningen i Norrige, bilagan N:o 12), under sträng kontroll öfver den åstadkomna qvantiteten, och att derjemte belägga försäljningen af bränvin i mindre partier med en afgift, svarande mot omkring 12 sk. banko för 1 Svensk kanna, borde det väl icke anses omöjligt, att i Sverige småningom få beskattningen höjd till exempelvis 8 sk. banko kannan, antingen genom dess bestämmande efter det qvantum, som med en uppgifven apparat kan under en viss tid tillverkas, hvilket bör kunna på vetenskapliga och erfarenhetsgrunder beräknas, eller ock öfverlemnande åt Taxerings-komitéerna att, efter pröfning af socknenämndernes uppgifter om tillverkningen vid hvart bränneri inom socknen, fastställa afgiftens belopp, såsom Landshöfdingen i Upland, uti dess Länsberättelse för åren 1848, 1849 och 1850, föreslagit. Den härigenom uppkommande större inkomst kunde, i lämpligt förhållande, delas emellan Staten och kommunerna; och om, genom förhöjd beskattning, tillverkningen och förbrukningen af bränvin minskades, så vore det en dubbel vinst. Ordning och trefnad skulle då beredas i många hushåll, der de nu saknas; — besparade sädestillgångar Iemnade riklig föda åt en tillvexande folkmängd eller öfverskott till utförsel för betalning af utländska varor, och all tanke på införskrifning af främmande säd skulle, äfven under missvextår, försvinna. Man skulle kunna säga, att kredit-lagstiftningens ordnande och bränvinsbrdnningens inskränkning vore de enda åtgärder, som behöfde vidtagas, för att i landet frambringa ett allmänt välstånd. De utgöra alltså föremål för en faderlig regerings yppersta omsorg.
Commerce-Collegium tillförene bestridt af Manufaciur Fonden, bade Ständet redan den 8 dennes sig ullätit, med bifall till Stats Utskottets Betänkande; Likwäl att hivad anginge senare ämnet, summan förblifwer wid ^bwad för. ra Riksdagen bestämdes 4,ZOo Rch. ärligen till nästa Riksdag, dir supra. Lx krotocollo Lsbriel Öämaan. Utdrag L48 Den 1Z October. Utdrag af Protokollet, hältet hos Bon. de-Ständet wid Urtima Riksdagen i Orebro den rz Oktober r8ro. S. D. 8)iföll, wid föredragning i ett sammanhang, Bonde-Ständet Bewillnings - Utffottets öfwer anmärkningar, dem Adwocat Fiscalen Falkman, Borgmästaren Lindström med fle. re af Wällofl Borgare-Ständet gjort wid Bewillnings Förordningen, i Memorial af ten L2 sistl September meddelade Utlätanden, likwäl pä sätt, Utffottet igenom ett sitt senare, i anledning af wid detta Utlätande frän ej mindre Borgare. Ständet, än Bonde-Ständet med äterremitz inkomne anmärkningar, Len ii i nu löpande October mänad afgifne yttrande föreslagit; äfwensom till hela innehället Utskottets särffillta Memorial af sistnämnde dag med förffagerne till sä wäl Reglor och Föreskrifter, de skattffyldige och Taxeringsmännen samt andre wederböranve till efterrättelse, som ock Formulaire för uppgift till Mantalsskrifning samt Berednings och Taxerings-Comiteerne ä Landet och i Staden; hwarigenom Utskottets vä äterremitz frän Borgare. Ständet, i anledning af gjord allmän anmärkning, wid omförmäldte Reglor och Föreskrifter, i dag afgifne särskillte yttrande äfwen skulle anses gillad t. Ett ruprg. klx ?rotaco1!o 6sbriel Utdrag
Skri/velse, IV.o i5y. förande pä Expectance-Stat upptagne jwrsoner genom befordran till lediga tjensler i allmänna Verken skulle få i större eller mindre mon ökad löne-inkomst, de af dem innehafvande expectance-löner skulle i förhållande dertill minskas eller belt och hållet indrag»*; att Assessoren Törneman, som år 1824 vid Allmänna Magazins Directionen innehade Kamroarförvandts-tjenst, med 42(3 R:dr 32 sk. årlig lön, och revisoren Nyström, såsom kammarskrifvare, 226 R:dr 32 sk., under fortsatt tjenstgöring dels hos den serskilda Styrelse, som öfvertog utredningen af Magasins-äendena, dels uti det under Iiammar-Rätten lydande Revisions-Contor för dessa ärendes slutliga utredning, sedermera, på grund af förordnande, den förre till Revisions-Commissarie och den senare lill revisor vid nämnde Gontor, fått uppbära, Törneman, icke allenast det för Commissarie-tjensten anslagna arfvode af 777 R:dr, med derunder beräknade 74 tunnor spanmål, utan äfven för de trenne sista åren en årlig tillökning af 223 R:dr, och Nyström ett arfvode af 497 R:dr 8 sk., med 47 tunnor spanmål derunder; att emedlertid dessa förordnanden så mycket mindre innefattade befordran till ständig tjenst’ med åtföljande lön, som desamma haft afseende på Verkets successiva upplösning, hvadan de derför utgående arfvoden ej eller borde fortfara längre, än till! dess utredningen blefve fullbordad, samt att så val Törneman som Nyström, efter Magazins-Directionens upplösning i April månad 1824, erhållit befordran, den förre i Krigs-Collegium från kammarskrifvare, med 264 R:dr 8 sk., till revisor med 800 R:dr årlig lön, och den sednare till kammarskrifvare, i Kammar-Rätten med högre lön, än han vid MagazinsDirectionen innehade.
10:o ang:de de under anordningstitel afförde räntor fran hvilkas utgörande befrielse !itnjules af Akers Krutbruk, Husqvarna g evar s-fak turi, kläde s-fabriker ne i JSorrköping oell åtskilliga hyttor, och 11 :o angide till Sala Bergslags disposition öfverlåtne kronans räntor och inkomster. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter tillstyrkt och hemstält. 12:0' angide indragning af tiondeoch hemmans-räntor, hvilka, såsom ersättning för förluster genom kanalanläggningar, uti räkenskaperna för år 1844 afförts med tillhopa 3,142 r:dr 37 sk. 5 rst, men uti Riksstaten äro förslagsvis beräknade lill ett värde af 3,669 r:dr 16 sk.; 13:o ang:de för Runna qvarndam, Kungsladan vid Rankhyttan och Ornäs loftbyggnad anvisade anslag af indeldte räntor; och 14:o, angide den till kronokalkugnen i Wisby disponerade räntered. Utsk:s i dessa punkter afgifne yttranden lades till handlingarne. 15:o ang:de utgörandet af hästvakans-spanrnälen samt den spanmål, sorn för ständiga rotevakanser i Skåne utgår. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i denna punkt tillstyrkt. 16:0 angide bestämmandet af arrende-ajgifterne för Statens egendomar. Den 5 Jul,i e. ra, 347 Gr. Mörner-, Carl Göran Detlof: Då denna fråga inom Ulsk. förevar, log jag mig friheten fäsla upmärksamheten på det i min tanke mindre behöfliga af hela föreskriften. Det är fråga om utarrendering af kronans lägenheter och föreskrifter, efter hvilka sådane utarrenderingar skola ske, äro redan gifna samt nyligen förändrade och förbältrade.
Direction den ^ide nästlidne November, enligt lili Revisorerne samma dag aflåten skrifvelse, till Revisor i Herr Grefve Hamiltons ställe, utsett Herr Assessoren i Kongl. Maj:ts och Rikets Svea IIof-Rätt, Grefve Gustaf Adolf Sparre, hvilken, i följd deraf, den io i nyssnämnde månad intagit sin plats ibland Revisorerne. Revisorerne, som i allt hvad som rört Banco-Verket, ägt till rättesnöre» elen af Rikets Ständer vid sista Riksdag utfärdade förnyade Instruction, hafva, sedan den uti i § af samma Instruction föreskrifna Ed, efter det derstädes intagna formulaire blifvit af Revisorerne lifligen aflagd och med deras namn undertecknad, företagit Revisions-arbetet, som blifvit besörjdt på sätt här nedan omförmäles. Runco-Verkets Hufvud-Böcker och Räkenskaper för åren i83a och i833, samt Tumba Bruks Hufvud-Böcker för åren i833 och i834 hafva blifvit med sorgfällighet genomgångne och emot tillhörande yerificationer jemnförde.
Då man på de sednaste decennierna allt mer börjat inse vigten af att på allt sätt uppmuntra och understödja jordbruket, såsom den rikaste källan till vårt lands välstånd, samt, i följd häraf, uppmärksamheten på och lusten för sådana företag, som bafva afseende på jordbrukets utveckling, allt oftare blifvit väckte, och städse ådragit sig Piikets Ständers synnerliga uppmärksamhet, så vågar jag att ånyo taga denna i anspråk, tili förmån för ett större sjösänkningsföretag, som ©tvifvelaktigt, om det kommer lill utförande, skall blifva gagnande icke blott för intressenterna i förelaget, utan äfven bafva ett stort och allmännyttigt inflytande på den kringliggande orten. Motioner i Bonde-Ståndet 1862. N:o 24- 35 Det är nemligen sänkningen af sjön Tysslingen och reglerandet af vattnet i Svartån mellan Däcks qvarn ocb Lindbacka i Örebro län. I oell för arbetets utförande är af Herr Kapitenen och Riddaren L. Nordenfelt ett förslag utarhetadt med en kostnadssumma, bestigande sig till omkring 197,000 R:dr Runt. Af det betänkande, som af honom blifvit aflemnadt, synes att en areal af omkring 2,500 tunnland, särdeles bördig jord, bestående af 1 ä 2 fots dy på lerbotten, samt omkring 500 tunnland sjöbotten, äfven till största delen odlingsbar, härigenom skulle vinnas för åkerbruket. Ehuru kostnaden härför kan tyckas väl dryg, såsom uppgående till omkring 70 R:dr per tunnland, hafva likväl intressenterna, i betraktande af den stora nylla, som äfven utom förbättringen af ofvanbemälde areal tillskyndas orten och hvilken jag här nedanför skail närmare antyda, beslutat verkställa arbetet, såvida Rikets Ständer skulle finna skäligt att genom ett på billiga vilkor grundadt amorteringslån möjliggöra utförandet deraf. De hufvudsakliga fördelarne af detta företag äro i korthet följande: •l:o
Föredrogs å nyo och bifölls Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens den 2 dennes under N;o 642 aflåtns, samt den 6 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt motion rörande Rustnings* skyldighetens utgörande under Krigstid, Företogs till pröfning Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens elen 4 sisth Maji under N:o 74 afgifne, samt den 3 derpåföljde Junii på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt fråga, om jemkning i Seglations-Ordningen till förmån för Rikets mindre Sjöstäder; och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, uppå derom af Herr Grefven och Landt-Marskalken gjord proposition, Utskottens berörde Betänkande gilla. 464 Den 8 December e, ni. Föredrogs å nyo och gillades Stats-Utskottets den 26 sistl. Maji under N:o i8y afgifne, samt den 6 derpåföljande Junii eftermiddagen på bordst lagde, Utlåtande, i anledning af Riksens Stånders Revisorers åren 18-O och 1822 föreslagne ändringar uti den af Kongl. Allmänn Magazins Directionen hittills följde Bokföringsoch Redogörelse-method, S3mt Kronofogdarnes åliggande, att årligen göra redo för utestående Spannemåls undsättnings-medcl. Vid förnyad föredragning bifölls Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens den 29 sisth Augusti under N;o 161 afgifne , samt den 5 derpåföljande September eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande , i anledning af väckt motion om Fabriks gesällers ställande under Tjenstehjons-stadgan. Då nu å nyo föredrogs Constitutions-Utskottets den 21 sist!. November under
Delta åliggande går Utskottet att härmed fullgöra och alt i sammanhang dermed jemväl afgifva utlåtande i anledning af så väl Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse den 23 December näsllidne år, angående åtskilliga förändringar i tulltaxan, som flera i detta ämne väckta motioner, tillika med deraf inom Riks-ständen föranledda yttranden. Med afseende å nödvändigheten att lämpa de grundsatser, hvarpå tull-lagstiftningen bör hvila, efter så väl de inom Riket redan för handen varande förhållanden, som efter de handelsförbindelser, hvilka förefinnas med andra länder, och efter den utveckling industrien i allmänhet vunnit, i bredd med tidens fortgående nya uppfinningar och upptäckter, har Kongl. Majit föranledts tili de i högstberörde Nådiga skrifvelse föreslagna förändringar uti gällande tulltaxa; hvarvid Kongl. Majit, i fråga om införsels-tullen, egentligast afsett lättnad för de näringsgrenar, som deraf företrädesvis voro i behof, samt stadgande af sådane tullheslämmelser, som förebygde de flesta anledningar lill beviljande af undanlag från författningarnes allmänna föreskrifter; äfvensom Kongl. Majit, jemte häntydan på industriens behof af trygghet mot hastiga omvexlingar uti tull-lagstiftningen och pä den särskilda Nådiga Proposition, som för beredande af en sådan trygghet, hvilken vore desto angelägnare alt ernå, om öfvergång iian hittills följda, mera prohibiliva grundsatser till större handelsfrihet skulle bära deraf förväntade frukter, i öfrigt inskränkt Sig till framställning endast af vissa frågor, rörande sådane förändringar uti tullstadgandena, som af andra åtgärder voro mera oberoende; likväl med öfverlemnande till Rikets Ständer, att äfven lör sådana varor, som äro lill införsel förbudna, uppgifva de eventuela tullsatser, hvilka ansågos lämpliga, i händelse Kongl. Majit genom inträffande omständigheter funne Sig föranlåten att, för beredande af väsendliiga fördelar för landet i det hela eller för någon särskild näringsgren, antingen såsom följd af handelstraktat med främmande makt, eller eljest borttaga en eller annan förbuds-beslämmelse. Bih. Ull B. St.
Bonde-St. representerar vid detta tillfälle, såsom persona moralis betraktad, den fysiska styrkans intressen, och klagan har inom representationen förnummits deröfver, att vid den offentliga uppfostran ej allt tillbörligt afseende varit lästadt å de fysiska förmögenheternas kraf. Hederv. Bonde-S!:s uppfostran öfverensstämmer mest med och inverkar tillika, för många fall, kraftigt på R. 0. Ad:s egna söners både intellektuella och moraliska utbildning. Genom folkskolan, som i vårt land ännu rättast torde betraktas såsom en ofulländad nydaning, har staten kommit i ett annat förhållande till uppfostringsväsendet, än den hade för - Den 13 December. 473 ut, d3 detsamma var mera beroende af den enskilda företagsamheten. Kyrkan har nyligen kommit i ett annat förhållande till staten än den hade förut, och visar benägenhet att allt mer och mer skilja sig derifrån. Våra kultur-förhållanden och vår industriella verksamhet har sprungit kapp med och i vissa afseenden vunnit försprång framför våra lagar. Annu, det kan icke nekas, tynges dock Sveriges allmoge mångenstädes af fördomar och irriga rättsbegrepp, som motverka de arbetande klassernas lyftning till sedlig förädling och dermed följande förnöjsamhet och välstånd. Uppfostran, för att vara fullt natur-och ändamålsenlig, måste på en och samma gång vara både intellektuel, moralisk och fysisk. Om den i endera afseendet brister, blir verkan deraf alltid i mer eller mindre mån samhällsvädlig, och om denna sanning är tillämplig vid ali uppfostran, är det likväl kanske af jemförelsevis högre vigt, att deri sjelfständigt tillämpas vid folkskolan. Göres der icke bemödanden för fördomarnes undanrödjande, för bibringande af rigtiga begrepp om egande-rättens pligter och rättigheter, för befordran af gudsfruktan, fosterlandskärlek, lydnad för lagar och öfverhet, så är fara värdt, att staten går miste om sina vigtigaste, med skolorne alskedda syften; och det är icke svårt att inse, att dessa önskvärda syften ännu äro långt ifrån uppnådde.
I afseende åter på Utskottens yttrande, rörande den väckta frågan om Götha Canal» \ 318 Stats-Utskottets Bolags Actlers ,belänings-rätt, begärde Herr Bruks-Patron Bjuhr, att det måtte anmärkas, det han väl icke lunne skäl att bestrida, det frågan af Banco-Utskottet ensamt behandlades ; men dock aktade nödigt reservera sig emot de uttryck i Betänkandet, hvarigenom anledning blifvit gifven, till möjlig beläning af Götha Canals Actier utaf Banco-Discontens fond för publika pappers beläning, enär Herr Bruks-Patrouen ansåg dessa Actier, för ingen del kunna hänföras under denna benämning. lili den reservation, som den af Herr Bruks-Patron Bjuhr i sålunda sist anförde särskilda tanka innehåller, instämde Herr Grosshandlaren Eckhoff. ylf Riksdagsmannen Carl Bergman, Emot Höglo fl. Utskottens tillstyrkan , att de medel, den redan färdiga Vestgötha-Linien af Götha Canal i behållning årligen inbringar, skola gå till utdelning åt Actie-egarne, får jag anmäla vår reservation. Jag tror, nemligen, att då Actie-egarne icke mägtat sjelfve fullborda Canalen, utan detta skett, och vidare måste ske på Statens bekostnad, så är det en orimlighet, att den under tiden ingående förtjensteh, skall komma Actie-egarne tillgodo. Denna förtjenst, eller hvad den färdiga delen af Canalen in - Betänkande?). bringar, bör efter vår tanka, ingå till SiatsVerket eller, som blifver detsamma, användas till Canalens fullbordan, och Stats-anslagen i mån derefter minskas, hvilket tyckes vara så mycket rättvisare och billigare, sorn det biträde Staten gifver till Canalen , är en skänk, som icke bör ega rum i längre mån an tillgången i Canal-Cassan brister. Häruti instämde Riksdagsmännen Anders Sandsten, Johan Andersson och Olof Pehrsson.