Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefven och LandtMarjkalken gjorde proposition till bifall af Staisoch Banco-i Utskottens ifrågavarande Memorial, Ropades Ja och Nej. Hvarefter Herr Grefven och Landt Marjkalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln be, lragade instämma uti BondeStåndets beslut, hvarigenom målet förklaras vara af den beskaffenhet* Den 5l October f, nu att detsamma bör af Förstärkta SfatsUtskottét afgöra». jRopadeS starka Ja jemte några Nej. X anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att som, efter hvad han tyckt sig finna, 3a öfverröstat Nej, propositionen blifvit af Fidderskapet och Adeln bifallen. Föredrogs I nyo Allmänna Besvärsoch ÖeconomieUtskottets den 18 dennes under N:o 200 afgifne, samt den 37 derpåföljde eftermiddagen pä bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande om Inrättning af Porto Franco, samt åtföljande Nederlagsrättighet för Ön Gottland» Herr Hjerta, Guslaf, anhöll, att OeconomieUtskottets Utlåtande måtte ytterligare få hvila på bordet till nästa Plenum. Herrarne Riben, Carl JVilhelm, och Hani. marskold) Lorenzot förenade sig med Herr Hjerta* Herr Grefven och Landt-Mar skalk en förklarade, att den af flere Ledamöter sålunda ejor de begäran, att ÖeconomieUtskottets Utlåtande måtte ytterligare hvila på bordet till nästa Ple - Sgo D*n 3r October /. m. num, icke kunde, enligt 49 §. Riksdagsordningen, förvägras. Företogs till pröfning Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den i 8 dennes under N:o 201 afgifne, samt den 27 derpaföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, om utsträckning i Seglationsfriheten emellan Blekinge och Skåne. Herr Munck af Rosenfkjöld, Eberhard-.
Vid förehafvande af detta ämne har Utskottet inhemtat,att Kongl. Maj:t, sednast under den 50 December 1830, uppå vederbörandes förslag, fastställt nådigt Reglemente för auktionsverket i Stockholm, enligt hvilket afgifterne vid försäljningen äro följande: för fastigheter, skepp och skeppsparter samt aktier 1V2 procent; för vin, spanmål, salt, guld, silfver och juveler 2 procent; för lin och hampa, när försäljningsutropet sker skeppundtals, 1V2 procent; för alla andra persedlar eller varor af hvad beskaffenhet som helst 3 proc., samt vid försäljning af handelsvaror å börsen V2 procent i provision för hvad som säljes och V4 procent för återrop, jemte slagafgift för hvarje utropadt parti, 3 sk., hvilken sednare nu mera blifvit förhöjd till 4 sk.; hvarutöfver några afgifter, af hvad namn som helst, icke kunna säljaren affordras; utgörande den af motionären bland afgifter vid börsauktioner upptagna l/2 procent till mäklaren icke någon afgift till auktionsverket, enär någon serskild mäklare, utom auktionsmäklaren, icke behöfver anlitas, så vida icke säljaren, för att undgå att sjelf hafva besvär med auktionen, derom anlita annan person, hvilken då endast är att betrakta såsom säljarens enskilda ombud. Hvad sålunda förekommit har Utskottet i öfvervägande tagit; men som regleringen af auktionsverket så inom Stockholm som rikets öfrige städer, utgör en Bill. lill R. St.
Ville man, utan att indraga hvad somlige hafva för mycket, eller hvad som onödigtvis utglfves, blott lägga till åt dem, som behöfva mer, så vöre det förgäfves att vänta någon besparing i det liela. Grefve von Platen har tydligen ådagalagt nödvändigheten af system och öfverensstämmelse i försvarsverket. En annan värd Ledamot Herr Lagerhjelm har tillförene visat, att detta bör lämpas efter Statens tillgångar, och att detsamma både för Arméen och Flottorne böp inrättas efter en gemensam plan. Men denna plan kan icke uppgöras, utan i sammanhang med anslagen för de öfrige Styrelsens grenar, och i förhållande till deras behof. Följaktligen är det en allmän organisation af Svenska Statsförvaltningen, såsom en följd af förändringarne 1809, och i enlighet med den då antagna GrundLagen, sorn vi böra önska. Utgår man ej från en allmän åsigt af Sveriges behof och krafter, så måste planen blifva ofullständig. Allt sedan Carl XI:S tid har Riket visserligen ej varit i så stort behof af en förbättrad Statsförfattning, som just nu; och hans efterdöme bör leda oss. Han beräknade alla delarne af sitt verk på det hela, och det gjorde, att hans inrättningar ännu bestå, oaktadt de skakningar Staten sedermera lidit. Under 18 års fred verkställde han sin skapelse. Med all tacksamhet till Styrelsen för det 262 Den 7 Julii /. m. gotia lion Uträttat sedan i 8og, torde man likväl ingalunda kunna jemföra det hon gjort under de 9 fredsåren, som framflutit sedan 1814, med hälften af Carl XI;s värf; och månne det icke kommer af brist på sammanhängande plan? I afseende på detaillerna, får jag alldeles afstyrka den öfverföring från Tredje till Åttonde Hufvudtiteln, hvilken StatsUtskottet i tredje punkten af sitt Betänkande föreslagit af anslaget åt Fästnings-fångarne.
[2i75] T v ä t t p u l v e r Senap, blandad efter engelsk och fransysk smak, flere sorter. Biffstekssås. 8 Malda kryddor (garanteras oblandade) på bleckdosor med genomborradt lock. flere gånger prisbelönade och fullt jämförliga med de bästa utländska fabrikat. Tillhandahållas hos Hrr specerihandlare. ri339] o j a, U 1 ndervisningsvan lärarinna, komp i alla skolämn., språk, musik och handarb., önsk. plats. Benäg, svar till » Kompetent och nitisk », Iduns byrå. [2189] E n ung anspråkslös flicka med god uppf., önsk. plats i höst i god fam., hälst på landet. Vill. delt. i föref. hushållsgör. Sv. t. » 19 år », Vesterås. [1286] E n flicka, med goda betyg och vitsord, söker plats i fam. att underv. i vanl. skolämn., språk o. musik. Svar till T. L., Bredgatan 37, Lund. [2173] Plats sökes som föreståndarinna för ett bättre hem eller ock å kontor af ett anspråkslöst fruntimmer ur god familj. Svar till » A », Arvika Tidnings kontor. (G. 19541) [2171] P lats i familj önskar till hösten en undervisningsvan lärarinna, mäktig främmande språks konversatiou. Utmärkta betyg. Svar till » Gurli », Iduns byrå. Doktor Carl piensburg 33 Drottninggatan 33. Träffas alla dagar kl. 10 — 11. Behandlar företrädesvis Barnsjukdomar. Om man har små anlag för teckning och målning, hvilka man på lediga stunder önskar använda till egen förströelse i hopp att kogst kunna bli en ej aildeles onjutbar dileltant, frågas: a) Fins någon lärobok, ej för dyr men god, i akvarellmålning? q) Fins d:o d:o d:o i oljemålning? c) Hvar köpas därtill nödiga utensilier? Att inlägga hjortron pä finskt sätt.
Direktionen vid delta tillfälle, såsom stöd för sitt, af Eders Kongl. Maj:t sedermera gillade förlåtande, anförde, af följande innehåll: ”Otillräckligheten af de tillgångar ”Slaten kunde lemna, för pensionering af Armeen tillhörande militäre ”och civile embetsoch tjenstemän vid afgång ur tjenst, till följd af ål”der eiler erhållna blessyrer och ådragen bräcklighet, framkallade vid ”1706 års Riksdag förslag inom Krigs-befälet, alt, medelst inrättande ”af en egep Pensions-Kassa och, genom egna uppoffringar dervid, kom"ma Staten till biträde i omsorgen, att med underhåll förse Armeens 'militäre och civile embetsoch tjenstemän efter erhållet afsked. Förslaget antogs och bifölls af Rikets Ständer samt stadfästades af Kongl. ”Maj:t, genom nådig Förordning och Reglemente den 10 Januari 1757.’’ — 118 ”Vid Kassans inrättande anslogos henne vakansoch liggetids-be”sparingarne af lönerna vid Militär-staten, hvarjemte, och som Armeens ”Pensions-Kassa befriade Wadstena Krigsmanshus-Kassa från allt åliggande för framtiden att pensionera Armeens Befäl, Pensions-Kassan i ”stället et höll ? af Krigsmanslmsets inkomster årligen. Härförulan har ”blifvit på Pensions-Kassan, från och med år i83o, öfverlåten den lone”mnehåliuing, sorn i vakanser efter afskedade militäre personer, under 'naum af begrafningshjelp, förut till Stats-Verkel ingått.” ”Dessa äro de bidrag af Slaten, som Pensions-Kassan åtnjutit, och, ”hvad särskilt beträffar ?:delarne af Wadstena Krigsmanshus inkomster, ”med inskränkning till de så kallade äldre inkomsterna, för närvarande ”åtnjuter, men hvilka på långt när icke äro tillräckliga för ändamålet, ”hvarföre hvad som utöfver samma statsbidrag varit för pensioneringen ”af nöden, måst fyllas genom tillskott af Armeen.” ”Örn det icke kan bestridas, att
Ridder”skapet och Adeln tillkännagifva sin tanka i detta ämne, utan att likväl deri meddela något ”serskildt tillstyrkande.” Ehuru BevillningsUtskottetsåsom jag förut nämnt, icke meddelat något yttrande öfver den Den ii OcLohcr j. m. 265 äf Grefve Spens gjorde ofvannämnda anmärkning, anhåller jag likväl, alt, enär Utskottets Betänkande nu för andra gången föredrages, Bidderskapet och Adeln täcktes fatta det beslut, som Grefve Spens åsyftat, att nemligen BiddarhusDirectionen Bia befrias frän att erlägga den ifrågavarande fribrefslösen. Underteknad RiddctrhiisSeCr eter are: Den af Grefve Cronhjelm framställde fråga förtjenar all uppmärksamhet. Det är gifvet, att, enär publika verk correspondera med hvarandra, det verket, som emottager skrifvelsen, ingalunda erlägger någon slags breflösen. Det är äfvenså gifvit, att, när dylika Verk afskicka bref till enskilde personer, desse icke eller betala någon sådan lösen. Endast i afseende å enskildte Verk , såsom Banken, Allmänna Brandförsäkringsverket, BiddarhusDirectionen m. fl. finnes ett gammalt stadgande, sorn innehåller , att de skola betala lösen för till dem ankommande fribref. Hvad BiddarhusDireclionen beträffar, så innefatta de till densamma ankommande fribref icke annat, än genealogiska upplysningar från Consistorierne, samt räkenska_ per ifrån EandtBänterien, rörande Capitationsafgiften. Då BiddarhusDirectionens postporto under dg senare åren vanligen uppgått till omkring 120 Bfdr, har deraf minst So B;dr åtgått till inlösen af ankomne fribref, hvilka innehållit dylike handlingar. När ett publikt
De penningar, som å Ränteriet enl. förutnämnde räkning utbetalas, utdebileras på de betalningsskyldige ej förr än fullständige räkningar blifvit å Ränteriet lill fullo betald. Hvad nu i 21 och denna § stadgadt är för utbetalning af Landlmäteriarfvoden för ägoskiften, afser ej de fall, då arfvodet enl. 10 § skall utgå af allmänna medel, i hvilka fall förfares på Den 22 December e. ni. 27 sätt derom stadgadt är och åligger derför Förste Landtmätaren, vid arfvodesräkningarnes granskning, ej å densamma godkännande teckna för de summor, som af allmänna medel godtgöras skall. §23. Tredskas jordägare alt Landtmäteri-arfvode, för förrättningar som ej afse ägoskifte, betala, njute Landtmätare hos Vår 13efh:de skyndsam handräckning till dess utbekommande, och vare den som vid förrättningens slut jorden innehafver, alltid skyldig att, utan afseende å eganderätts-, bördseller konkurstvister, landtmäteriarfvode gälda. Ej må dock handräckning lill arfvodets utbekommande Landtmätare lemnäs, utan han derjemte styrker, det arfvodesräkningen, på sätt och i den ordning i 20 § sägs, blifvit uprättad och jordägarne tillställd. § 24. Förmenar jordägare, alt Landtmätare i den för verkställd förrättning afgifne räkning i ett eller annat afseende för mycket fordrat, och förthy å den räkning klandra vill, gore det skriftligen, lill Förste Landtmätaren i länet, inom 30 dagar från den dag räkningen jordägarne tillställd blifvit; och skall klaganden noga upgifva de punkter han anser vara oriktigt beräknade. Den delägare, som klander anmäla vill, dock öppet, der han sådant beqvämligare för sig finner, inom förutnämnde klandertid, inlemna nämnde handling till Vår Beflude i Länet, som, med påtecknande af dagen, då den blifvit inlemnad, densamma till Förste Landtmätaren ofördröjligen aflemnar.
Mathematiska, Optiska och Fysiska Instrumenter för farmaceutiska eller vetenskapliga behof må, sedan beskaffenheten och qvantiteten blifvit hos Sundhets-kollegium, Vetenskaps-akademien eller vederbörande Universitets-fakultet uppgifne och godkände, af Apothekare och Vetenskapsidkare införas tullfritt. För nedannämnde slag Musikaliska Instrumenter hafva de utaf Utskottet föreslagna tullsatser blifvit af Bonde-ståndet förhöjde till följande belopp, nemligen för Fleuter, Klarinetter och Oboer från 75 öre till 2 R:dr 50 öre, för Guitarrer och Lutor från 2 R:dr till 3 R:dr 50 öre, för Violer från \ R:dr till \ R:dr 75 öre, för Violonceller och Kontrabaser från 4 R:dr 50 öre till 6 R.dr, för Waldhorn och Trompetter från 3 R:dr till 6 R.dr, för Trummor och Pukor från 3 R:dr till 4 R:dr, för Klaver och Positiv från 7 R:dr 50 öre till 28 R:dr, för Harpor från 15 R:dr till 25 R:dr, för Fortepiano: tafelsamt stående s k. kabinetts-flyglar från 60 R:dr till 75 R:dr och för Fortepiano: flygelfrån 120 R:dr till '150 R:dr, allt per stycke, hvarjemte Ståndet för Speldosor, derå Utskottet föreslagit införsels-tullen till -1 R:dr 50 öre skålpundet, bestämt samma afgift till 2 R.dr stycket. Ridderskapet och Adeln, Presteoch Borgare-stånden hafva i allo godkänt det af Utskottet i förevarande hänseende afgifna förslag. Såvida Bondeståndet icke skulle vilja frånträda sitt skiljaktiga beslut härutinnan och instämma med de öfriga Stånden, föreslår Utskottet följande proposition till omröstning: 29:o.
Första klassen b:ko r:dr 4: —. Andra dito () 2: — Tredje dito >t 1: Fjerde dito . )t — 32. Femte dito . )( —24. Mjölnarej se qvarnar, § 30. Modekrämare och modekrämerskor af alla slag, lika med handlande, § 9^ Mdnglerskorj af alla slag, i nio klasser: Första klassen b:ko r:dr 50: — Andra d:o 40: —. Tredje d:o . y 30; —, Fjerde d:o 20. — Femte d:o 12: Sjette d:o . 8: Sjunde d:o Q_ Åttonde d:o 4: Nionde d:o 2: Mästarej vid sockerbruk, manufakturier och fabriker, i fem klasser: Första klassen b:ko r:dr 25: — Andra d:o „ 15: — Tredje d:o .. 10: — 86 Bevillnings-Utskotlets Betänkandej IV;0 g. 5 14- Fjerde klassen b:ko r:dr 6: — Femte d:o „ 4: — Mäster svänner och gesäller vid dito, i två klasser: Första klassen » 4: —i Andra d:0 . » 2: — Mätare » Packare och packhuskarlar „ 2: — Parmmätare, i sex klasser: Första klasseu » Andra d:o „ 30: Tredje d:J . » 20: Fjerde d:o ■» 12: Femte d:o » F Sjette d:o >» 3: Provisorer, se handelsexpediler. Sjömän, styrmän, i två klasser: Första klassen . „ 4: — Andra d:0 » 2; ' Undersljrmän och konstaplar samt matroser och timmermän, m. fl » !'• 24. kockar och jungman . <, *: — Skeppare, kcfferdi-, äfvensom sjökaptener med burskap, och bejälhafvare ä ångfartyg > roed tillämpning al löreskriften uti 40 § 3 momentet, lika med handtverkare i den stad, dit fartyget hörer, § 10.
SJtbjtigfcten för en Stegcring att genom bilbanbet af en Stefcrofonö bereba tillgångar för o* förfebbe fänbetfer, (latt fäferligen ftgrfare mana titt fw3* fåttSaftigfet, än enär {träng fuSfåftning får ben påföljb att infoinjierne forminifaö, utan affeenbe på möjligen in* träffanbe oförfebbe befof, häruti far inftämt öperr Sagutan Noreus, Sif öjcrr Cancelli *Ståbet von Hartmansdorff. 3ag anfer bet mara för tibigt, att ingifma förflag till St. ö>, ©t:r 0111 anflag titt Sptra Utgifter, förr än be XXVI ©taf$ S9ten bå man lifträl metat få fannotifa bcräfn ingar, tibigarc ingifva förflag titt eftra, anftag; få fabe manicfe bort ingå titt 9t. ©t:r mc b ett etter annat i fenber, it? tan meb atta tittfammanS, emeban ©tänbcrna betiförutan faltin öfmcrjtgf af bet f>cUx. spå' famina fått, forn Ut]Tot S)?an in» rnänber ntåöänba, att en af be betpbtigafie eftra infomfter» ita, nami. äianconvinften, ocf; några af be betpbtigafte eftra utgifterna., fåfoui titt Eaitalcr ocf) ©trömrenénin» gar, icfe funna. attjlåS utan i förening meb S3anfo Slntingen borbe 23anco
»En tänker inte alltid det en skulle», svarade gubben tveksamt. »Till exempel det förhållande, i hvilket ni två lefvat. — Han såg från den gamle bort till qvinnan. Ingen svarade. De visste inte rätt hvad han mente. Ett »förhållande», det ordet var inte något, som de kände till. »Hvarför han I icke gift er?» återtog han. Ännu intet svar. Hvarför skulle det göras affär af en sak, som i deras klass är så vanlig? Det kunde de icke förstå. »Kyrkoherden har åtskilliga gånger sagt åt er, att ni skulle låta viga er», vidblef pastorn strängt. Den sjuke började se orolig ut. »Det var hon, som inte ville.» Han gjorde en rörelse med hufvudet åt qvinnan. »Hvarför ville ni inte?» Pastorn mötte hennes skuggiga bruna ögon. »Vet pastorn inte det ... med mig?» »Att du mördat ditt barn? Han ansåg sig — talande till en brottsling — ha rätt att säga du. »Ja.» Icke en ton af tvekan, icke en skymt af ånger, endast samma ovänlighet. »När ni ändå lefde tillhopa, hade väl ett giftermål varit bättre än att — som nu — samka brott till brott.» Ingen svarade mer, men det trängde svettperlor genom porerna på den gamles panna. Det skar den unge mannen i själen, men han ansåg sig ha skyldighet att vara sträng. »Kan jag inte få nattvarden då?» sade gubben i det han för en sekund mötte prestens förebrående blick, och öfver de hvitnade dragen kröp det som ett uttryck af hemlig förfäran. För denne gamle man stälde sig frågan om hans själs salighet som ett enkelt »antingen — eller», beroende af prestens pröfning, nästan godtycke. Antingen få Herrans nattvard eller bli nekad den, ingenting annat. Deraf berodde allt. Skulle detta kallas vidskepelse eller tro? Pastorn började tala som hans embete ålade honom. Han framstälde nådens ordning, han dröjde vid omvändelsen på sotsängen, vid Guds barmhertighet och den saliggörande tron. Den sjuke hade lagt sig ned och knäppte samman sina händer, men följde synbarligen icke med.
Besv. och Ekon.-Utskottens Betänkande } N:o iy trång i deras qvarnvälde, minskning i mäldelaget, vatten-uppdämning,'någon framdeles blifvande ström-rensning eller annat dylikt, som för det mesta varit svepskäl, men som, då en och annan Embetsmyndighet, af vissa orsaker, stundom derpå lagt stor vigt, föranledt kostsamma Härads-syner, Landtmät eri-förrättningar, rättegångar och en oskälig tidsutdrägt, hvarigenom sökanden blivit utarmad, så att exempel icke saknades, atr, då omsider tillstånd att bygga den nya qvarnen vunnits, sökanden måst derifrån afstå, emedan hans tillgångar blifvit medtagne genom kostnaden för den långvariga rättegången. Svårigheten att få mala hade sålunda i orten fortfarit, och de uti åtskilliga qvarnfrågor vid Under-domstolarne förde Protocoll vitsordade, att denna mången gång gått så långt, att mälde-sökande, fastän de baft tillräckligt förråd af spanmål, ändå varit blottställde för att antingen sakna brödföda eller nödgas köpa mjöl, emedan de icke, på flere veckor, fått deras qvarnförde spanmål förmålen. — Dessa förhållanden ådagalade, efter motionärens tanka, alt den lagstiftnings-princip, som uttalat sig i 4 §• 20 Cap. Byggn.-Balken af 1^34 års Lag, icke är för närvarande tid passande, och motionären har derföre föreslagit förändring af denna §. till följande lydelse: ”Hvar och en, som ny vatteneller väder-qvarn bygga vill, till egen ”och främmande spanmåls förmalande, ege rätt dertill utan någon ”föregående åtgärd dervid af offentlig Embets-myndighet; gifve dock ”bos Konungens Befallningshafvande inom fjorton dagar tillkänna, att ”den qvarnbyggnad då fullbordad är. Den, som vattenqvarn bygger, ”vare ovilkorligt skyldig iagttaga, hvad uti detta Capitel föröfrigt är ”stadgadt. Om sågqvarnar vare lag samma.”
TrMe i Kumblinssa Tryckeriets c»»»-»*»»*»»****') I 8 o o. l(H>ster i Räder utfärdade öppet Bref och Påbud til samteliga Riksens Ständer, angående en Allmän Riksdag den ro Martil innewarande ar i Sjö- och Stapel-Sraden Norrköping, och sedan Riksdagen pä nämnde dag bliswit i Norrköping pä öfligt sätt ulbläst, behagade Hans Kongl. Mant samma dag pä kapparren lil Landt-Marstalk i Räder utnämna En af Rikets Herrar, EspitLine-Itteucensntsn, Riddaren och Lomnrenäeuren af Kongl. Mattts Oräen Högwälborne Herr Grefwe kVIagnus I^reäric Lrebs, som genast, åtföljd as de bägge äldsta närwarande Grefwa-r, KaM. mar-Herren Grefwe Lbsrleg Lmil I^evvsnbaupr och Ofwerste Kammar-Junkaren samt Riddaren af Kongl. Rordstjerne.Oräsn Grefwe ^sscnki Ouilak Oxsniljeraa, begaf sig til de för Riddarhus.Cankzliet utsedda Rum, hwarest Hanö Lxeellencs mottogs af Niddarhus-vireLklonen och Betjeningen, och genast utgaf befallning om Anslag til Anteckning af Högloft. RidderffapetS och Adelns Herrar Ledamöter til följande dagen den n.Martti klockan ro förmiddagen, hwilkeu Anteckning pä denna och de nästföljande twanne dagar d. 12. och iz. Markit efter uprop för sig gick, och Högloft. Ridderfkapet och Adeln sammanträdde sörsta gange» i klsnum Fredagen den i4. Martti, klockan half iO föremiddagen^ ^ans LxcsllsncsHerr Grefwe» och Landt,Marskalken vpuade sammankomsten med följande Tal: 4 Högwälborne, Wälborne Herrar, Grefwar, Friherrar, Riddare och samtelige Swea Rikes här församlade Högloft.
I afseende på tillkomne och förminskade lägenheter, utvisa de från vederbörande inkomne Tabeller och Berättelser följande förhållande nemligen: Tillkomne Lägenheter: Bebyggde, skattlagde Krono-Torp öst. Bebyggde, oskattlagde dito 683 — Backstugor 690 — Bebyggde Lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig äganderätt 6 — Dito — på viss tid — dito 53 — Tull / 9 Tull Mjölq varnar 5 st. Tull Sågqvarnar, grofbladiga 1 Stampar ; 2 Pappersbruk 1 Tegelbruk 4 • Färgerier 4 Bömulls-Spinnerlsamt Linneoch Bomullsväfnads-Fabriker 1 — Tillsammans lägenheter 1,456 st. Härifrån afgå förminskade Lägenheter, nemligen: Obebyggde, skattlagde Torp 24 Husbehofs-Q varnar , 349 Segeld uks-Fa brik 1 Såpebruk 2 Garf verier 9 Skärgårdsverk 1 ggg Återstår tillkomne lägenheter 1,070 st. Den hufvudsakliga tillkomsten utaf dessa lägenheter härleder sig, dels derifrån, att vid förra Berättelsens afgifvande hade från Orust och Tjörns Fögderier, genom misskrifning, de oskattlagde bebyggde Torpen blifvit upptagne till ett ringare antal, än de verkligen utgjorde, och dels derifrån, att såkallade Backsittare inom hela Länet ökas i samma mån som populationen tilltager, enär det icke är alla gifvet att kunna förvärfva sig sjelfägande rätt till jord. De arrendemedel, som ingå till Staten, hafva ökat sig med 328 R:dr 20 sk., och är detta endera en följd af till Staten indragne lägenheter, hvilka förut varit besutne af personer under särskilte villkor, eller ock i följd af förändrade arrendevillkor.
Hos Uppbördsmannen Treslow och Majoren Wernbergs sterbhus, beroende på enkan Weinberg* underdåniga ansökan att af gunst och nåd blifva från ersättning af det ådömda beloppet befriad 1,786: 26. 9. Krigs-Kassören Assessor BrattstrÖms sterbhus, beroende på hemställan hos Rikets Ständer om af Transport: 250,382: 47. 8. — 80 — Transport: 250,382: 47. 8. skrifning, sedan den slutligen utredda konkursmassan icke lemnar vidare tillgång 18,499: 38. — Hos aflidne Kapitenen Gumelii och aflidne Tygvaktaren Westgrens sterbhus, beroende på Advokat-Fiskals-Embetets vidare åtgärd, sedan Kongl. Maj:t, genom nådigt utslag den 16 November 1842, afslagit det å Öfversten Hygrell eller dess sterbhus härför yrkade ansvar, 1,264: 44. 11. För krut-expeditionen till Medelhafvet, beroende nu, sedan gulde närén Wallen, som ännu lefver i Tripoli, öfverlåtit sin fordran för det af honom försålda krutet på Engelska Handelshuset Egnaud å Malta, alt hemälte Handelshus, genom Engelska Ambassadören i Konstantinopel, söker utverka ersättning derför, 12,627: 45. 7. Hos Kapitenen Tidhoims och Tygskrifvaren Östlings sterbhus samt Öfversten Panchén, beroende på nådigt afgörande af Panchéns underdåniga besvär öfver honom ålagd ansvarighet, 417: 31. 2. „ aflidne Tygvaktaren Tilländers sterbhus och f. d. Tyg-kapitenen Klingsporr, heror ännu på utgången af i Kammar-Rätten anförda besvär, . 1,658: 39. 11. Beroende pä. indrifning hos ännu i obemedladt tili stånd lefvande personer: Handelshuset I de Ron &