Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S3eit>illmng af Oraarnar oe[; flere f3nrSf(ningar 33 §. sG. S3ett>illning af gifferier — 40 §. 57. 23cn)iIIntrs0 af Sapilaler., 2(cfie*33ofagr ©cciefefer, <£afj<vt SBerf ocB Sfflmdnuö Sfnr&fningar -1- 40 $. 40. §3eimIImng af 2ef!amen(en, ©Sfinor, git>ei*@om» ini^cr, SCrf, gpnb 0$ SBinflmefcel 42 « Sorefrriffer, angående T>mab ttfb 2>?önfafé* 0# ©fartlTrifningeit, SSfrebntngfr, Siering?» 0$ g)rofmngé>Gcmmifteer ber taftfagae*, fötttf ont anbringa fofanbe i GommitfeerneS bcfluf, §.. 41. Dm SXantaltf* ocf; ©fattffrifning ~ 43 §. 50. Dm 23ctefcning6< Somuiittee pS Santft 47 §. 86. Dm taxering i ©tdberne 65 §. 133. Dm en Sttlmdn ^r5fning& >Sommi(ee i ^rnarje Sdn 72 §. 144. Dm ©bgdng roib torringen: 76 §. 14g. Dm dnbringé fofanbe i Sanering** 0$ ^tofntngé* Commttfeeré. 6efTut — 77 9frt iv. Dm Uppförb/. Stfforftiina ocf) Siebogörelfe. 151. Dm linbring t 23eroillningen -*■ 8g §, 169.
R:dr, för närvarande endast 225 obligationer å ett sammanräknadt belopp af 337,500 R:dr äro utelöpande. Dessa obligationer, hvilka alla bära 4 procents ränta, förfalla till inlösen 6 månader efter skedd uppsägning. Vidkommande det uti Rikets Ständers år 1858 församlade Revisorers angående Riksgälds-kontoret afgifna berättelse, sidan 74, omförmälda 41 procents lån, hvilket Fullmägtige i December 1857 beslöto upptaga, för att, under dåvarande penningekris, icke behöfva indrifva de från Riksgälds-kontoret, mot hvpothek af räntebärande obligationer, utlemnadc lån, samt bereda tillfälle för dem, som då icke vågade åt enskilda personer utlåna sina kontanta behållningar, att på säkert ställe för ränta sådana mcdelfoch derigenom göra desamma för allmänna rörelsen tillgängliga, anse Fullmägtige sig böra anmäla, att de för detta lån utgifna obligationer, hvilkas kapitalbelopp endast utgjorde 46,400 R:dr, blifvit å Riksgälds-kontorets sida uppsagda och redan i Februari månad innevarande år förfallit till betalning samt numera jemväl blifvit infriade.
— Ersättning af förskott till kostnader vid Chartce-Sigillatw-hvitstämplingen ■ ■ Dito af dito till kostnader för Justitie-O mbud smannens embetsresor Dito af dito till brandförsäkrings-afgifter af egendomar, intecknade för byggnadslån, • • • Dito af dito till lagsöknings kostnader i ett skuldfordringsmal Dito af dito till kostnader för utförandet af rättegången angående en balans vid t. d. General-Assistans-Kontoret Afbetalning å samma balans Stats-Verkets behållna Öfverskotler och Besparingar för åren 1840,1841 och 1842 Besparingar å tvänne vid 1840 och 1841 års Riksdag beviljade extra statsanslag Af Bankens behållna vinst och kapital-öfv er skott vid 1839 års slut „ Manufaktur-Diskontens räntevinst för åren 1843 och 1844 . • • Ersättning för 1841 års, utaf Kongl. f. d. Nummer-Lotteri-Inrättningens medel utbetalda, lön till nämnde Inrättnings Sekreterare Afbetalningar å 2:ne Kummer-Lotteri-Ko Hektor ers balanser • Hushyra för en år 1841 för Rikgälds-Kontorets räkning inropad egendom i Borås . Ärligt ränte-anslag till Hans Maja Konungen , , . Anslag till Stals-behofvens fyllande Understöd för sådan Fattigvård, som bör af Staten bekostas, Extra statsanslag för Länshäktenas ombyggande Dito till aflöning för Lagberedningen Dito för Försvarsverket till lands Dito för Dito till sjös , Dito för vattenkommunikationer och hamnbyggnader Dito för landsvägarnes omläggning och förbättring . Dito för vattenaftappningar och od Ungs] öretag , Dito för aflöning och undersökningskostnader för allmänna arbetens utförande Dito för Civil-lng enior ers bildande vid Mariebergs Läroverk Dito för uppförandet af en Lanshöfdinge-Residensbyggnad i Wexiö samt Embetshus för Landskansliet och Lands-Kontoret m. m. i Wenersborg
Upphandling af det bestämda qvantum af ved, ljus och skrifmaterialer, som för Rid - 308 Den 20 Junit. dårhuset årligen bör verkställas, sker genom anmälan till Directlon af Kamereraren, när medeltillgången det medgifver, med iakttagande af möjligaste bästa pris. 23 §. Räkningen med Riksens Ständers Bank bör vissa tider af året, eller enär nödigt aktas, collationeras af Kamereraren, som hos Direction uppgifver förhållandet. 2 4 §. Öfver de medel som utlånas förer Kamereraren en särskild bok och räkning, hvilken med N:o innehåller en kort anteckning af Låntagarens namn och Pantens beskaffenhet, samt då räntan skall erläggas, och blifvit betald. ,5 § . Öfver Riddarhusets tillhörigheter i persedlar, hör af Kamereraren upprättas och hos honom förvaras ett ordentligen författadt inventarium, hvilket efter afgång och tillkomst undergår förändring med Directions vettskap. Riddarhus Fiscalen, 26 §. RiddarhusFisealen åligger, att vara närvarande vid anteckningarne under Riksdagarae, Den 20 Junii 309 öcli dervid anmäla de officielt kända och till RiddarhusDirection inkomne, underrättelser, så ock tillse, att icke andre än behörigen inrättade Fulimagter, enligt RiddarhusOrdningens föreskrift, företes, på det ej poletter må utdelas för sådane personer, som, enligt RiddarhusOrdningen, dertill icke äro berättigade, 37 §• I alla frågor, som härmed gemenskap äga inom Riddarhuset, är RiddarhusFiscalen Actor; äfvensom honom åligger, att handhafva den ordning, som bör iakttagas inom Riddarhuset, samt att de emellan Stånden öflige etiquetter varda iakttagne, anteckna och uppropa Deputationer, som från Ridderskapet och Adeln afgå; äfvensom han under varande Riksdag vid RiddarhusUtskottets sammanträden alltid bör vara närvarande, 28 §.
I grund hvaraf och då härtill kom, att Herr Majoren von Matern, som till säkerhet för återstående köpeskilling, den 28 September 1814, hegardt och den 5r Januari 1815 erhållit inteckning, ej mindre uti Aspeberg och Torestorp, ån ock uti Rud och Lilla Abortan, sedermera den 10 Februari 1816 medgifvit Banken för 6006 Rldr företräde uti Aspeberg och Torgestorp, framför Herr Majorens återstående -köpeskillingsfordran, genom hvilken RiddarhusDirectionen ovetande tillkomne åtgärd, RiddarhusCassan, sedan Köpeskillingsinteckningen blifvit förmonsrått tillagd, ännu iner förnärmats i sin rätt, enär en större gravation på Aspeberg och Torestorp nödvändigt skulle lör Köpeskillingsskuldens betalande, uti samma fastighet minska en tillgång, som i kraft af KöpeskillingsReversernes prioritet, måste återsökas i den återstående panten Rud, RiddarhusDirectionen, hvilken således kommit att förlora ali betalning utur dess pant, Frälsehemmanet Rud, yrkade att Herr Majoren von Matern, hvilken på alla ofvanupp, Don II Augusti e, m. räknade sätt, vållat den ifrågavarande Riddare husCassan drabbade förlust måtte förpligtas, att ersätta samma Cassa allt hvad den icke för capitalet 5ooo Rtdr Banco, samt ogulden och löpande ränta erhåller betalning utur Majoren Printzenskjölds efterlemnade tillgångar, äfvensom att godtgöra Cassan Rättegångskostnaden. Detta oaktadt har Carlstads KämnersRätt medelst Utslag den 6:te April 1822 frikänt Herr Majoren von Matern från Betalningsskyldighet af berörde 5,000 R:dr med ränta.
Häraf följer att Skattskyldig, som i egenskap af Ägare eller Arrendator tillträdt Egenbom sä kort tid före Taxeringen, att han dä icke haff ett ärs Inkomst deraf, likwäl kan för den blifwande och efter föregäende äret beräknade Inkomsten taxeras efter Tariffen N:o 1. helst Kongl. Maj.t och Kronan, derest afgikten för Egendomen endast singe päforas efter Skydds. Tariffen, skulle förlora sä mycket af Bewillningen för densamma, som Maximi, etter Inkomst. Af. giften derföre öfwerflege Skydds, afgstten. Det äligger derföre den Skattffyldige, att, i sädant fall, af förra innehafwaren af egendomen söka underrättelse om desi afkastning, samt att der. efter rätta sin uppgift, hwilken Taxeringsmän. nen, efter wanliga grunder, äga pröfwa, och efter omständigheterna jemka och rätta. CmbetS. och Tjenstmän, som äret före Taxeringen till. trädt Tjenst med ätföljande lön och förmoner, uppgifwe likaledes sine Inkomster deraf efter företrädarens för sista äret Handlande samt andre Närings, idkare, som nyligen börjat sin Rörelse och Handtering, be. räkne sin blifwande Inkomst i likhet med andra, som idka samma och lika »vidsträckt Näringsfäng. Har, Den ir October. 41 Har, tvid Taxering, Skattskyldig icke rkt fullt är, n ea likwäl sä länge innehaft Egen. dom och Embete, etter ulöfwat Rörelse och Hand. terina alt kaus Inkomst deraf för hela äret kan utrönas, oör den efter detta förhällande beräknas. 8- Tjenstmän och andra, hwilkaS Inkom, ster till större etter mindre del bestä i friwilliga gäiwor, etter kä kallade discretioner och sportlar, mä icke al stadgandet i 1. Art. i.§.Z. Mom. ta m sig anledning att utesluta dem nr beräk. ningen ak sin behällna Inkomst. 9.
Den 2 2 Juli, 2 07-3 fordras; äfvensom att till Riks Standen genast inkomma med öfversigt af de punkter uti Bevillningsoch Chartae Sigillatas-Förordningarna , hvarom Riks-Stånden stadnat uti olika beslut > och hvilka frågor fördenskull jemlikt Regeringsformens 71 §. böra till förstärkta Stats-Utskottets afgörande öfverlemnas. Ut supra. Ex Protocollo J, JJ. /fornqvist. S. D Efter Öfverläggning om Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Utlåtande i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets förra betänkande rörande yrkad inskränkning uti den så kallade Gårdfari-handeln samt Hederv. Bonde-Ståndets angående detta ärende d. 20 i denna månad vidtagna beslut, fann Prest-Ståndet för godt att gilla och godkänna, hvad Utskottet i berörde Betänkanden yttrat och tillstyrkt, med det af Hederv. Bonde-Siåndet äskade undantag, att de Gårdfari-handlandes antal icke må bestämmas utan af deras eget godtfinnande bero, men hvad angick Hederv. Bonde-Ståndets yrkande att 21 års ålder må anses tillräcklig för dem, som i Gårdfari-handels-afsigt företaga Resor, kunde Prest-Ståndet icke dertill sitt bifall lemna, utan ansåg uppå de af Utskottet anförde skäl berörde ålder böra till 28 år bestämmas. Vidkommande sluteligen Hederv. BondeStåndets ogillande af 10 Punkten, så och enär af denna punkt, enligt PiesuStåndets tanke, icke kan 2074 Den 2 2 Juli* ian dragas den följd, att det skulle vara berörde Orters Invånare mer än någon annan förbudet att lcringresa och köpa Spannmål, ansåg Prest. Ståndet sig icke äga skäl att denna punkt uti Betänkandet ogilla. Ut supra. Ex Protocollo J. U, Almqvist. S. D. Efter ytterligare föredragning af Stats* saint Allm.
Man valde den förra utvägen, hvilket icke var något nytt påfund, utan en grund lagd af förliden riksdags Ständer ; Den 12 Mars f. m. 177 fler; ty 3 Stånd förklarade sig då för uppkomsten af ett 5:te. Utsk. hade således redman på förhand en gilltig ledning gifven för sitt handlingssätt. Återstår att undersöka, huruvida Utsk. gjorde rätt att följa denna ledning? Om nykomlingarne skolat inympas på något af de gamla Stånden, på hvilka skulle det då hafva skett? Om Adeln t. ex. skolat bland sig emottaga de ofrälse embetsmännen, ulan att fa större andel i representationen, änden fjerdedel Ståndet förut ägde; så hade dess representationsrätt naturligtvis blifvit förminskad. Likaså hade det förhållit sig med BondeSt., om det hade måst på samma villkor emottaga ofrälse fastighetsägare på landet. Troligen hade sådant mött desto större motstånd, som åtskilliga af BondeSt:s ledamöter icke ens funnits belåtne med den {alel i representationen, som detta Stånd redan äger, utan önskat få en ännu större andel. Hade man åter försökt att inflytta förenämnde orepresenterade medborgare på något af de andre Stånden, så hade missnöjet deröfver förmodligen blifvit ännu större, och det med fog, emedan deras yrken äro olika med Presteoch BorgareStms. Hade Adeln fått emottaga alla ofrälse embetsman, samt BondeSt. alla ofrälse fastighetsägare på landet, men Pi •csteSt. blott lärare vid undervisningsverken , och några få enstaka lärde, samt BorgareSt. blott ofrälse husägare i städerna, jemte sådana idkare af borgerlig näring, som ej äro borgare; så skulle tillökningen i de sistnämnde Stånden blifvit alltför ringa, i jemförelse med dem, som Adeln och BondeSt. erhållit. Följden hade då troligen blifvit, antingen att hvarldera af de sistnämnda Stånden för sig begärt mera än j af representationen, eller ock alt ofrälse embetsman och landtmän erhållit en i förhållande till deras antal och förmögenhet alltför ringa del i representationen.
Anckarsvärds förslag, skulle befälets ända ned till och med corporalens löner komma alt bero af tillgång på penningar i Stats-cont., hvilket verk visserligen under fredens lugn troligen är solvendo; men fråga kari uppstå, i händelse af inre eller yttre oroligheter, huru jemnt skatterna inflyta i statscassan, och om icke denna, framför armeens behof af sina löner, måste sätta tillfällets mera befallande kraf; och vore det således rätt, att vidtaga en åtgärd, som möjligen kunde bära stämpeln af ett stort politiskt misstag, då armeens befäl för sig och familjer komma alt sakna del nödtorftiga, emedan lönevillkoren ej mera utgingo, såsom förr, i persedlar i hemorten? Jag afstyrker således den väckta motionen, både för räntegifvares och armeens bästa. Hr af Dalström anhöll, att dessa båda skriftliga anföranden måtte till vederb. Utsk. få åtfölja de motioner, hvilka de afsågo. Båda dessa anföranden remitterades till StatsUtsk. i sammanhang med Gr. Anckarsvärds till samma Utsk. remitterade motioner om knekte-contractens återförande till iakttagelserna i deras ursprungliga innehåll, m. m., samt om föreskrift, att alla till vissa stater och andra allmännna ändamål indelta räntor m. m. borde ingå directe till Riksg.cont. eller Stats-contoret. Då nu föredragningen börjades af de på föredragningslistan upptagna mål, yttrade Hr von Hartmansdorff, A u g.: Det mål, som Hr Frih. o. Landtm, har föredragit, står icke främst på den lista, 50m till efterrättelse för R. o. Ad:s ledamöter legat på i68 Den 14 Mars. bordet i läsrummet. Jag anhåller, att Ilr Ridd.Seeret, måtte gifva tillkänna, om icke förhållandet är sådant sorn jag sagt, och att jag sedermera må få tillfälle att yttra mig. Undert. Ridd.Seeret.:
St. då antagna nya Instruction för deras Revisorer, i afseende på dessas befattning med StatsVerkets granskning, utan att E. K. M. ansåg Instructionen af den 10 Junii 1812 till sin kraft och verkan gällande, endast med den förändring, rörande tryckningen af Rikets Ständers Revisorers Berättelser, som sistberörde Nådiga Skrifvelse omförmäler; så har, för att genom bestämda föreskrifter för framtiden undanrödja all skiljaktighet i maningar om föremålet för ifrågavarande Revision och sättet att densamma verkställa, E. K. M. funnit godt att, genom Nådig Skrifvelse den 22 Januarii sistlidet år, till R. St. öfverlemna Förslag till förnyad Instruction för deras Revisorer, hvarigenom, i händelse den å Rikets Ständers sida antoges, Instructionen af den 10 Junii 1812 skulle komma att till all kraft och verkan upphöra. Efter noggrann pröfning ej mindre af hvacj högstberörde Nådiga Skrifvelse och Förslag innehålla, ån hvad vid öfverlåggningarne hos R. St. i ämnet förekommit och anfördt blifvit, hafva R. St., hvilka funnit ifrågavarande Nådiga Förslag, i det hela utgående från de hufvudgr under, R. St. jemväl för sin del godkänna, Eyp. Utsk. Förslag\ till und. Skrijv. 2V:o 320* 37 samt för öfrigt till det mesta innefattande enahanda föreskrifter, som af Rikets år 1823 församlade Ständer blifvit gillade och antagne, likväl, med afseende å de förändringar, som, i följd af elt olika omdöme om stadgarnes speciela lydelse, ansetts böra ega rum, funnit godt att, för sin del, besluta följande Instruction jör Rikets Ständers Revisorer, i afseende på deras befattning med StatsVerkets granskning; hvilken Instruction, för att hädanefter tjena till efterrättelse, i stället för den af den 10 Junii 1812, R. St. härmed få till JC. K. M:ts Nådiga stadfästelse i underdånighet öfverlemna, nemligen: Fbrsla Artikeln.
Fullmäktige sig destomindre böra tveka, att inköpa Banken erbjudna Skånska Hypotheks-Föreningens, med 4% procent ränta löpande Obligationer till be - Banko-Fullmäktiges Berättelse. 31 lopp af B:dr 200,000: som, med beräkning af den afbetalning å Riksgälds-Kontorets äldre Obligationer, Banken vid årets slut bade att utbekomma med » 88,000: allenast R:dr 112,000: kornme att tagas af de äldre viustmedlen. Som de Riksgälds-Kontorets Obligationer å 400,000 R:dr, Banken inköpte den 24 Juli 1848, förföllo till betalning vid samma tid, eller berörda års utgång, då Banken hade att till nämnde Kontor inbetala af äldre vinstmedel 954,000 R:dr; så minskade detta inköp blott tillfälligt den kontanta behållningen och behöfver sålunda icke tagas i beräkning vid den utredning af kontanta vinstmedel, som här nedan följer. IB Inbetalning till Riksgälds-Kontoret vid samma års slut . 954,000: —• — Kontant vid delta års ingång R:dr 903,869: 9.11. Sedan hos Fullmäktige anbud gjordes att till Banken försälja Smålands Hypolheks-Förenings å utländskt mynt ställda Obligationer, beslöto Fullmäktige, under den 27 nasti. Juni, att för öfverenskommen Kapital-rabatt uppköpa 300,000 Hhgr-Banko i dylika Obligationer, under vilkor att få i utbyte lemna det belopp af 100,000 R:dr i Smålands och Hallands Hypotheks-Förenings Obligationer, Banken förut innehade. Genom detta utbyte utgjorde den kontanta summa Banken erlade i kapital endast 148,666 R:dr 52 sk. B:ko. För denna utbetalning var att använda icke allenast afbetalningen å Riksgälds-Kontorets Obligationer vid nästlidet års utgång R:dr 88,000: — 32 Banko-Fullmakti ges Berättelse. Inseendet öfver Bruket. Utdrag af räkenskapen för 1849. Transport
Vård, sorn skall vittna om saknaden af en älskad Kron-Prins, hvars minne i Svenska hjertan alltid bibehålles, ej behöfver låna sitt värde af den -yttre pragt och kostnad, som derå möjligen kunde nedläggas, utan fast hellre, i likhet rned denne Furstes enkla och okonstlade sätt att vara, må uti Svensk Granit eller Porfyr, med tjenlig Inskrift, som värdigt tolkar Svenska Nationens gjorda förlust, utmärka den gärd af vördnad , tacksamhet och till - 4G JExpeditions-Utskottets Memorial. tillgifvenhet, som, af hvarje Svensk man lifligt känd, endast på detta enkla sätt synes kunha oell böra uttryckas. Riksens Ständer framhärda 8Cc. N:r ig. Expcditions-Utskottets Memorial om medel att befordra större afsättning och gagn utaf Bihanget till Riks-Stundens Protokoll. För att bereda större afsättning och gagn,’ än hittills, utaf det till Samtliga Riks-Ståndens Protokoll hörande Bihang, hvars tryckning Expeditions-Utskottet har sig uppdraget att besörja, vagar Utskottet vördsarnligen underställa Riksens Högloft. Ständers pröfning åtskilliga förslag. Expeditions - Utskottet har , hvad försäljnings-priset beträffar, utsatt detsamma, som vid 1815 ars Riksdag, eller 3 skillingar Banko arket , och desto mindre tilltrott sig att på eget bevåg underskrida detta pris, som Utskottet inhämtat, att Resp. Riks-Ståndens Protokoll, hvilka lika med Bihanget tryckas på Stats-Verkets bekostnad, utbjudas till salu till ett högre eller 4 sk. för hvarje ark. — Afsättningen på Bihanget vid 1815 års Riksdag, hvaraf Upplagan blifvit bestämd till 1000 Exemplar, har, efter hvad Utskottet gjort sig underrättadt, icke öfverstigit 350 Exemplar; och Riksens Högloft. Ständers Stats-Ufskotts d. ig
Delta lagbud synes mig, åtminstone, s| länge som det finnes inskränkningar för yttranderätten, böra ovilkorligen i hvarje Riks-* dagsberättelse föranleda till. en uppgift på verk* r.ingarne af den, HofCanzlersEmbetet uppdragna inspectionsrätt öfver dagblad och periodiska skrifter; om nemligen förändring mot förr ägt rum; om den synes embetet fördelagtig eller ofördelaktig för yttranderättens utöfning; om förhållandet synes embetet sådant att inskränkningens upphäfvande nu med fog bör kunna, sökas. Mångå hade trott i denna Riksdags-be* rättelse få läsa att, på förekommen anle<lninga och i kraft af Instructionens 19 § , underdånig anmälan blifvit gjord hos Kongl. Maj:t ombehofvet för ett folk, som har Grundlagar, att vid Rikets första läroverk offentliga föreläsningar öfver dem må hållas. Då vår Constitution uppställer såsom en grundsats: fullkomlig likhet i åtnjutandet af allmänna rättigheter Och fördelar, har det oroat mången att i den nya skolordningens J:sta Section 5 Cap. 4 §., finna ett stadgande, sorn står i strid med ofvannämnde grundsats. Enligt detta stadgande nemligen blir den för4 $ta frågan som förelägges den blifvande med-? 488 Den i 8 Februarii, borgaren, vid sitt första steg på det offentliga lifvets bana, vid sitt inträde i den offentliga skolan som på folkets bekostnad underhåller denna, ’’om han kan styrka att han gerom egna tillgångar, eller andras bekostnad kan sig vid läroverket uppehålla” och skulle han svara, att han det icke kan, utan att han, såsom andra före honom gjort, bygger sitt hopp på Guds försyn och fromma menniskors kärlek så får läroverkets Rector honom icke inta-ga,” om än han i den fattige gossens blick skulle ana en Lindjkjöld en von Linné en Folhem. Jag förmodar att hvad jag anfört gör tillfyllest till reservation af folkets rätt, och till bevittnande att jag fullgjort min Riksdagsmannapligt, och torde föröfrigt mitt memorial få åtfölja remissen af JustitiaeOmbudsmannens berättelse. Herr Reutersvärd, Pehr Adam'.
Sedan Lagkommitleens slutliga förslag, likasom förut dess förslag till civillag, undergått granskning af Rikets Hofrälter och Konungens Högsta Domstol, samt en, uppå Rikets Ständers vid 1834 och 1835 årens riksdag anmälda önskan, af Kongl. Maj:t tillsatt särskild Kommitté uppgjort jemlörelse emellan nu gällande Jagar och de upprättade förslagen; hade Kongl. Majit, vid 1840 och 1841 årens riksdag, till Rikets Ständer öfverlemna! denna lagstiftningsfråga i hela dess vidd, med tillkännagivande af de hinder, som mott för afgifvande af nådig Proposition om lagförslagens slutliga 46 it. St. Just. Ombudsm. Emb.-Bcrättelse den 15 Nov. 1847. pröfning; vid hvilket förhållande Rikets Ständer funnit någon åtgärd till granskning eller antagande af lagförslagen ej heller kunna, å Deras sida, under dåvarande riksdag vidtagas, men tillika, ”då hela landet fästade högsta vigt vid frågan om ett förbättradt lagverk, särdeles i afseende å brotlmålslagstiftningen, der behofvet deraf blefve med hvarje dag mera bjudande,” och då Rikets SLänder för sin del ansåge en ytterligare granskning af förslagen vara af nöden, innan de till hufvudsaklig pröfning förekom me, såsom redan förmäldt är, hos Kongl. Majit i sådant afseende gjort den hemställan, i anledning hvaraf Kongl. Majit förordnat ofvannämnda Lagberedning till lagförslagets ytterligare öfverseende och granskning. Den Lagberedning, hvilken sålunda trädt i verksamhet, hade, under den 16 December 1842, alfaltat och sedermera till Kongl.
Har gäldenär, under sken af köp, gåfva eller annat aftal, egendom sig afhändt, för att förekomma utmätning, som af borgenär sökt är; straffes med åtta dagars fängelse vid vatten och bröd, eller med fängelse å allmän arbets-inrättning från en till sex månader. Samma straff' vare för den, som i det bedrägliga aftal med gäldenären sig inlåtit. Stockholm den 17 September 1840. Reservation af Herr von Röök, G.: ”Emot Högloft. Lag-Utskottet Betänkande, angående upphäfvande af Kongl. Förordningen den 9 Maj 1835 om försäljning af lösören, som få qvarblifva i säljarens vård, får jag reservera mig. —■- Upphäfvandet af Högbemälte Kongl. Författning utvisar ett vacklande i lagstiftningen, nemligen: — Att vid den ena Riksdagen antaga en lag, som vidden näst derpå följande Riksdagen göres onyttig, — hvilket af mig icke kan gillas; — man har klandrat denna författning, men ingen enda har med lagliga bevis eller facta styrkt, att den samma förorsakat någon skada och man har allenast förmodat, att den är skadlig, emedan tillfälle derigenom skall beredas till uppgörande af falska köp till förfång för en annan fordrings-e^are än den personen, som inköpt lösöre-egendomen. — Uti min domsaga hafva sedan 1835 säkerligen mera än hundrade sådane afhandlingar under de allmänna Tingen ingifvits, men, mig vetterligt, har ingen enda rättegång om dem uppstått, hvilket förhållande måtte utgöra ett säkert bevis derom, att missbruk äro åtminstone sällsynta. — Falska köp, skiften och gåfvor kunna äfvenledes uppgöras om läst egendom: Skall man derföre rimligen yrka, att 1 Cap. 2 §. Jorda-Balken bör undanrödjas utur vår ännu gällande allmänna lag? - Samma förhållande inträffar med afhandlingar om försåld lösöre-egendom. Det enda, som emot Kongl. Förordningen den 9 Maj 1835 kan skäligen an Bihtill R, Si.