Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Professoren Doctor Thomander samt Herr Farnander hafva yttrat, att den föreslagna tiden af 8 dagar, inom hvilken vexel-gifvare,enligt Utskottets förslag, borde protestera, då vexel-tagare, efter alt hafva emottagit vexel utan betalning, denna ej genast fullgör, vore för lång, emedan denna lid med gå i ve ett rådrum, sora för corresponderande vexel-försäljare kunde, genom cons missionärs efterlåtenhet, medföra oberäkneliga förluster, i händelse vexel-tsgaren under tiden blefve urståndsalt att betala, samt ej i något land längre ctedit för obetald vexel lemnades, än lill nästa söknedag, efter det vexeln blifvit aflemnad; liVare - Lag-lJtskottets Utlåtande, N:o ij6. 3 mot för handlande, hvilka måste iagtlaga den granlagenhet, alt protest ej anmäies förr än i yttersta stunden, efterlefvandet af ett stadgande, som innehölle kort lid för verkställandet af protest och hvarigenom vingleri och förluster kunde förekomma?, aldrig blefve sårande; och yrkade alltså desse Stånds ledamöter, att tiden i berörde afseende måtte bestämmas till a/; timmar. Uti detta yttrande har Herr Wijk i sådan målto instämt, alt han ansett 48 timmars tid böra utsättas. Äfvensom Herr Elfbrink förmenat, alt. 6 och 7 §§. skola stå i strid med hvarandra, emedan, enligt den förra, det vore en olaglighet att utlemna vexel, innan den blifvit betald, men, efter den senare, med protest emot uleblifven betalning för vexel kunde fördröjas i 8 dagar.
Prot, Utd, d. 18 Juli 184.0. 3g5 S. D. Till handlingarna lades Lag-Utskottets den 15 dennes på bordet lagde memorial N:o 72, i anledning af återremisser af Utskottets tvänne Betänkanden. S. D. Återremitterades Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 15 dennes på bordet lagde Betänkande^: N:o 6, i anledning af väckt motion om Lärare-Seminariers inrättande, samt förändringar vid lärare-beställningars tillsättande m. m. N:o 7, i anledning af serskilda motioner, dels om beredandet af medel för en lection vid Rikets Gymnasier uti natur-historien, förmedelst den theologiska lecticnens förenande med den philosophiska, dels om medel till aflöning af Lectorer vid Gymnasierne i moderna språken. S. D. Remitterades till Stals-Utskottet så väl Grefve Horns > Claes Fredric j motion rörande utdelningen af Ståndets tryckta protocoll vid denna Riksdag, ersättningen för trycknings-kostnaden m. m., som den anmälan af Riddarhus-Secreteraren, hvilken föranledt nämnde motion. S. D. Återremitterade Ridderskapet och Adeln Banco-Utskotlets, den 4 och 8 dennes på bordet lagde Betänkande N:o 40, med hemställan att Chefen för Cassa-afdelningen och Bankens Cassörer måtte retroactivt få beräkna åtksilliga dem tillagde löne-förmoner.
Nästan hvarenda dag hade han en löjlig be-rättelse om ett eller annat som skulle hafva händt honom, och man kan icke förvåna sig öfver att kommendör Wulff en gång efter en sådan berättelse tog sig i peruken och utropade: “ det er lögn, det er Djævlen gale mig lögn, sådan noget passerer jo aldrig os andre “ — en scen som Andersen sedan con amore utförde. Dessutom hade han ett stort förråd af skolhistorier och anekdoter sådana som den, då han i Tyskland gick in på ett apotek och begärde “ Ameri-kanisches Oel “. Ingen förstod honom, men dä han sökte göra sig begriplig genom åtbörder, utbrast personalen: “ Ah, Ricin-Oei. “ Öfver hufvud saknade Andersen anlag för språk. Han kände ofta denna saknad och var sjélf den förste * att göra sig lustig deröfver. Så t. ex. berättade han, att på en ångbåt i Dardanellerna påträffade han en perser, och till denne sade han Bereschit bara, b varti 11 persern svarade Yes. Detta var dock blott ett skämt; deremot var det icke skämt, när han skulle röra sig bland tyskar, fransmän och engelsmän utan att kunna deras språk. Han kom tidigt till Tyskland. Här var det icke fråga om en konversation sådan som^den med persern; här kom han in i familjelifvet, och här hette det: “ Hier hilft kein Maulspitsen, hier muss gepfiffen werden. “ Att han aldrig var i stånd att lära sig det tyska språket så, att han kunde skrifva det, gjorde honom emellertid ondt; under hans vidsträckta brefvexling med tyskar var det ju också snöpligt att begagna andras hjelp. I samspråk kunde han dock alldeles ogeneradt uttrycka sig, men så ogrammatikaliskt som möjligt. Blott ett exempel: då han från en tysk vän fick ett bref som började med Verehrter Hr. Professor — sade han: “ Han måste ju vara ond på mig, annars skref han alltid: “ Theures liebe Freundu. Det franska språket var naturligtvis ännu mera främmande för honom.
För nya iärarebeställDingar i Upsala skulle anslaget gå till 6,870 r:dr; dessa beställningar äro en profession i laghistorien. I Upsala finnas blott 2:ne professorer i juridiken; det ringaste, man vid universiteten plägar beräkna, är 3:ne: en för civil, en för criminal och en för ceconomisk lagstiftning. Ilos oss är denna sista så vidlyftig , att den allena nästan öfVers tiger 011 mans höfva. I närvar, ögon - Den 2 Juni f. in. i3 blick har genom Regeringens åtgärd och Ständernas anslag det lyckats att kunna hörja utgifvandet af Sveriges gamla lagar. Med detsamma någon kunskap oin Sveriges äldre rättsförhållanden och statsskick vunnits, har äfven uppstått ett begär att derom inhemta närmare kännedom, hvilket hör begagnas. Det är ock hvad som till en början åsyftas med professionen i laghistorien, hvilken kanske rättare borde heta professionen för Sveriges samhällsskick i det hela. Det är af föga betydenhet, hurudan benämningen blir, blott anslaget beviljas, dä det naturligtvis varder regeringens omsorg att fördela föreläsningarna så, att hvarje profession får sin behöriga andel af lagfarenheten. Ytterligare behöfves i chirurg! och barnförlossningskonst en profession, som för närvarande alldeles saknas; hvar och en finner, huru oumbärlig den är, så att jag ej torde behöfva derom vidare orda. För det tredje har man föreslagit en profession i geologie och mineralogi. I andra länder har vanligen hvardera af dessa vetenskaper numera sin egen profession, men hos oss skola de bibringas genom professorn i chemicn, en vetenskap, sorn förnämligast genom en af våra landsmäns förtjenster fått en sådan utvidgning, att den allena fordrar sin man. Mineralogien och geologien borde icke allenast derföre få en särskild, för dessa båda vetenskaper gemensam professor, utan äfven derföre, att bergverken utgöra en af Rikets hufvudnäringar. Den fjerde professionen skulle vara för xsthelik och modern litteratur. Hittills har bibliothekarien hållit föreläsningar i historia litteraria, eller, utom den egentz liga kunskapen om utkomna böcker, äfven i den sköna litteraturen.
Motion N:o 136, om ändring af nu gäl lande stadganden, angående utmätning. Motion N:o 137, om ändring af nu gällande författningar, angående uppbörd och redovisning af Kronans räntor, m. m. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 7. Motion N:o 138, om förändrade grunder för väghållnings-skyldighetens utgörande. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 2. R. St. underdån. Skrifv. N:o 40. Motion N:o 314, om inskränkning i rättigheten att på landet försälja bränvin i minut. Sammans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 5, Mern. N:o 9 och 12, Bevilln.-Utsk. Mern. N:o 22 och 23. R. St. underdån. Skrifv. Jordbrukare, om anslag till ersättning åt sådana, hvilkas sädesgröda lidit skada af hagel. Motion N:o 335. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 110. 35 Jordbruksnäringen, att af Riksbankens medel måtte för dess understödjande afsättas en fond af Fem millioner R:dr R:mt till utlåning mot real-sä kerhet. Motion N:o 230. Banko-Utsk. Mern. Jönsson, Ola, från Malmöhus län. Motion N:o 297, att den Svenska sjöfarande åliggande s. k. plåtafgift icke vidare måtte till sjömanshusen, utan till vederbörande kommuner erläggas. Allin. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 24. Motion N:o 298, om anslag för inrättande af s. k. slöjdskolor för flic kor. Stats-Utsk. Utlåt. Kalfven, om anslag till upprensning af vattendraget från denna sjö till Arvidstorp i Elfsborgs län. Motion N:o 39. Stats-Utsk. Utlåt.
Ofvanberörde, genom Kong), brefvet af den 14 September 1843 anvisade, anslag är visserligen afsedt till ersättning åt vederbörande för sådana till understöd åt medellöse Svenskar och Norrmän å utrikes ort bestridda utgifter, för hvilka, i anseende till desammas beskaffenhet, verifikationer i vanlig ordning i allmänhet icke kunna utan svårighet anskaffas, och meddelandet af föreskrift om afgifvandet af en fullständigt verificerad redovisning öfver användningen af ifrågavarande, för dylikt ändamål förskottsvis utanordnade, belopp kan icke heller, i Revisorernes tanke, anses hafva varit lämpligt eller behöfligt; men då Revisorerne icke bordt förbise vigten deraf, att, då ett förskott af allmänna medel till större eller mindre belopp för uppgifvet ändamål meddelas, någon slags redovisnings-skyldighet varder dermed förenad, och i förevarande fall en summarisk redogörelse öfver medlens användning, deraf åtminstone' kunnat inhemtas antalet af de personer, som af understödet kommit i åtnjutande, huruvida anslaget till hela sitt belopp åtgått eller om någon del deraf blifvit för framtida likartade behof reserverad o. s. v., synes hafva kunnat af vederbörande lätteligen uppgöras och ingifvas, hafva Revisorerne ansett sig böra å omförmälda förhållande fästa uppmärksamhet. Räkenskaperna öfver samtliga ofvanberörde fonder och medel hafva befunnits förda med ordning och redighet, och har, i afseende på ziffran, någon anmärkning dervid icke förekommit; varande uppgifterna angående de i Rikets Ständers bank, vid hvarje revisionsårs slut, innestående behållningar genom vederbörliga attester styrkta. Revisorerne, som jemväl tagit kännedom om Ombudsmannens lagsöknings-diarier, samt de utaf honom afgifna särskilda berättelser angående fondernas balanserade fordringar, hafva dervid icke funnit något att erinra beträffande det sätt, hvarpå bevakningen och indrifningen af de förfallna fordringarne blifvit besörjda. Vid anställd inventering af fondernas lånehandlingar hafva dessa befunnits omsorgsfullt ordnade och säkert förvarade. / — \2 — För de uti denna revisions-berättelse förekommande ziffer-uppgifter ansvarar den Sekreterare, som vid granskningen af de under Kongl.
Remisier till r StatS-lltstottet: r:o. kestr Danskons med flera frän Stora Kopparbergs Län Memorial, angående förbud emot försäljande i stör. te partier af den till fromma stiftelser anslagne krono-spannemäl: 2:0. knäres» kerston» frän Skaraborgs Län Memorial angående försäljande till Skatte af Ohlskorps Krono-Säteri i Skaraborgs Län) Stats och Banco-Utstotten: lölils Lrictons frän Carlstads Län Memorial, angäende förhöjning i arfwodet för Rikssns-Ständers fullmägkige i Bancjuen och Riksgalds-CoNtoret, Lag-Utffottet: kristers kerstons frän Skaraborgs Län Memorial, angäende förklaring öfwer Kongl. Förordningen den o:de Februarii 7802 angäende stängfelsthldighelen; Lag samt Allmänna BesrvärS och Oeconomi» Utstottet: Olok Lncslons sr än Norra Helsi ngeland Memorial, angäeNde rättighet fök den som iNgätk i allmänna Brandförsäkrings inrättningen, att stilja sig frän de Härads eller Socknewis ingängne brandstads föreningar; Allmänna BeswärSoch Meconcmiä Utstottett i:o. ker Oarslons frän Calmare Län Memorial, angäende afstaffandc af Jägeri betjeningen i Riket: 2:0. Tencler» ^nste/skont frän Östergöthland och kristers Cariton, frän Elfsborgs Lätt Memorialet angående siam och strö rotars lika deltagande i soldatens um berhall: Det särffildte Utffottet till uptagantze af twlstige frågor emellan Bonde-Standet och de öfrige Gtänden: Lric östman» frän Upsala Län Memorial angående alla hemmans lika deltagande i fängföringen. Bifall till Lag-Utstotlets betänkande angående lösen för gravalions bewis. Af den 2o:de Junit. Remisier till Stats-Utffottet. r:o. Kongs, Maj:ts proposition om inrättningen af ett Indalidhus. 2:0.
Visserligen vill Sverige icke mista denna förmur, icke heller låta den så förfalla, att den ej mera kan tjena till skydd.“ „Men bröder? Bah! Se om den fine svensken, då han råkar komma hit öfver, se om han vill erkänna oss för bröder, der han går och ser förnämt ned på vår fattigdom, vår illa ansade jord, vår brist på bildning, sedan blomman af landets folk, dess största krigare, dess snillen, dess must och penningar blifvit dragne till Sverige äfven i fredstider, då alltid hvarje utmärktare förmåga fästats der. Och sedan allt blef oss sålunda fråntaget, då säges det: försvara eder och oss, sänd ert lands ädlaste, sänd de ynglingar, som utgöra ert hopp, er möjlighet att ännu en gång uppstå bland civiliserade folkslag, sänd ännu dem ut att slagtas. Hvad mer, om fienden bränner edra hem och ihjälpinar edra barn, till hämnd öfver det envisa motstånd han röner öfver allt, der en arm ännu finns att mot honom höjas? Börja finnarne dock åter få förmuren litet upphjelpt och i bättre skick, då rustar sig åter Sverige till krig. Vi kunna något vinna, menas det, och förlora vi något, så är det på sin höjd ett stycke af Finland. Sverige ha vi dock alltid ostyckadt. Ha, jag blir bitter, men den föraktade blir lätt så, och kanske stundom orättvis i sin bitterhet.“ Johan upphörde att tala, äfven Cecilia teg ännu. Då började Johan åter tankfullt, nästan drömmande: „när skall väl den dag gry, då Finland skall i lugn få bota sina djupa sår och sedan ändteligen lefva för sina söners förkofran, för fredens värf, för civilisation och bildning? Hvem vågar hoppas på denna tid, då Finland, en värdig broder till det ädla Sverige, skall gå vid dess sida i broderligt förbund till sanning och ljus? Inträngdt imellan tvenne mäktiga grannar, är det ett tvisteäpple och den sedan gammalt utsedda tummelplatsen för deras strider. Gif någon tid af frihet och fred åt Finland, och om ej Suomis barn då vakna, då sofva de håglöshetens sömn.
I den händelse att hädanefter som tillförene Bränvinspannor som skola begagnas böra af tillförordnade Justerare uppmätas och stämplas, så får jag föreslå, det ansvaret för dessa Justerarnes förrättningar, bestämdare måtte dem åläggas, än uti nu gällande författ - 448 Den 3 Martti. ringar, på det att ej tillverkare af Brännvin,} må stanna i ansvarsskyldighet för hvad de förra af siurfaktighet och vårdlöshet, uragtlåta. Jag har sjelf en obehaglig erfarenhet deruppå, att så kan tillgå, och till förekommande af dylika olägenheter föreslår jag, att. intet ansvar, och ingen förlust af Brännvinsredskap må i något afssende tillskyndas den tillverkare af Brännvin som har sin panna lagligt stämplad och krönt, utan må allt sådantdrabba Justeraren, utan att pannan confiskeras eller Cörseglas, blott åter uppmätes och onikroncs» Om remiss af detta till vederbörligt Utskott anhåller jag ödmjukast. Friherre von Roxendorff, Carl Gustafi Jag har visserligen hört och skulle rara böjd att tio, det den för handen varande stora Financeoperation, skulle, med flera, äfven medföra indragningen af det anslag Kongl. Maj t och Riksens Ständer gjort såsom fond för Bancolån till understöd för nyttiga uppodlingar i landsorterne, och att i följd deraf denna lånerättighet skulle upphöra; men då detta troligen först skall komma under Riksens Ständers öfverläggning, och en sådan förändring kanske ick? så snart kan för sig gå, har jag* Den 3 Martti'' 449 för den tid som denna lånerättighet ännukan vara öppen, ansett Åtskilligt ändringar och tillägg i Kongl. Maj:ts förnyade nådiga kungörelse i detta ämne af den 3 November 1819 af högsta nödvändighet, hvarjemte jag förenar deri ödmjuka anhållan, att de re olutionec och instruetioner, som Herrar Bancofullmägtige kunna meddela Herrar Commissarier i Riksens Ständers Bank i afseende å tillämpningen af förordningen och hvartill näriaggde a:na FrotocollsUtdrag gifva anledning, måtte, (så framt Herrar
Från Höglo fl. Ridderskapel och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet ett af Herr von Koch, Nils Samuel, afgifvet anförande i afseende å Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående anslag till jernvägsbyggnader och till rörelsemateriel å redan anlagda stambanor; tillika med åtskilliga i anledning af detta anförande afgifna yttranden. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Banko-Utskottets Memorial, M 9, med underrättelse om Riks-Ståndens beslut i anledning af Memorialet JW 4 S. D. Föredrogos Stats-Utskottets nedannämnda Utlåtanden: JY2 12, i anledning af Kongl. Maj.ts nådiga Proposition, angående öfverlåtelse till Westerbottens läns innevånare af gamla fängelsebyggnaden i Umeå med tomt. Bifölls. JV2 13, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående öfverlåtelse till Jemtlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Östersund. Bifölls. J¥1 14, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående öfverlåtelse till Wester-Norrlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Hernösand med tomt. Bifölls. IS, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående öfverlåtelse till Wester-Norrlands läns innevånare af gamla kronohäktesbyggnaden vid Sundsvall med tomt. Bifölls. Prot.-Uldrag den 20 December 1865. 101 M 18, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, angående de förändringar, som inträffat i afseende på utarrenderade kungsgårdars och öfriga kronolägenheters förvaltning under sednast förflutna trenne år. Lades till handlingarne.
Banken (bankosekreterare-tjeristen icke ens undantagen) fullt absolverade skolstudier hädanefter skola vara tillräckliga, och har sålunda velat reducera Riksbanken, ifrån att vara ett Statens embetsverk, till likhet med ett större handelskontor eller en privat bankinrättning, under det att samma Utskotts—pluralitet på andra ställen i detta Betänkande och för andra sylten, till jemförelse och upplysning i afseende på regleringen, framhållit förhållandena inom de öfriga embetsverken. — Emot grundtanken i förslaget, att nemligen för embetsmannaduglighet akademiska studier äro obehöfliga, måste jag inlägga min allvarliga protest. Yäl vill jag erkänna, att man möjligen kan vara en skicklig affärsman, utan att hafva tagit akademisk examen; men jag kan icke medgifva rigtigheten af den slutkonst, som på grund af enstaka undantagsfall vill proklamera en allmän regel. Och utan att underkänna bildningens vigt och värde, lärer man väl icke kunna neka att studier i allmänhet, ju grundligare och vidsträcktare desto bättre, dock lemna en viss garanti för den skicklighet, som Staten med rätta fordrar af sina tjenare. Ar nu detta en sanning, så torde väl Rikets Ständer svårligen kunna, med iakttagande af sin egen värdighet samt Bankens och det allmännas sannskyldiga bästa, frånträda densamma i fråga om befordringar och inträde i det Verk, som omedelbarligen står under deras vård. Då Utskottet slutligen föreslår, att vid tjensters tillsättande förslag hädanefter icke må upprättas och att de sökande endast då må tillgodonjuta tur ocb anciennitet, när öfriga befordringsskäl äro lika, äfvensom att en felande tjensteman må kun na, utan föregången varning, genast suspenderas, så skulle, genom dessa förslags an - Banko-Utskottets Memorial N:o 44. 47 tagande, tjenstemännen i Banken komma i en så vansklig ställning, att helt säkert hvarje person med duglighet och sjelfkänsla skall betänka sig mer än en gäng, innan han söker inträde i Bankens tjenst.
Efter fullgjordt ar - S la Is-U t s k o 11 e t s Betänkande». ^^5 3)-ele af Sockne-Comrnitteen skulle, enligt llei r Öfverslens förslag, Protooeliel deröfver med den taxation, sorn blifvit bestämd för hvarje hemman, insändas till Landshofdinge-Ämbetet, till den vidare ålgård Kongl. Majrt i Nådér kan finna sakens hela utveckling fordra, hvarefter till köparnes säkerhet skalleeller köpebref borde utfärdas, hvilka, lill minskning i kostnad och besvär kunde inskränkas till ett enda för hvarje Län, Härad eller Socken, samt i Läns-Archivet förvaras, Beträffande anläggning af PlanterParker för Kronans räkning, har Herr Öf verslen uppgjort följande öfverslag, nemligen: att dessa Parker, väl organiserade, borde årligen och under en successiv reproduetion kunna lill Flottome aflemna 100,000 Cubik fot godt och fullmoget Ekcvirke: Att en fullmogen Ek, då man förutsätter, att icke alla äro felfria, kan per medium berä*knas till s5 Cubik fot: att ett tunneland lämplig och god jord bör kunna producera vid pass 5o fullmogna Ekar: Ekar således erfordras för hvarje års behof, och att Eken, uppdragen från plania, fordrar en tid af högst 200 tV, för att blifva fullvuxen; hvaraf resultatet skulle blifva, ali 80 Tunnland god jord erfo - *f)*> Stat s-U t slottets B c t jin k a 11 d e n. dräs för att producera Ekvirke lill 1 års consumtion, samt 16,000
Krigs-vetlenskaps-academiens tidskrift nemi. för Febr. månad 1845, sid. 65—67, och Juni månad 1837, sid. 2i5—2a3, i hvilka finnas införd! ett af mig uppgjordt förslag till Weslgötha cavalleri-regttes åter-uppsittning och organisation för framtiden, hvilket, efter mitt förmenande, icke allenast skulle betydligt minska de rustandes kostnader så väl vid sjelfva uppsittningen som allt framgent, utan äfven för K. M. och Kronan medföra de väsendtliga fördelar, att regttet derigenom vunne i duglighet emot hvad som lomme att äga rum, ifall uppsittningen på en gång skulle verkställas, samt alten fond för regrtets rekryt-och remoutexercis under uppsittningstiden klefve bildad, hvarigenom särskildt årligt anslag för detta ändamål för all framtid besparades. — Min afsigt med detta förslags framställande har varit att ådagalägga, å ena sidan, möjligheten att verkställa ett indelt cavalleri-reg:tes åter-uppsittning utan rusthållarenas alltför stora betungande, å den andra, huru ett indelt cavalleri-regtte i allmänhet borde vara organiserad!, för att alltid befinna sig i fullkomligen tjenstbart skick, och iståirdsatt att uthärda de mödor, som från tjensten i fält äro oskiljaktiga och hvartill ovillkorligen erfordras, i:oatt manskapet i rekryt-skolan erhåller tillbörlig öfning i ridning, hästens vård, vapnens användande samt tjenstgöringen i allmänhet; D c n 8 A j) i' i 1 f. ra. samt 2:0 att hästarne i remonl-skolnn erhålla elen tidiga och ändamålsenliga förberedande daning, sorn är så oundgängligen nödvändig för deras anhållande duglighet vid fältmödor, förutan hvilka egenskaper ett cavallen'föga gagnar — med hvilka det för landets försvar är af stort värde.
Enär likväl detta anmärkningsvis framställda yrkande innefattar ett alldeles serskildt grundlags-ändringsförslag, kan Constitutions-Utskottet destomindre öfverlemna detsamma till Riks-Ståndens behandling, som de mål, hvilka, genom Allmänna Beredningens upphörande, skulle förlora offentlighet, egentligen inskränka sig till oeconomiska rättsfrågor, hvaremot den i vederlag begärda publiciteten af Stats-Rådets Protocoll komme att utsträckas till nästan alla Regerings-Ärenden. _______ Sedan Riks-Stånden, genom meningarnes sammanjemkning eller efter anställda omröstningar, hunnit stadga och meddela deras Utlåtande öfver dessa både granlaga och mångfalldiga ämnen, skall Constitutions-Utskottet ofördröjligen upprätta och aflemna fullständiga redactionsförslag. Atik. till Exp. Utsi. den il Nov, Memorial med uppgift d serskilda Grundlagsförändringar, som föranledas af Stånden; gemensamma tankar, rörande Idof Cancellerens Stats Departement. Uli Memorial N:o /\S, under denna dag, angående äterremisserna på förslaget, i Memorial N:o 34, lill en ändamålsenligare organisation af StatsRådet, har Constitutions-Utskottet redan anmjält, hurusom från samtlige Riks-Ståndens anmärkningsvis gjorda yrkande, att Idof-Cancellerens Departement må ur Stats-Rådets sammansättning uteslutas, åtskilliga andra, förut icke väckta eller beredda grundlagsändringar komma att härflyta. Dac är ock lill följd af detta Rikets Ständers Utlåtande, som Utskottet nu får serskildt, för grundlagsenlig behandling, vördsamligen uppgifva och föreslå ifrågavarande ändringar, nemligen: Regerings-Formen. lii § måste redactionen af de 3:ne första perioderna sålunda jemhas. ”De Ministérieia målen, — anmäla, i närvaro af någon annan Stats-Rådets Ledamot. Är föred råge den Stats-Rådets Ledamot, som Konungen äfven i detta fall tillkalle.