Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-utgift för förstberörde ändamål måtte kunna undvikas, Rikets Ständer, så framt det årliga anslaget för Instructions-compagnien bifalles, kunde hos Kongl. Maj:t anhålla, att af detta anslag för det första året måtte användas hvad, sorn erfordrades för materielens anskaffande; men Stats-Vt skottets Utlåtande , N:o 7/. 13 som Utskottets yttrande i denna punkt blifvit af Borgareoch Bondestånden bifallet, vidblifver Utskottet samma sitt yttrande. Andra punkten, angående anslag till complettering af redskaps-, rid-; anspannsoch stall-persedlar för fem batterier af nya fält-artilleriet, Tredje punkten, angående anslag till nya infanteri-gevär. Fjerde punkten, angående dito till nya pistoler, Femte punkten, om anslag' till förändring af äldre Infanteri-gevär för slagkruts-antändning och Sjette punkten, angående anslag för tillverkning af slagkruts-hufvar, jemte maehiner, hafva af Bondeståndet blifvit återremitterade, men enär de öfrige trenne Riksstånden bifallit Utskottets tillstyrkan i dessa punkter, kunna, jemlikt 75 §. Riksdags-ordningen, ålerremisserne icke till någon åtgärd föranleda. Sjunde punkten är af samtlige Riksstånden bifallen. Åttonde punkten, angående anslag till bestyckning af Carlstens fästning, har blifvit återremitterad af Borgareståndet, med förklarande, att Ståndet anser berörde anslag böra till endast 40,000 R:dr bestämmas, och af Bondeståndet, inom hvilket blifvit yrkadt, att detta anslag icke måtte beviljas. Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet hafva deremot bifallit Utskottets förslag, vid hvilket förhållande Utskottet anser sig böra vidblifva sitt redan afgifne yttrande.
Härvid får jag invända, att jag först och främst icke befarar, att uämnderne skola ingå uti behandlande utaf andra frågor än dem, som de enl. mitt förslag äga att uptaga, enär jag är öfvertygad, att de ekonomiska delaljerne för länet snart torde till fullo uptaga hela den tid, som jag inom maximum föreslagit, och hvilken nu alltför högt af mången anses beräknad. Jag tror dessutom en stor garanti för öfverläggningarnas bibehållande inom behöriga gränsor ligga just uti den industriella anda, som måste genomtränga denna nämnd, och hvilken alltid för sina ändamåls befrämjande fordrar ordning och lugn. En annan fara finnes deremot, för hvilken jag tror en fruktan vara mera grundad, deri nemi., att det demokratiska elementet, öfverlemnadt åt sig sjelf, får inom samhället utveckla sig, utan att den varande statsorganismen, medan den har kraft dertill, öfvertager dess ledning. Den 21 December. lil Medel och kraft lill en sådan ledning har jag medelst min motion afsett att bereda ett medel och en kraft, hvilken i den politiska upfostran, nämnden skall bibringa massan af nationen ligger förvarad. Genom denna, genom en allt oftare och allt högre stigande behandling af ärender och mål, hvilka såsom stående i närmaste förening med Individernas enskildta intressen, med förtroende kan, till deras behandling af Staten öfverlemnas, skall småningom det politiska förstånd hos nationen inplantas, som till vårdande af nationens högre intresse erfordras. Hr von Troil har ordat mycket om det besvär Läns-nämnderne komma att förorsaka Landsh. Jag tror dock, att detta är nog högt iipskattat. Gifvet är, att något besvär mäste upsla, men det är i och för sådane företag, dem Landsh. i alla händelser med spänd omtanke och ospard möda måste omfatta. Lika med Frih. von Kramer tror jag, att Läns-nämnden med uptagande af de ekonomiska ärender, hvilka tillhöra Landsh.- embetets omtanke, skall i ganska väsendtlig mån underlätta Landsh:s göromål.
Sådan trodde han ej eller lagens mening hafva varit; ty då, genom Kongl. Brefvet den 23 April 1752, uppå gjord förfrågan i ämnet, den förklaring meddelades, att snatteribot icke egde runi efter 1746 års Förordning, så anfördes såsom det förnämsta skälet härföre, "att den, som bryter upp annans bref och derutur stjäl penningar eller penningevärde, derigenom beginge tvänne grofva brott, nemligen först en så beskaffad stöld, och sedan förbröt sig emot Kongl. Förordningen den 10 Julii i645, som i 10 §. förmår, att den, som på Posthuset olofligen uttager andras bref och dem undansticker, borde exemplaritcr straffas; hvadan det syntes ovedersägligt, att 1746 års Förordning endast hade afseende på sådane bref, angående hvilka äfven 1645 års Förordning kunde tillämpas; och att således äfven en förklaring af 174Ö års Förordning borde vara för ändamålet tillräcklig. Men då Konung och Ständer lika lätt kunde åstadkomma en lagförändring, som en lagförklaring, funne Motionairen, som ansåg ifrågavarande brott, allt efter de dermed förenade omständigheter, böra hänföras under olika Lagstadganden, såsom 4° Gap. Missgernings-Balken, 12 Cap. 3 §. sista Mom. Handels-Balken, 42 t^p. 3 och 5 §§:ne förstnämnde Balk, med flere lagrum, hvilka ej kunde på förhand uppgifvas, sig föranlåten hemställa om den förändring uti i/ fb års Kongl. Förordning, att den hädanefter endast må tillämpas, då tillgrepp begås utur bref, som redan blifvit inlemnade till allmänna posten, och infam de blifvit i behörig ordning derifrån uttagne. Log VSt skot tets Ber. I anledning häraf får Lag-Utskottet afgifva det yttrande, att, ehuru Kongl.
Flintor, Agat-, se Agat» arbetad. Flor, se Väfnader. Flugor, Spanska, sc Apotheksyaror. Flädersaft, se Mos. Fogel-lim, se Lim. Foglar, preparerade till Naturaliesaanlingar» se Naturalier. Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande, IS1:o '21. 11 T ull värde. Qvantitet för Tullbar. Inf.-T ull. Ulf.-Tull. R:dr s. r. Fransar, Gullmi er och Snören: Kalr S. r. R:dr s. r. 2 4 — Guldoch Silfver-, äkta l lod —. 24 — \ 1 20 — oäkta . l lod 18 — I 20 Silkesl skålp. 5 1 ^ ri *a. 4 andra sinet Frugter och Bär, ej specificerade: l skalp. 1 IG — 3 Friska, jordl tunna — 36 __ ' 8 trädi tunna 2 3G — Inlagda i brännvin eller ättika . l skålp. 9 — . F r i a. 2 24 — Torra, jordl lisp. 30 — 5 trädFrö : l lisp. 1 12 — - .Blomsteroch andra TrädgårdsF r i tt. F ri tt. Klöfveroch annat Gräs F ri tt. Frngter, insyltade, se Confilyrer. I Fällar, se Pelsverk. 12 Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkandej N:o 21. T ullvärde. Qvantitet för Tullber. Inf.-Tu 11. Utf.-Tu 11. 1 andra slag, ej specificerade 1 skålp. — 4 - F ri a. 1 12 — Färgmossa> alla slag 1 lisp. 3 8 Färgträd, oraspadt, alla slag 100 Rd. v. 1 F ri tt. — 24 — Galläplen 1 skålp. 2 —- 3 — Gallmeja Gardiner, Rull-, af målad Bomulls1 skålp. 2 40 väfnad c Garn : Bomulls-:
Betraktar man företeelserna utom Representationen, synas dessa äfven derpå gifva en bekräftelse.» »I sådant afseende böra nämnas det af Konungens Befallningshafvande i Elfsborgs län år 1833 till Kongl. Majit inlemnade och af trycket utgifna förslag til! menighets-styrelser för socknarne och länen, öfver hvilket Kongl. Majit infordrade samtlige sina Befallningshafvandes utlåtanden; vidare fattigvårdskomiténs förslag till icke blott socken-, utan häradsoch läns-nämnder, samt äfven komiléns för nationalrepresentationens ombildning förslag till införande af länsnämnder, hvilka »skulle erhålla uppdrag att meddela upplysningar och råd i de för länet gemensamma frågor». Erfarenheten har också visat, att komiteér måst länsvis bildas, då Kongl. Majit i frågor, som rört landets ekonomiska angelägenheter, velat höra dess invånare, såsom t. ex., då Kongl. Majit åren 1833 och 1841 ville inhemta menigheternas yttranden om hemmansklyfningen och vilkoret! för besutenhet, äfvensom år 1847 om förslaget till ny reglering af domsagor och fängelsedistrikter i riket; så hafva äfven vid de nödår, som träffat en del af rikets provinser, länskomitéer sjelfmant bildat sig genom deputerade sockneoch fögderivis.» »Bland redan för handen varande elementer lill en kommunal författning för länen kunna räknas: Pröfningskomitéerna, Deputerade för markegångssättningen, Brandstodsföreningar för länen, Lazaretts-, Kurhusoch Hospitals-Direktioner, Boställsoch Lönings-Direktioner, m. fl.» »En inrättning, som, så djupt grundad i beskaffenheten af landets natur, i dess gamla plägseder och författning, tillika blifvit på senare tider föremål för en så Allmänna Besvärsoch Ehonomi-Uiskollels Betänkande, J}f 110. 25 / , ofta förnyad behandling, synes med skäl förtjent af lagstiftningens åtgärd.
Dottiainer och förarrenderade lägenheter; så hade StatsUtskottet icke eller kunnat den samma uti dess om sådana Kronans Egen - Den 7 Juth 847 Egendomar till Riksens Högloft. Ständer afgifna Utlåtande och Berättelse upptaga; men på det en fullständig upplysning om förhållandet .med detta hemman, och de vilkor, hvarmed det nu innehafves , matte kunna vinnas ; så hemstälte Stats-Utskottet, huruvida Riksens Högloft. Stan-» der skulle täckas hos Kongl. Maj t i underdånighet anhålla, det Kongl. Kainrnar-Collegium kunde undfå Nådig befallning, att härom anställa behörig undersökning och dermed sedermera efter I.ag och beskaffenheten förfara, samt vid nästa Lagtima Riksdag till Riksens Högloft. Ständer ont förhållandet afgifva omständelig Berättelse. Med bifall till denna Stats-Utskoitets hemställan, anhöllo hos Kongl. Maj:t Riksens Ständer uti underdånig skrifvelse af den 27 Mars 1810, att Kammar-Collegium måtte undfå Nådig befallning, att härom anställa behörig undersökning, och, i händelse Innehafvaren ej uppfyllt de honom, i kraft af dess erhållna åbo-rätt , åliggande förbindelser , dermed sedermera efter Lag och beskaffenheten förfara , samt vid nästa Lagtima Riksdag till Riksens Ständer om förhållandet afgifva omständelig Berättelse. X anledning af denna Riksens Ständers underdåniga hemställan, täcktes Kongl. Maj:t uti Nådigt Bref af den g April 1810 anbefalla Kammar - Collegium, att om den äskade undersökningen föranstalta, och i öfrigt dervid förfara, på sätt Riksens Ständer i underdånighet begärt. Sftcr 848 Den 7 Julu Efter inhändigandet af denna Nådiga Séfällning, har Kongl. Kammar*Gollegium uti Bref af den 9 October 181 o anmodat Konungens lie* fallningshafvande i orten , att om ofvanberördé undersökning föranstalta och dermed sedermérä till Kongl. Collegium inkomma.
Med indrifningen och redovisningen af Kronans behållne afrad och Tionde samt annan Ränte spannemål har hittills sålunda tillgått, att den del af desse Skatter, sorn in natura afbördats, blifvit lefvererad till Magazins-Inrättningens förråd och följakteligen i detta Verks räkenskaper upptagits, hvaremot den del, som efter Magazins-Direetionens pröfning af förekommande skäl fått lösas i Contant, ingått till Stats-Contoiret och der blifvit'redovisad. Utom det att genom en så beskaffad sammanblandad Redovisning ej nied nödig redighet på ett stalie och i ett sammanhang utrönas kan till hvad sammanlagd Summa denne Rikets intrad i sjelfva Verket uppgår, förekommer, att Siats-Contoiret, som hittills efter den antagne ordningen ej af Magazins-Directionen fått underrättelse till hvad belopp och för hvilka orter ränte-spannmålen blifvit lill Löning i Contant medgifven, af sådan orsak ej eller varit i tillfälle att bestämdt känna huru stor Summa bordt dit ingå, hvilket åter Magazins-Directionen, som endast med hvad in natura influtit ägt befattning, ej kunnat upplysa, enär Landshöfdingarne icke haft sig ålagdt, att hvarje är inkomma med så beskaffade uppgifter, att det ena och andra deraf stått att inhämta, hvarförutan och enär förhållandet med fullkomlig säkerhet ej kan utrönas, förrän vid Lands Röckernes revision, hvilken först på ctura elier 3idje året efter Uppbörds-årets utgång är möjlig att *5 5^ Forsing' till Allmänna Maga zins verkställa, synes Controllen å vederbörande uppbördsman i denne del alt för sen, och tillfälle derigenom vara, att en längre tid obehörigt disponera Kronans medel, och en möjlig utväg att på sådant sätt tid efter annan dölja åsamkade Balancer.
Äfven att förslag uppgöres, huru skall förhållas med rättigheten till Adelskap .efter en afgående. Memorial i anledning af motion om tilllägg till 28 § Regerings-Formen. Sedan af enskild Riksdagsman hos Constitutions-Utskottet motion blifvit väckt, att såsom tillägg till 28 § Regerings-Formen åter måtte föreslås samma stadganden, som vid 1809 och 1810 års Riksdag föreslogos, rörande tillåtelse att i tjenst antaga utländske män till Lärare vid Universiteterna, Språkoch Exercitie-Mästare och Idkare af de fria konsterna, beslöt Utskottet, att följande förslag skulle hos Riksens Ständer anmälas: I första Momentet efter ordet »Fästningar»: att till Sysslor vid Academierne befordra utländske lärda af utmärkta förtjenster; i särskildt Moment näst efter ordet »förtjenster», i händelse nyssnämnde Moment antages, men i vidrigt fall näst efter ordet »Fästningar»: att i tjenst antaga utländske män till Språkoch Exercitie-Mästare, samt Idkare af de fria konsterna; samt vid §:ns slut, efter orden »den rena Evangeliska läran»: Språkoch Exercitie-Mästare samt Idkare af de fria konsterna allena undantagne. Hvilka förslag till behandling enligt 56 § Regerings-For - 904 Riksdagen 1815. men till Riksens Ständer vördsamt skulle öfverlemnas. Stockholm den 10 Julii 1815. På Höglofl. Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar Rudolf Cederström. På Högv. Preste-Ståndets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein. På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar J. Wegelin. På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar A. J:son Hychert. G. A. Silverstolpe. Bilaga till Mern. Vördsamt Memorial!
Gjutet: 8 Tackoch Barlast(Törb. ) 4 till utförsel} j 1 Skepp, stäp. r. 4 Bomber och Kulor, Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare samt finare och 3a gröfre Lavetter .{ I Skepp, stäp, v. ! 8 _ 3 2 Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, oslämplade och oborrade, samt Hällar 8 — öfver ii tums tjocklek . 1 Skepp, itap. v. } 4 4 Ipecacuahna, se Apotheksvaror. Jalapparot, se dilo dito Jern, pläteradt, se Metall-arbeten ej specificerade. Gamla Bil. till Expeditions-Utskottets Förslag till und. Ski/velse N.o 3o8. 5y Tullvärde. Qvantitet för tullberiikning. Införseltull. Utförse’ tull. Jern: Gjutet: Gamla casserade Kanoner IO och Bomber x Skepp. stäp. v. i 2 24 — 2 24 — Grytor och Kittlar, Hällar af ii tums tjocklek och derunder, Kakelugnar, Lod och Lödjor till vigter, Stolpar till Gallerverk och Ledstänger dertill, Gjutgods till Machinerier och delar deraf 24 samt Slussportar - { I Skepp. stäp. v. } 8 24 — Allt annat gjutet arbete, ej 33 specificeradt 100 R:dr v. 16 — 2 Smidt eller Valsadt: 5o Ankare och Ankarflyn . I Skepp. stäp, y. ^12 )12 24 32 — Draggar, Armbullar, Hammare, Roderjern, Skeppsknän och Smedjestäd, större eller 1 Skepp. stäp. y. I20 60 mindre | 32 — Stångpiatt, §■ tum tjockt och deröfver, under 12 tums bredd, af större eller mindre längd, fyrkant öfver § tum 1 Skepp. stäp. v, 16 längre eller kortare .
Fröken Seelig har redan haft tillfälle att ytterligare visa det som Emma Scarli i » Stulen lycka ». Vi äro vana, att i literaturen och på teatern se gräsligheter hopade på gräsligheter, och vi hafva lärt oss att söka tröst i verkligheten, i våra egna ejteater-r * evy. fullt så sorgliga erfarenheter, hvilka alltid rymma några försonande och förklarande drag, tröst för den sorgliga lära.vi hört eller sett predikas. Men Giacosas » Stulen lycka » försmår alla den sortens tragiska effekter, dess faktiska förutsättning, det enda, det handlar om, är att en hustru bedrager sin man med sin älskare, mannens vän, och att detta bedrägeri, denna stulna lycka sköflar alla tres lif på ali verklig lycka. Ett äktenskapsbrott är ju något mycket vanligt, vi betrakta det eller tala därom med det lättsinne och den cynism, den ton af » laiser-aller », som är tidens lyte. Men nu säger detta stycke oss så Öfvertygande sannt, att det alltid är något allvarligt, alltid för till olycka. Ty de äro olyckliga, sönderslitande olyckliga dessa människor, när ridån faller för sista akten, och de äro det, äfven fastän den förbjudna kärleken var så stark, så ädel, så etiskt ren. Älskaren reser att börja ett verksamt och nyttigt lif, Emma går de tvungna första stegen för att gripa sig an med de små dagliga bestyren, att egna sig åt sina skyldigheter som husmor och moder, och hennes man stänger sig inne på sitt kontor för att arbeta mer än någonsin. Ty den enda räddning som förf. låter oss ana och hoppas på för dessa människor, den hafva de och vi att söka i — plikten. Så skola många år gå, men så. sitter måhända Giulio en dag på sitt kontor och får se i en tidning eller höra talas om, att denne unge Fabrizio, som var hans vän, blifvit en nyttig människa och lärt sig älska en god kvinna, som kunde skänka honom en sann och hederlig kärlekslycka, och då går han kanske in med den underrättelsen till sin hustru, till sitt barns mor, och de skola förstå, att alla mänskliga sår kunna läkas, om de skötas med förstånd, och man ej ryggar tillbaka för en smärtsam amputation eller ett svidande plåster
Besv:s o. Ekon-Utsk:s Ellide N:o 11). S. A. K. Jemte framställning om behofvet deraf, alt de inom Riket anlagda elektriska lelegraf-ledningarne, som redan egde betydlig utsträckning och antagligen koinme att ytterligare utvidgas, erhiille en ny förbindelse med öfriga Europeiska telegraf-systemer, med hvilka de hittills hade samband endast genom de Danska telegraf-linierne samt den emellan Skåne och Seland befintliga undervattens-telegraf, anlagd på Sveriges och Danmarks gemensamma bekostnad samt med åtagande af Sverige alt, så framt från dess sida beslöles alt verkställa eller tillåta någon direkt telegraf-förbindelse med en utanför Danmark liggande punkt i Östersjön, söder om norra spetsen al Hertigdöme! Kurland, då, innan en sådan tillåtelse gåfves, återbetala bela del belopp af omkring 42,000 R:dr R:mt, hvarmed Kongl. Danska Regeringen i berörda utgift deltagit, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att, till afhjelpande af nämnda behof, en direkt telegraf emellan Sverige och Tyska Öslersjö-kusten måtte inrättas, särdeles som afslåndet från Skåne lill ön Rugens norra udde endast utgjorde omkring 12 tyska mil, samt det möjligen kunde motses all denna telegraf-ledning blefve al Kongl. Preussiska statsverket, på eget bekostande, fortsatt öfver Rugen lill staden Stralsund, der Europeiska telegraf-nätet, genom utgrening från Berlin, vidtoge, hvarförutan till stöd för förslaget tillika förekomme, alt, efter hvad förhållandet med inkomsten af telegraferne under Öresund och å det Danska landtområdet lät förmoda, den utgift, som erfordrades för anläggningen af ifrågavarande telegraf och, derest denna komme alt utgöras af tre trådar, svutes kunna beräknas till 13G Expeditions-Visko t tels Förslug lill underd. Skrifvelse N:o 64. högst 25,000 R:dr R:mt för hvarje tysk mil, vore alt anse blott såsom ett förskott, hvilket inom få år ersattes, hvarefter anläggningen lemnade riklig vinst.
Hennes Frou-Frou blef ingen liten lättsinnig pariserflicka, och hennes drottning Anna — i Scribes komedi » Ett glas vatten » — blef vida mer än en indolent och oskadlig nolla med drottningkrona på sitt hufvud. Fru Hwasser kunde icke göra sig liten, men hon kunde gifva en liten människa drag, som pekade ut öfver denna människas egen synvidd och gjorde henne till en typ, på samma gång som de individuelt belysande dragen voro utarbetade med genialisk skärpa. Hon passade aldrig — och allt mindre, ju äldre hon blef — till att spela hvardagsmänniska, men så mycket mera till att framställa kvinnor, som voro hufvudet högre än sin omgifning, och som hellre befallde än lydde, excentriska kvinnor, som brydde sig katten om människors prat, utan som gingo sin egen väg och handlade efter egen känsla och eget hufvud. Från hennes tidigare typer af inbundna, stolta, själfmedvetna kvinnor — Jane Eyre, Anna Holm i » Blommor I drifbänk », » Fröken Elisabet », Mathilda i » D e nygifta » — utvecklade hon sig till att gifva fru Inger till Östråt, Lona Hessel i » Samhällets pelare », fru de Varenne i » Prins Panin », grefvinnan Danicheff, markisinnan i Alfred de Mussets » Il ne faut pas jurer de rien ». Det är ett nytt område inom diktningens värld, hon nu kommit in uti, hon som förr räknat som sina typiska roller Myrrha i » Sardanapalus », Thusnelda i » Fäktaren från Ravenna », Sigrid fagra i » Bröllopet på Ulfåsa ». Men med de nya uppgifterna kommo nya sidor i hennes naturell till sin rätt. Hon kunde visa en djärf och blodfull realism och en humor af en helt och hållet originell art. Den kunde vara dämpad, fint och älskvärdt själfironisk — som hos drottning Anna, den närsynta och barnsligt bortkomna, inte vidare klyftiga, men hjärtegoda och känsliga kvinnan på tronen — eller saftigt grotesk som hos Mussets markisinna, en af de mest fulllödiga sceniska skapelser, jag sett på svensk scen.
Det inkast, som häremot kan göras, Den 5 Maj. 101 ras', att grofva brott', som föröfvas strax efter ett slutadt Ting , skulle, nära en månad sakna handläggning, om Härads Rätten ej oftare sammanträdde, synes mig vara besvaradt dermed att Domaren bör i sådant fall utsätta Urtima Ting, hvilket hvarken kan medföra betydligt besvär eller stora olägenheter , enär erforderligt antal Nämndemän äro inom Socknen att tillgå, och de händelser , då ett sådant Urtima Ting behöfves, måste, i anseende till den förkortade tiden mellan de Ordinaira Tingen, blifva högst sällsynte. Hvad den föreslagna förändringen, uti HofRätlernes nuvarande organisation angår, har jag visserligen å ena sidan funnit , att inånga fördelar deraf kunna med skäl väntas , men också å den andra, att betydliga svårigheter dervid möta. De förra äro uti Lag-Comitéens underdåniga Betänkande, och de sednare uti Bergs-Rådet Sandels och Hans Excellence, .Tustitite Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborgs särskildta yttranden , så fullständigt upptagne , att jag icke tror mig böra dem nu upprepa. Ett af de uppgifna hindren för förändringen, den tillökning i kostnaden den skulle medföra, tror jag, ehuru hufvudsakligt det må kunna blifva, icke kunna vara ett ämne för mitt underdåniga utlåtande, enär det ankommer på Kongl. Majit och Riksens Stan-' der, som äga närmare kännedom om Statens tillgångar, att pröfva, hvilka utgifter de kunna medgifva Det är blott ur synpunkten af den allmänna nyttan, sorn kan förväntas, ellsr af de o - ios Dm 5 Maj. lägenheter, som kunna uppstå af förändringenJ jag tror mig böra betrakta frågan.
I följd häraf lät han under egen uppsigt vid ett af våra bruk smida en mängd ämnesjern af åtskilliga dimensioner samt uppköpa finare jern och träd manufacturvaror af flera slag, till ett sammanräknade värde af flere tusende pund Sterling, hvilka varor lastadesiett Svenskt fartyg, assecurerades och afsegladeom hösten samma år; men olyckligtvis förgicks genom storin fartyget på Skotska ku* <566 Besv, och Ekon. Utsk. Betänkanden. Sten, och med detsamma hoppet att se en py kanal öppnad för Svenska productera ersättning.” ”Americanaren, hvars öfriga affairer icke tilläto honom å nyo företaga en Svensk resa, lemnade underrättelse om den olyckliga utgången och uppmanade sina Svenska vänner att ej glömma en plan, den han ansåg för Sverige lönande, kanske mer än hvad man till en början kunde förmoda.” ”Sorn Regeringen och Ständer hafva det gemensamma åliggande, att stänga vägarne för sådana förkofringsplaner, hvilka skada det allmänna, samt att öppna vägarne för sådana, som äro riksgagneliga, vågar jag tro, att försök till denna nu närande handelsgrens öppnande torde böra ske på allmän bekostnad, hvarföre jagvördsamt anhåller, att denna min hemställan må blifva till vederbörligt Utskott remitterad.” Hvad sålunda blifvit anfördt, har Utskottet till pröfning förehaft; och, ehuru Utskottet anser hvarje medel, till befrämjande af den inhemska industrien och till beredande afen förmånlig afsättning af Rikets Exportvaror, förtjena den största uppmärksamhet, har Utskottet likväl funnit, hvad ofvanstående Memorial upptager, såsom endast innefattande berättelsen om en enskild mans handelsspeculation, hvars fördelar vid sakens nu inträffade utgång svårligen kunna bedömmas, icke kunna föranleda till någon Btsv. och Ekon. Utik. Betänkanden< 667 Riksens Högloft.