Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En sådan åsigt framställdes jemväl inom Utskottet vid frågans förra behandling derstädes, och förslag till stadgande i sådant syfte blef ock af Herr Friherre Armfelt, genom en vid Utskottets betänkande fogad reservation, framlagdt. De skäl, som hindrade Utskottet att biträda nämnda åsigt, voro, bland annat, dels att Utskottet ansåg sig icke kunna antaga, att det behof af motvigt mot känslans missledning, som nu äfven Rikets Ständer, i likhet med Utskottet, synas hafva ansett förefmnas hos qvinnan intill hennes tjugulemte år, skulle just vid nämnde tidpunkt upphöra, dels ock att en alldeles motsatt princip var för föga mer än ett och ett halft år sedan af lagstiftande magten proklamerad, nemligen genom lagen om qvinnans myndighet den 15 Juni 1858; hvarförutom Utskottet ansåg vår lags stadganden om giftomannarätten icke vara betingade af samma lags föreskrifter om mös omyndighet, — en åsigt, hvars riktighet torde vara uppenbar deraf, att om enka blifver under förmyndare ställd, hon derföre icke upphör att vara sin egen giftoman. För de inom representationen uttalade åsigter om nyttan och nödvändigheten af en lagförändring uti ifrågavarande hänseende, mäste dock Utskottets derifrån skiljaktiga tanke vika, och Utskottet har således att, med ledning af Riks-Ståndens diskussion i ämnet, söka sammanjemka Bih. till B. St. Prot. 1859 A 1860. 7 Samt. 1 Afd. 12 Haft. 2 Lag-Utskottets Utlåtande N:o 26. meningarne och, med tillseende att konseqvens i lagstiftningen vinnes, uppställa i lagform den tanke, som må anses vara elier kunna blifva af Riks-Ståndens pluralitet omfattad. Denna tanke har Utskottet trott sig finna vara den i Herr Friherre Armfelts omförmälda reservation uttryckta, eller att ogift qvinna, som fyllt 25 år och i laga ordning anmält, att hon myndigheten sjelf utöfva vill, jemväl må vara sin egen giftoman.
Herr von Schulzenheim hade föreslagit, att ”flere inom samma Domsaga belägne Härader eller Tingslag kun”de få förena sig om en Fullmägtig, ii vil”ken dock borde vara behörigen vald till ”Riksdagsman för det bland samma Härad ”eller Tingslag, inom hvilket han vore bo”ende och besuten.” Herr Hjerta hade instämt uti förra delen af Herr von Schulzenheims förslag, men icke uti den sednare. Herr von Hartmansdorff hade liksom förenat de af Herr von Schulzenheim och Herr Hjerta gjorde anmärkningar uti det förslag, ”att flere Härader, hörande till samma Domsaga, borde få förena sig om en, inom dess ”område boende, Fullmägtig;” och ansåg Hans Excellence sig alltså böra hemställa, om Ridderskapet och Adeln behagade förklara Herr von Hartmansdorffs berörde an - i5 4 Den a5 Maji. märkning utgöra Ståndets gemensamma tanka, och på sådan grund böra jemlikt 56 §. RegeringsFormen till ConstitutionsUtskottet hänvisas. Ropades Ja. Grefve Frölich: Jag anhåller blott att för min enskildta del få till Protocollet antecknad min Reservation mot Ridderskapets och Adelns nu fattade beslut. Ånyo föredrogs StatsUtskottets den j8 sistlidne April under N:o i5a afgifne, och den 7 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, angående reglering af Allmänna IndragningsStaten. Herr Rosenqvist s Fredrik Leonhard: Som, oaktadt StatsUtskottets Utlåtande N:o i52 rörande Allmänna IndragningsStaten en längre tid legat på bordet, det likväl ännu icke lärer vara tryckt, emedan någon utdelning af tryckta exemplar åt Ridderskapets och Adelns Ledamöter icke skett; så får jag vördsamt anhålla, att samma Utlåtande må fortfara att hvila på bordet.
Om imeliertid den angelägna näringsfriheten nu möjeligen skulle kunna antagås och stadgas, sä torde denna föreslagna medelväg i anseende till export-handeln vara den rätta och verkställbaraste, samt en vidsträcktare frihet åt utländningar ej böra upplåtas, till dess erfarenheten, mer och iner vunnen och stadgad, säkrare än alla i förväg gjorda öfverslag, kunde leda och trygga beslutet.” 2:0 Af Riksdagsmannen Berg: ”Till de sköna och grundliga afhandlingar, som i frågan om friare utförsel af trädvaror och Product-PIacatets hvila eller upphäfvande, äro framgifna, blyges jag nästan, att göra detta svaga tillägg, men skyldighet och föresats, att, i en sak af så mycken vigt för mitt Fäderneslands väl, icke vara alldeles overksam, bjuder tystnad åt betänkligheten. Om pligten fordrar en förmåga, som den icke ger, sä har sträfvandet dertill en tillfredsställelse, åtminstone för mig sjelf. Jag kan icke förmätet tilltro mig att bedöma rigtigheten af alla de uppgifter, hvaraf man lånar skäl för och emot de motioner, i frågan blifvit väckte. Dertill fordras en så omfattande kunskap, en så skarp blick, att endast få kunna äga den, och mängden skall till RiksSt. Utsk. Betankandeit alltid dervid stadna villrådig. Men de första grunderna al naturlig rättvisa skola leda mitt omdöme, och så länge dessa bestå, skall jag icke kunna bringas till några, för det allmänna farliga, åsigter. Ville man antaga ett fullkomligt isola* rädt samhälle, utan samband med andra, så skulle jag tro, att alla dess krafter och för* möner borde njutas i en evig Cirkel inom detsamma, och dess behofver kunna med li. ka så helig rätt inom dess råmärke begära sin fyllnad, som dess njutningar skillde sig irån andras, och vore tillräckliga för dess sällhet. Men communicationen emellan Fol* ken, och handeln som utbytt våra producter och tillskapat förut okända behof, hafva förstört dessa förhållanden, och hvarje medborgares naturliga rättighet att draga fördel af dessa nya Combinationer, är lika så gifven, som det för hans bestånd är nödvändigt.
På det hon ej skulle göra sig några skrupler öfver hans tvegifte, erkände han, eller rättare sagdt upplyste han, det deras vigsel endast var ett gyckelspel, för att tillfredsställa hennes dåvarande barnsliga fördomar. Den ena af presterna var en klockare, den andra hans fransyska lakej. «De utförde begge sina roler så väl,» tillade han, «att om mamsell Dublance ej varit med om komplotten och den som uppgjort planen dertill, hade mamsellen ej anat detta bedrägeri.» Utan afbrott af Constance hade han fått tala från början till slut. Hon satt der likblek och stum, med hopknäppta händer och stela blickar. I medvetande af sitt omoraliska uppförande mot henne, hade grefven tagit plats i soffans andra hörn, för att undvika hennes på honom fästade blick, men nu när allt var sagdt, närmade han sig deltagande; bad henne icke oroa sig, allt skulle blifva som det varit; hans ömhet för henne och barnen vore sig alltid lik och hvarje stund, han kunde komma ifrån, skulle han skänka åt dem. Dessa ord åtföljdes af en smekning, men med ett utrop af fasa sköt hon honom bort och vred, ännu allt stum, krampaktigt sina händer. Då han såg att hennes smärta var för djup, för ny, att iklädas ord, ringde han efter hennes båda qvinliga domestiker, sade att deras fru hade blifvit sjuk, och anbefallte dem den största omsorg. Han sade sig vilja återkomma dagen derpå, ty han var fullkomligt öfvertygad att hon då besinnat sig. Men dagen derpå erhöll han ett bref, hvarpå Constance arbetat hela natten. Hennes oryggliga beslut var, att aldrig mer emottaga hans besök. Hon som knappt lemnat barndomen, oerfaren och hänförd af den ömmaste kärlek, hade, förlitande sig på hans heder, ingått denna förbindelse, som hon trodde vara helgad af religionen. Väl visste hon hvad hon derigenom försakade. Men det var ju honom sjelf hon älskat, ej hans namn, icke hans rang, lycklig och säll hade hon satt sig öfver menniskors omdömen; inför Gud var hon dock hans lagliga maka. Men nu — sedan han sönderrifvit den slöja, som betäckt hennes ögon, — var deras förening ett brott.
S. D. Vid föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, JVs 123, rörande väckt motion om underdånig framställning till Kongl. Majit, angående behofvet af förändringar i rättegångsväsendet, lades detta memorial till handlingarne, med förklarande, att den deri omförmälda motionen borde af Lag-Utskottet till behandling upptagas. Från Hogv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Utlåtande, JVs 14, i anledning af återremiss i vissa delar af Betänkandet JVs 9, angående allmänna bevillningen; och fattades dervid följande beslut: Utskottets under §§ 2 och 7 till Borgare-Ståndet gjorda hemställan lades Ull handlingarne, och lät Ståndet bero vid hvad Utskottet under samma §§, sidan 2, yttrat i anledning af Preste-Ståndets återremiss af Herr Olivecronas motion. Yttrandet under § 8 lades till handlingarne. Likaledes lade Ståndet, med godkännande, till handlingarne de under dels § 9, dels formulären N:ris 7 och 14 å sidan 4 förekommande yttranden. 496 Prot.-Utd.rag Utaf de under §§ 4, 5 och 7 uti Instruktionen för taxeringsförättningarne, sidan 5, gjorda hemställanden, lades den förra till handlingarne och den sednare bifölls. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande, M 138, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående anslags beviljande dels till betäckande af en uti Svenska Spetsbergs-expeditionens räkenskaper befintlig brist, dels till fortsättning af rekognosceringsarbetena på Spetsbergen, med afseende på utförbarheten af en gradmätning derstädes. S. D.
Ad:ns den 1 Maj fattade beslut, af ytterligare 6 suppleanter i samma Utsk.; och befunnos hafva blifvit utsedd till Ledamot: Suppleanter: Rehnberg, Carl Gustaf. Ulfsparre, Sigge Bogislaus. Hammarberg, fullm. Hr von Hofsten, Carl August. Ridderstad, fullm. Gr. von Schwerin, Carl Gustaf Filip. Stuart, Fredrik Gustaf August. Bahr, Robert Ulrik Henrik. Hr N:o 839. Hr » 9. » » 1053. » » 1642. » » 86. » » 1648. » 132 Den 7 Maj e. m. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Banko-Utsk:t efter N:o 2256. Hr von Geijer, Bror Bengt Gustaf, och en supppleant i samma Utsk. efter N:o 1035, Hr Wästfelt, Fredrik Filip, samt, enligt K. o. Ad:ns den 28 April fattade beslut, af ytterligare 2 suppleanter i nämnde Utsk.; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamot: N:o 2334. Hr Bohnstedt, Theodor Ludvig. Suppleanter: Frih. Hjerta, Ernst Fredrik Josephsson. » 2132. B. Hr af Klercker, Carl August. » 2203. » Zacco, fullm. Frih. von Knorring, Axel Wilhelm. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en suppleant i .Lag-Utsk:t efter N:o 135, Hr Hammarskjöld, fullm. Gr. Taube, Henning Edvard; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 107. Hr Ulfsax, fullm. Hr von Bahr, Carl Fredrik Oscar. Öppnades
I likhet med den föreg:de värde talaren, får äfven jag anhålla om afslag å Lag-Utsk:ts nu föredragna Betänk. 16 kap. 3 § Ärfda-Balken lyder sålunda: »Nu häfver man sitt testamente ändrat, eller återkallat; gälle då det hans yttersta vilja var, ändå att han i det förra sig förbundit, det ej att ändra, eller återkalla.» Lag-Utsk:t har härtill föreslagit ett så lydande tillägg: »Hafva två eller flera gemensamt gjort testamente, vare sig till hvarannan inbördes eller till tredje man; ege dock, hvar för sin egendom, rätt att testamentet ändra eller återkalla, ändå att han. der inbördes testamente gjordt var, begagnat sig af hvad deri till hans förmån är förordnadt.» Jag misskänner icke den afsigt, som ligger till grund för motionärens framställning; — han söker att förekomma de ojemnheter i lagskipningen, hvilka tyvärr uppstått vid uppkomna tvister ang:de inbördes testamenten; — men jag är öfvertygad att ifrågav:de tillägg, långt ifrån att befordra det åsyftade ändamålet, snarare skulle föranleda större osäkerhet och nya tvister. Såsom äfven den uppläste reservationen innehåller, äro de flesta stridiga domslut, rörande inbördes testamenten, icke att härleda från otydlighet i gällande lag, utan från otydliga uttryck i gjorda testamenten; detta åter är något som lagstiftningen visserligen icke kan finna medel att förekomma.
Förlusten är således 890,0005 hvaraf tillkommer Malmö Discont 400,000. Enligt Utskottens Förslag, påstås Banquens förlust blifva 760,0005 skillnaden är således 130,000 R:dr , som torde anses uppvägd af den förmånen , att allt har gått lagligt till. Jag anhåller , på ofvan anförda skäl, att Betänkandet må återremitteras, och att dessa mina Anmärkningar till Utskotten må få åtfölja jemte bilagda Calculer, utmärkta med Litt. A., B., C«, D., L., F. och G - Den 17 Martil, f. m. 105 Friherre" Hjerta, Axel, uppläste följande: Rikets Högloflige Ständers Statsoch BancoUtskotts betänkande af den 3 innevarande Martil omfattar den delen af .'longi. Maj:ts Nådiga Proposition af deja 10 December, som upptager utredningar af de fre Eiln.lDisconternes Concourser. Respective Utskotten hafva bifogat Calcul öfver dessa Disconters ut^ redning, hvaraf inhämtas, att Götheborgs Discont äger full tillgång till sina Borgenärers förnöjande , så vidt den får tid att indrifva sina Fordringar, hvarföre är tillstyrkt, att den må undfå ett uppskof af två och ett halft år efter dess Octroys slut dtn 26 October innevarande år , samt att Banquen emellertid genast inlöser dessas Assignationer till ett belopp af R:dr 150,725, samt de öfriga Skulderna (R:dr 1,031,943) på två och ett halft år i fem Terminer med Ränta. När Rikets Ständer äga en Fabrique, som tillverkar Penningar, och det utan någon synnerlig omkostnad, så är väl intet lättare och vigare, än denna utväg att göra utredningar, och enär ingen af Fordringsägarens kan sägas förlora, då han njuter laglig
Slutligen mii nämnas att under rubriken Huaejehanda i qvinno-, frcigan och Meddelanden, från förbundet ej mindre än 200 notiser förekommit, hvilka satt läsaren i tillfälle att följa det fortgående arbetet för qvinnans framåtskridande på dess olika områden i Sverige och de skandinaviska länderna så väl som i utlandet. D i det icke befunnits rådligt att låta förbundets organ fortfarande förblifva beroende af tillfälliga ggfvor, beslöts vid slutet af år 1887 att genom förenklad utrustning och tryckningens ofverflyttande till ett viil kändt landsortstryckeri minska de dryga kostnaderna och söka ställa utgifvandet så, att det ej kräfde några större uppoffringar. Under förhoppning om kraftig medverkan af qvinnofrågans vänner emotser red: n väntansfullt den tid, då Dagny skall kunna gå en någorlunda sjelfständig tillmro till mötes. Vilkoret härför ä r en stigande prexi 11 inera tion. Bil. Kassa-fö rvaltarens rapport. i2 1 styraelse I L, f ö ~ FrecliaiknBre ?nerIl ' öd)) i d e t. Ur räkenskaperna anföres följande: K o ii Debet. t i. Intecknings-Garanti .Aktiebolaget . Byrån . Inventarier Tidskrifter och cirkulär .. Månadsbladet Dagny .. Ständiga ledamöters afgifter Inträdesafgifter ... Ar sa fgifter . Gåfvor Räntor Organisationskostnaders konto Allmänna omkostnader . Sjukkassan Möten . Norstedt &amp; Söner Bokhandlares och distributörers konto .. Filialen i Malmö Whitlockska stipendiefonden. Fru S. Whitlock Kassa vid byrån i Stockholm ... Kassa vid filialen i Malmö . Vinst och förlustkonto ... Balanskonto ... Summa kronor 16,808,-. 50,197j88 Vid 1887 års utgång hade Fredrika-Bremer-Förbundet följande: 27 EllcJ&amp; ?lp? *: Intecknings-Garanti-Aktiebolaget 8,498: O 4. Bokhandlares och distributörers konto 48: - F r u S. Whitlock .. 3,000: - Kassa vid byrån i Stockholm 256: 4 3.
Emellan arne så olika varor, kan ingen jemförelse äga rum. Begge grunda sitt värde på förhållandet emel - Den 26 Februarii. 799 lan tillgång och efterfrågan; men dessa undergå ej lika förändring i afseende på spannemäl och penningar. Årsväxt, folkstock, krig m. m. bestämma förändringarne för den förra varan, rörelsens storlek och liflighet för den sednare. Obestridligt lärer val också vara, att spannemålens pris hos oss till en del rättar sig efter förhållandet utrikes, att det der i klingande mynt betydligen fallit de 5 sista åren, och att om coursen nu hos oss vore högre eller lägre, än den är, skulle spannemålens pris i Bancosedlar, nu också vara högre eller lägre, ehuru dess verkeliga värde vöre alldeles detsamma. Friherre Boije: Eftersinnandet af vår be lägenhet är en pligt, men hos mig förer den till ett annat eftersinnande, nemligen äf vår belägenhet efter det realisationen fortfarit i några år och troligen ramlat, samt dragit med sig större intressen. I min pligt att allt detta eftersinna, skall jag icke brista; och jag skall framför allt, taga mig väl till vara, att låta förvilla mig af löften, om verkelige slott i luften. I striden härom .gifves ett skäl , af, som jag hoppas, förträffelig verkan; och jag skall visserligen icke underlåta att, i sinom tid, använda det; jag menar voteringen. Flere hördes deruti instämma. Herr Grefven och LnndtMarskalken föreslog, att så väl Herr Stråles ofvannäinnde Memorial, som de af atskillige Ledamöter i anledning deraf nu afgifne yttranden, måtte till Statsoch Banco-Utskotten remitteras; hvilket bifölls. Soo Den 36 Februarii, Herr af Ekenstam, Israel, hade inlemnat 2:ne Memorial, hvilka upplästes, så lydande; (Se Bilagorne N:ris 10 och 11.) Dessa arne Memorial lades på bordet. Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och utlåtanden; Frän] StatsUtskottet:
I Banken skall , utan omgång eller tids-utdrägt, med'Silfver-mynt och Ducater efter numerairen, inlösas de Attester, som från Kongl. Myntet blifva utställda öfver derstädes, för Bankens räkning, inlevereradt Silfver och Guld till uppmyntning. Och ställas dessa Attester, hvad Silfver-myntet angår, efter den nya Mynt-foten, med gjordt afdrag för Mynt-skatten. Dock vare det Banken förbehållet, intilldess ett tillräckligt förråd erhållits, att äfven med Svenskt Silfver-mynt, efter 1664 års Mynt-fot, kunna inlösa dylika Attester, sålunda att 1 R:dr af detta senare Mynt motsvarar 3 |:dels R:dr af det förra. Allt Silfver (undantagande controlleradt Verk-Silfver, de äldre Svenska Riksdalers-sorterna och sådant Utländskt Mynt, som erbjudes till omedelbar invexling, efter de af Rikets Ständer fastställda Tariffer) och likaledes allt Guld, (med undantag af controlleradt Ducatoch Arbets-guld) 4» Banco-Utskottels Memorial N.-o loj. sorn till Banken, eller för dess räkning, levereras, kommer, likasom hittills, att undergå prof af vederbörande å Kongl. Myntet, hvilka ega att deröfver utlärda Attester, intygande så väl verkliga beloppet i fint, som värdet i Riksdaler eller i Ducater, med afdrag i förra fallet af Mynt-skatten.
N:o 140 innehåller, förutom anmälanden till Stånden i vissa punkter, som icke kunna till någon vidare åtgärd föranleda, förslag till voter:s-propos. i ani. af skiljaktiga beslut rörande öfverflyttande på Häradshöfdingen i Norrbo och Wangsbro häraders samt gamla Norbergs bergslags domsaga, C. D. Poppius, af det hans företrädare i tjensten, Kammarjunkaren, Häradshöfdingen K. W. Sandels vid sistl. riksdag beviljade räntefria lån å 7,000 rdr. Då det vore af vigt att ifrågav:de Betänk, så snart som möjligt blefve afgjordt, för att kunna, i händelse voter:s-propos:n bifalles, företagas, då förstärkta Stats-Utsk:t sammanträder, får jag hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla att detsamma sättes först på föredragningslistan till Onsdagens plenum. Sedan R. o. Ad. härtill lemnat bifall, åtskiljdes Ståndet kl. i 2 e. m. In fidem, O. Brakel. Onsdagen den 5 Augusti 1863. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 4 prot.-utdrag för den 1 dennes och pleni-prot:t för den 12 sisth Maj f. m. Föredrogs punktvis Stats-Utsk:ts den 1 dennes bordlagde Mern. N:o 140, i ani. af Riks-Ståndens beslut i afseende på åtskilliga i Mem:t N:o 130 föreslagna voter:s-propos:r; och godkändes den af Utsk:t i l:sta punkten föreslagna voter:s-propos:n, samt lades till handlingarne Utsk:ts i 2:dra och 3:dje punkterna afgifna yttranden; hvarefter ett prot.-utdrag härom justerades. Föredrogs ånyo Sammansatta Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 29 sisth Juli och 1 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 34, i ani. af dels K. M:s Nåd.
Förra delen af detta förbud har, med hänsigt till bankbolagets ansvarighet, fullt skäl för sig; den sednare deremot icke, och än mindre så vida förbudet ej utstiäckes till lottbref i hvad slags bolag som helst. Men äfven då skulle det innefatta ett för långt sträckt förmynderskap öfver bolagsstyrelsens pröfningsförmåga i afseende å valören af de papper, den ville belåna. På dessa skäl föreslås, att i mom. / måtte efter orden: »om bankens rörelsegrenar» införas orden: »samt bland dessa särskildt om depositoch kreditivrörelsen», och att i satsen: »belåna samma eller annan banks lottbref» orden »eller annan» måtte utgå. § 9. Om den i g 1 omförmälda pröfning af en bankinrättnings nytta för landet komme att bortfalla, kunde, med afseende på hvad i reservationen vid § 1 är anmärkt, här tilläggas: »och ej öfverstiga fem millioner Riksdaler Riksmynt, eller 1,250,000 R:dr Silfver Specie.» §§ 10, 13, 23, 24. Finans-komitéen bade föreslagit: att grundfonden skulle dels i kontant, dels i goda hypothek, efter visst procentförhållande, vara insatt, de sednare under allmänt förvar, inom ett år från den dag oktrojen blifvit utfärdad (§ 4 mom. 2); att den kontanta delen skulle bestå af minst 25 procent (§ 5); att, Sammansätta Sankooch Lag-Utskottets Betänkande N:o i. SI förrän banken finge öppnas, visas skulle, att minst 50 procent af grundfonden blifvit i godkända hypothek nedsalta i allmänt förvar (<§ 15, mom. 1, litt. d); och att, innan banksedlar finge utgifvas, styrkas borde, att ytterligare 50, och således tillsammans 60, procent af grundfonden blifvit i allmänt förvar nedsatta (§ 15, mom. 2, litt. o).
Dessa fyllas m e d saften till brädden o c h sättes i isskåpet att hastigt afkylas (sommartiden bör man tillreda geléer en dag före användandet). När anrättningen skall serveras, ställas formarne på anrättningsfatet, man värmer topparne försiktigt och lyfter så af dem — o c h där stå nu de » utskjutna projektilerna » färdiga till » aktion ». » Snön » börjar nu falla i stora flockar, i form af gräddskum. Här och där placeras kulörta mandlar o c h små macronbröd eller i brist däraf några kulörta sockergryn, s o m ta sig bra ut. Bärvän. Från Iduns läsekrets. Hvad husmödrarna säga. Petrus Hedbergs uppsats » En lifsfråga för hemmets frid » är så sann, att den väl ej af nå- gon kan bestridas. Och det formulerade tjänstebetyget borde endast tillökas med frågan: godt eller dåligt lynne? Dessa betyg skulle blifva en välbehöflig hållhake på nutidens jungfrufröknar, som allt mer börja likna de amerikanska. Önskligt vore därför, o m dessa tjänstebetygsböcker så snart s o m möjligt kunde bli tillgängliga i bokhandeln. D e skulle säkert användas af de flesta fruar såväl s o m af Fru Lilli. Flere insändarinnor instämma. Bed. Från tjänarinnornas eget läger. Hoppas att Iduns ärade redaktion vill upplåta plats för följande svar till Lisa Schröder. Att börja m e d skulle det vara intressant att veta, bvilket släkte vi stackars tjänsteflickor tillhöra, då vi skola uteslutas från människosläktet. Det skulle vara roligt veta, o m piga på franska är detsamma s o m jungfru på svenska, eller är det för att visa sin bildning, s o m Lisa Schröder gifvit oss ett så vackert namn. Jag tror, att det finns många pigor m e d lika m y c k e t medfödt förstånd s o m en del fröknar, o m de blott vore i tillfälle att utveckla det. Så m y c k e t större skäl tycker jag, att en bildad, högsint o c h ädel fru har att känna ett djupt medlidande m e d sin stackarspiga, s o m ej förstår att uppskatta Guds härliga natur högre än en hästgardist uniform.