Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den verkliga, nästan entusiastiska, tillgifvenhet jag alltid haft för de fria Konsterne, och huru mycket jag i min mån sökt lifva hågen för dem, samt önskat kunna befrämja deras större allmänligbet, torde jag kanske taga för afgjordt vara känd af Ridderskapet och Adeln; och hvad serskilt Kongl. Musei-tafvelsamling angår, torde mig tillåtas nämna, att jag redan år 1821, i förening med en utmärkt skicklig tecknare, utgaf en Samling af Conturteckningar öfver Kongl. Svenska Museum, med en analytisk och critisk beskrifning öfver hvarje tafla. Det hör således icke betviflas, att ju jag till alla delar instämmer i den af Friherre Klingspor väckta Motion om ett Musei-uppbyggande och ordnande m. m., hvilket Motionären så grundligt utfört. Men en billig frugtan har uppstått hos mig, att de erforderlige anslag dertill vid denna Riksdag svårligen äro att förvänta, i anseende till flerfalldiga andra behofs fyllande, och ehuru jag här förklarar min uppriktiga önskan, att Rikets Ständer ville vid jemnförandet af nyttan, öfverväga möjlig - 378 Den 19 December e. m. lietcu af det begärta anslagets anskaffande, tar jag mig dock, i anseende till ett befaradt afslag å förslaget i dess helhet, friheten härigenom föreslå ett alternativ, hvarigenom åtminstone till en början en del deraf kunde blifva verkställbar, ocb det goda ändamålet icke helt och hållet förfelas, i brist af .större tillgångar, emedan det i min tanka år bättre att något göres, om också ofullkomligt, än att intet mått och steg skulle vidtagas, och dymedelst Tafvelsamlingen i det Kongl. Museum ännu längre förblifva i det ofullkomliga skick den nu är. Jag föreslår således: 1:0 Att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla hos Kongl. Maj:t, det Hans Maj:t Nådigst täcktes provisoriskt upplåta några (om också endast få) rum i Kongl. Slottet, der Musei Taflor tills vidare kunde samlade uppsättas, i afvaktan af en framtid, som tilläfventyrs skulle kunna erbjuda en annan passande local. 2:0
Nar nu de ord, som nämndes, borttagas ur 3g §:n, så bör äfven denna citation af 3g §:n bor ttagas i den gr §:n, och det är med denna anmärkn. jag skulle önska att betänk, finge återremitteras, att nemi. Const.Utskls förslag ej kan godkännas, utan att på samma gång gr J:ris lydelse blir: ”1 deu händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver 12 månader ur Riket blifver etc.” Hvad slutligen angår den af Hr von Hartmansdorff framställda tanke, att han hoppades att Const.- Utsk. skall inkomma med en framställning till R. St. om huru den 3g och de öfriga §§:ne skola komma att se ut, när alla de förändringar blifva iakttagna, som nu blifvit i sär - Den i December. iä skildta memorialer föreslagna, så har jag föreställt mig, att rätta tillfallet dertill är när riksdagen blir längre framliden och de särskildta af Const.Utsk. gjorda förslag blifva genomgångna af RiksSt:n, så att man får veta i hvad skick förslagen komma att hvila till nästa riksdag; oell då är jag öfvertygad att Coust.Utsk:s ledamöter med nöje skola gå in på ett sådant förslag. Jag skall åtminstone för min del tillstyrka det. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad., på sätt Hr von Hartmansdorff och Gr. Spens föreslagit, behagade att såsom sin gemensamma tanke förklara alt ordet "”sina” framför ordet ”rådslag” borde utgå utur förslaget till förändrad redaction af 39 §:n. Bifölls. Hr Frih. o. Landtm, hemställde derefter, om Pi. o. Ad. behagade, på sätt Gr. Spens yrkat, såsom sin gemensamma tanke förklara, att den i 91 §:n Reg.Ftn nu befintliga hänvisning till den 3g borde utur 91 §:n utgå. Bifölls. Ulskrs förslag i öfrigt blef, uppå derefter framställd propos., af R. o. Ad. godkändt till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Om de vore så ofruktbara som våra sandbankar, så skulle vi icke behöfva tvista så mycket om dem. Här är sagdt, att dessa Banker äro för högt beskattade. Men jag hemställer till B. o. Ad., huruvida det icke är en allmän grundsats, att när den fattige icke kan deltaga i betalningen af allt hvad, som till Statens behof erfordras, så måste den förmögnare fylla bristen. Delta är skälet, hvarföre man i de rikaste länder, såsom i England, finner sig nödsakad, att tillgripa en inkomstskatt, hvilken ålägges de förmögnare utöfver hvad folk i allmänhet betalar. Såsom en dylik inkomstskatt betraktar jag den högre bevilln., hvilken är lagd på Privat-Bankerna i anseende till den större inkomst aktie-egarne hafva. I förevande § är nemi. sagdt, att, så länge någons inkomst icke stiger öfver 6 proc., så betalar man derför i bevilln. 5 proc. af behållningen. Men när denna går deröfver, så skall man erlägga en högre afgift. Detta synes icke vara obilligt, då man vet huru betydlig vinst ifrågavar:de inrättningar lemna sina aktie-egare, och att dessa följaktligen böra betala mera än andra. Jag yrkar således, att denna beskattning måtte fortfara, och §:n förblifva oförändrad. Men när jag icke har hört någon annan ledamot yttra en dylik mening, så lager jag för afgjordt, att Privat-Bankerne, äfven vid detta tillfälle, komma att behålla öfverhanden. Jag hemställer likväl till Ståndet, om det är lämpligt, att emellan kl. 11 och 12 på natten, då de flesta af våra ledamöter ligga i sina sängar, afhandla ett ämne af den vigt, som PrivatBankernes beskattning? Frih. Palmstjerna: Jag instämmer med Gr. af Ugglas deruti, att bevillnm för enskilda Banker bör ställas i jemförlighet med bevillnm på andra bolag, och att samma regel, som gäller för det ena bolaget, också bör gälla för det andra.
Derföre synes mig den ifrågavar:de tidsbestämmelsen af 5 dagar böra så utsträckas, att alla embetsmän komma i detta hänseende i åtnjutande af någorlunda lika rättigheter. Jag instämmer med dem som yrkat äterrcmiss. Hr Ribbing: Afståndet hindrade mig att höra hvad den siste värde talaren anförde, men jag tror att han instämde uti hvad vi här borta hafva sagt. Hvad beträffar Ordf:dens i Utsk. antagande, att de lättade kommunikationerna skulle göra 4 å 5 dagar tillräckliga, så kan visserligen så vara, men kommunikationerna äro ännu icke så serdeles lätta inom åtskilliga län, ehuru de kanske blifva det om 50 år, och dessutom kan sjukdomsfall inträffa, som gör att 5 dagar alldeles icke äro tillräckliga för tillfrisknandet; så att jag för min del icke finner något af hvad han anfört utgöra något skäl emot hvad jag och andra hafva ådagalagt. Frih. Raab, Adam Christian: En Författning af d. 17 Mars 1780 förbjöd tjensteman att vid tjenstens förlust mera än II. 3. 30 466 Den 11 Februari. 5 dagar vistas utrikes, med mindre han dertill egde Konungens permission. Motionären har begärt att denna tid måtte utsträckas till 14 dagar, hvilket Utsk. afstyrkt. Om motionären hade yrkat, att tjensteman skulle utan vederb:des tillstånd få resa utrikes, vore det rätt att afslå en sådan begäran; men då frågan icke är sådan, utan den, om en tjensteman må kunna med vederbörligt tillstånd af sin Chef få vistas mera än 5 dagar öfver gränsen, så vill jag icke förneka, att ju icke motionen bordt behjertas. I Skåne är det förhållandet, att man ofta reser öfver till Köpenhamn, och jag är säker på att mången der vistats längre än 5 dagar utan alt sådant blifvit åklagadt. Jag är säker om att, ifall det skulle hända inom Hr Bergenstråles område att någon tjensteman skulle vilja resa till utlandet på några dagar, och Hr Bergenstråle funne resan ändamålsenlig, det skulle förekomma honom tungt att nödgas neka permission och pass.
Det kommer att gå, såsom ordspråket säger, att ”förändringen gör rika föräldrar, men fattiga barn”. Om RondeSt. betänker detta, torde det finna sina sannskyldiga vänner bland dem, som påyrka grundräntornas bibehållande i st. f. deras förvandling lill penningar. Det ursprungliga felet i denna åtgärd, var, såsom jag förut yttrat, att man någonsin afvek från grundsatsen att bibehålla räntepersedlarne, der de funnos,och endast förvandlade otjenligapersedlar i andra mera lämpliga, men alldeles icke i penningar. Deremot vidtog man den halfva, eller trefjerdedels åtgärden, att förvandla småpersedlarne i penningar. Med detsamma var grundsatsen bruten, och detta desto farligare, som man icke visste, hvar gränsen var mellan hufvud-och småpersedlar. Då hette det: småpersedlarne skall man förvandla i penningar, men hufvudpersedlarne bör man bibehålla. Nu har man redan kommit derhän, att, innan den första åtgärden ännu trädt i verkställighet: så är man på väg att vilja förvandla en hufvud persedel i penningar. Denne, nemi. dagsverksräntan, utgör, enl. upgift i StatsUtsk:s Retänk. N:o 92, icke mindre än 222 Den II Augusti. 470,000 R:dr. Jemlikt Utsk:s Betänk. Jtä 242 vid 1848 års Riksdag, utgjorde alla ordinarie räntor 2,533,000 R:dr. Om man derifrån afräknar sådana, som icke komma till förvandling för Kronan, så återstå för henne blott 1,460,000 R:dr behållna räntor. Antager jag de 470,000 R:dr vara jemt 500,000, så utgöra de ungefär
— N:o 5. i anledning af väckt förslag om ytterligare controll-bestämmelser i afseende på utländska varors införsel och tullbeliandling. VI. B. 548. A. 550. — N:o 6. i anledning af väckt motion om återinförande af tullbomsbevakningen i Stockholm m. m. VI. B. 548. A. 550. — N:o 7. i anledning af väckt motion, dels om förändring af 6 och 58 §§ nti seglations-ordningen den 15 Maj 1843, och dels ( 30 ) om utvidgande af Kongelfs nuvarande tullkammare-område. VI. B. 548. A. 550. Bevillnings-, Lag, samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkanden, Memorial och Utlåtanden: — N:o 8. i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl. Stadgan om hvad vid sjöfart inrikes orter emellan iakttagas bör, samt om inrikes tullförpassning och tullbevakning af den 15 Maj 1843. VI. B. 548. A. 551. VII. E. 172. — N:o 9. i anledning af väckta förslag, rörande enskilde Banker. VI. B. 603. VII. A. 65. — N:o 10. i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående grunderna och vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin. VII. B. 73, 78. A. 136. U. 216. A. 221. VIII. U. 168. A. 174. E. 285. — N:o 11. till följd af återremiss i vissa delar af sammansatta Utskottens Memorial N:o 10, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående grunderna och vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin. VII. B. 216. A. 221. VIII. U. 168. A. 174. E. 285. — N:o 12. i anledning af väckt fråga om förtydligande i Rikets Ständers förslag till Reglemenlariska föreskrifter, rörande bränvins-tillverkningen.
Åtföljes tjenslen af extra Ordinarie inkomst eller sportler af beständig egenskap, så böra äfven dessa ingå uti löneberäk ningen; i delta fall, eller då lönen är underkastad förändring, be räknas Charl as-beloppet efter medium af de sista fem årens, tjensten åtföljande och till taxering uppgifne, löneförmoner, för hvilka bevillning efter ardra Artikeln blifvit erlagd; men för Conslitulorial på behaglig tid, skall Charlae-Sigillatee-afgiften vara ai procent af lönen och Canzligebiihren 6 R:dr. Om någon beställning med lön på stat tillsättes genom General-ordres, anses dessa lika med Constitutorial. Då Kongl. Maj:t utnämner någon lill beställning af den beskaffenhet, att lön på stat dervid ej åtföljer, eller först framdeles kommer att åtnjutas, hvarunder förstås tjenslegrader i Armeen; belägges derom utfärdad fullmakt eller öppet bref med - - Ch. Sig. 5 procent Canzligeb. 7! procent I a af den lön, som åtföljer dylika eller med den jemförliga beställningar. Enär någon, som förut varit eller är i Kronans eller annan offentlig tjenst, tillägges högre namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, charteras de derom utfärdade öppna bref och fullmakter till - - -10 procent Canzlgeb. 7* procent ^ af den lön, sorn åtföljer dylika, eller med dem jemförliga tjenster. Erhåller någon sådan caraeters-värdighet i annan tjensteväg, än den, hvaruti han varit eller är embetseller tjensteman, såsom t. ex., då en militär får en civil caracters-fullmakt, eller tvertora, belägges Charta efter - 3o procent Canzligeb. 7* procent af dit hörande löne-inkomst. Fullmakt, öppet bref eller resolution på caracter för dem, som ej förut varit i Kronans (jensi, förses med Charta till 60 procent Canzligeb. 7* procent ’ Pro<- Ji Proc’ \ proc. Bevillnings-Uukottets Memorial, N\o 3t.
Men med denna frihet vöre desto. oförenligare att, om fästehjon ej genom bötfällaride kunna förmås till vigsel, på dem tillämpa 9 g i 3 kap. af förenämnde Balk, på sätt lir Prosten yrkat, och således förklara dem för äkta makar. Vid yrkandet om tillämpning af detta lagbud, synes det emellertid som om motionären haft för ögonen det af honom åberopade förhållande, att fästehjon flytta tillhopa och sammanafla barn; men i så fall erfordras ej vidare lagstiftning än den som innefattas i berörde §. Dessutom afhjelptes dermed ingalunda det öfv erki a gade förhållandet, eller att vigsel upderlåtes, än mindre de olägenheter, som förmenas deraf vara en följd. Deremot har derföre lagstiftaren. som nogsamt insett, att ett tvång i förevarande hänseende vore uppenbart stridande emot äktenskapets natur, sökt uppställa ett annat hinder, genom förbudet för fästehjon att före vigseln flytta i hus och bo samman. Man har dock anmärkt, att detta förbud ej är tillfyllestgörande, att det ej är tillräckligt att förekomma en osedlig sammanlefnad emellan fästehjon; men ännu har man ej endast genom lag förmått afhålla från osedlighet; och lagstiftaren torde i denna del hafva gjort nog, dä han angifvit ett sätt för »(brytande af en sammanlefnad, som sårar den allmänna sedlighetskänslan. Den kan väl stödjas af lagen; men den hemtar icke derifrån väckelse och näring; och lagen kail ej göra mer än att i sina bud inlägga den aktning för äktenskapet, som tillkommer denna vagga för samhällets sedliga lif; men detta lif måste ingjutas, tänkesättet om äktenskapets helgd och betydelse uppehållas från annat håll, af andra krafter. — Dessa äro anförtrodda Presterskpet. Till detsamma har alltså lagstiftaren litat för det fall som nu är i fråga; och derföre har lian, på sätt nämndt är, i Kyrkolagens 15 kap. ålagt Presterskapet, att varna folket emot i lång tid anstående trolofningar. I så måtto har Tobias Lind, efter Utskottets omdöme, riktigt uppfattat saken.
Sedan andra UppbördsStämman ar hållen, kommer med Restantiers indrifvande och hvad dertill hörer, att förfaras, såsom Författningarne bjuda, eller vidare kan vara stadgadt, så att alla utskylder inom slutet af Uppbördsåret, den 1 Maj, må vara å vederbörlig ort redoviste och i Ränteriet nedsatte. Sjömanshusens föreståndare åligger, att för det i deras Rullor Intagne sjöfolk debitera, och uppbära hela Eevillningen efter denna stadga; till följd hvaraf, de både vid Sjömäns ptmönstring skola sådana afgifter detri påföra och affordra, samt, vid afmönstringen, af förtjente hyror innehålla den så beskaffade Bevillning, dessa personer under sin frånvaro erlägga bordt, så vida ej genom vederbörliga qvittencer styrkes, att utskylderna å annor ort inom Riket guldne blifvit, och ändtligcn i likhet med andra Uppbördsman, viri hvarje halft års förlopp, genom Stadens Magistrat, de uppburne medel hos Konungens Befallningshafvande redovisa och leverera, samt med bi« fogade specificerade SjömansRullor verificera, för hvilken möda samma förmåner, sorn blifvit andra Debiteringsmän förundte, äfven må af dem åtnjutas, §. 5, O/n Afkartningar. Afkortning å Bevillning tnä ega 74? BevillningsUtskottets Betänka nden, rum endast i) för dem, som aflidit före den i Maj, då Uppbördsiret börjas, i hvilket fall den aflidnes Bevillning efter i Art. i denna stadga, kommer att försvinna; men dör Tjensteman under årets lopp, eller erhåller han afsked, erlägge Bevillning endast till den dag, då lönen honom eller dess Sterbhus frångår; a) för dem, som icke magta de påförde utskylder erlägga. Ingen afkortning eger rum för den, som sådan inkomst njuter eller egendom innehafver, hvaraf Bevillning utgå bör. S Mom.
Jag kan nemi. icke undertrycka mitt bekymmer deröfver, att vi vid denna Riksdag fått emottaga Riksdagstrycket i så små stilar och på så dunkelt papper, att det nödvändigt fordras ögon med ungdomlig skärpa för att, äfven vid dagen kunna läsa detta tryck, och jag föreställer mig, att det vid eftermfddagsplena skall blifva serdeles svårt, hellst för de ledamöter som hafva sin plats något aflägsnare från lamporna. Jag prisar visserligen den sparsamhet, som här gjort sig gällande, men då besparingen föranleder en skadlig öfveransträngning af representanternas synförmåga, och måhända någon gång hindrar en nyttig utredning af ärenderna, tror jag att den icke vid detta fall är så alldeles på sitt ställe, hvarföre och då jag är temligen viss att flertalet åtminstone bland de äldre ledamöterna skola dela de åsigter, jag uttalat, jag anhåller, att Exped.Utsk. måtte åläggas att inkomma med förslag till rättelse härutinnan, så att vi få riksdagstrycket i samma stilar och hellst på samma papper, som vid förra Riksdagar varit brukligt. 304 Den 31 December f. m. Frih. Cederström, Rudolf: Enahanda anmärkn., som Frih. Raab nu inför det Flögl. Ståndet framställt, har redan utaf åtskillige de särskilda Ståndens medlemmar blifvit på enskild väg så väl mig, som äfven några af Exped.Ulsk:s öfrige ledamöter delgifven. Med anledn. deraf har Exped.Ulsk. vid sitt sednaste sammanträde förehaft en preliminär öfverläggning om huru en ändring lill det åsyftade målets ernående matte kunna tillvägabringas; ärendet blef då bordlagdt, på dfet man skulle kunna vinna lid och tillfälle att kommunicera sig med de boktryckare, som med Riksg:skont. afslutat kontrakt. Jag kan endast uplysa, att nästan alla dessa boktryckare förklarat sig villige att återgå lill det gamla tryckningssättet med glesa stilar emot ett pris af 15 R:dr b:ko arket, i st. f. det nuvarande priset af 20 R:dr b:ko per ark, då finare och tätare, samt således mera pappersbesparande stilsorter nyttjas.
Jag skulle förmoda, att i denna fråga, likasom i hvarje Den 8 Januari. 45 annan, det bör vara klart, att om missbruk på ett eller annat ställe äga ruin derigenom, att vanfrejdadt folk, i stället för pålitligt, kringskickas, det är genom tillämpning af andra författningar, som sådana missbruk skola häfvas. Jag kan derföre icke annat än tillstyrka afslag på denna punkt; och då det bifall dertill, som blifvit lemnadt genom 2:ne Stånds beslut vid föredragning af första betänk., icke kan verka till någon påföljd, anhåller jag, att R. o. Ad. ville, genom meddelandet af sitt beslut om afslag härutinnan, inbjuda de öfriga Stånden att deruti instämma. Frih. Boye, Ludv.: Jag ber att få förena mig med de ledamöter af R. o. Ad., som begärt afslag å denna punkt. Mina skäl derför kunna icke blifva bättre, än de starka och öfvertygande, som af Hr v. Troil blifvit anförda, och på hvilka jag stödjer mig, då jag äfven instämmer med Frih. Gederström uti anhållan om inbjudning till de öfriga Stånden, att förena sig med R. o. Ad. Hr Hjärne: I fall R. o. Ad. beslutar att afslå förevar, punkt, lärer någon inbjudning icke behöfvas, emedan ett Stånd redan afslagit densamma, hvarigenom två Stånd således komme att stadna mot två, då frågan således icke erfordrade någon vidare behandling. Jag har rönt föga understöd för min mening, ehuru jag väntat mig något, emedan pluraiiteten inom sammansatta Utsk:n var ganska stor. Man stödde sig der mindre vid de författningar, som redan finnas, derföre att man sett, att dessa författningar icke tillämpas så, som man väntat, att de skulle tillämpas, utan man höll sig mera vid erfarenheten, som visat, att dessa lumpsamlare äro vanfrejdade personer, som menligt inverka på sedligheten i landsorterna. Frih.
Måndagen d. i Februarii i83ö» Plenum klockan half till io Förmiddagen* Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsTJtskottets insände förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj:t: N:o 34o. Angående tiden för nästa Revision af StatsBankooch Riksgälds-Verkens räkenskaper och förvaltning. N:o 34 r. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å f. d. vice Kronofogden Dahlgrens underd. ansökning om eftergift af ådömde hallance-medel. Angående Städernes Inqvarteringshesvär. Angående tillåtelse för Städernas Allmänna BrandstodsBolag och Föreningar samt Beklädnads Directionerne atti mot ränta, insätta sina contanta medel i Rikets Ständers Bank. N:o 344- Angående afskaffande af Kyr koRåds rättighet att ådöma Stockstraff. 60 tt, 1 4 Den i F o b r u a r i i f. m. N:o 345. Angående åtskilliga bestämmelser till förekommande af Lösdrifveri, 111. m, N:o 346- Rörande Fattig-försörjningsanstalterne i Riket. Likaledes upplästes till justering och godkändes ett under N:o 4 från ExpeditionsUtskottet inkommit förslag till 6 §§ afRiksdagsBeslutet, angående åtskillige förändringar, tillägg eller förklaringar, dels af allmänna Lagens stadganden, dels af särskilte författningar - Fortsattes pröfningen af ConstitutionsUtskottets den 3o sistledne September under N:o 5i aflåtne, och den 5 derpåföljde October e. m. på bordet lagde, memorial med förslag till ändringar i TryckfrihetsFörordningen och till ny redaction af samma Grundlag. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt och Herr Hjerta i sista Plenum föreslagit, att § i4 momentet 1, hvarom öfverläggningen ej då blifvit tilländabragt, skulle förändras sålunda: •'
För inköp af' kapellpredikants-boställe inom Tyngsjö kapellag i Stora Kopparbergs län » fullbordande af läroverksbyggnaden i Wexiö » ombyggnad af växthusen vid botaniska institutionen i Upsala uppförande af nytt kemiskt laboratorium i Lund inköp af en refraktor för astronomiska observatorium i Upsala tillbyggnad af Kongl. Vetenskaps-akademiens hus fortsatt utgifning af planchverket: »Fordna och närvarande Sverige» runstenars uppsökande och afritning fortsättande af arbetet: »Svenska språkets lagar» utarbetande af en ordbok öfver Svenska språket påskyndande af arbetet: »Svenskt Diplomatarium» utgifvande från trycket af äldre, för Sveriges historia vigtiga, skrifter och handlingar utskrifning af registratur inom Kongl. Till inrättande af s. k. småskolor och understöd för examinerade folkskole-Iärare Lyftade kreditivsummor: Å kreditivet för fårskötselns och ullproduktionens befrämjande » dito till betäckande af bristen i Arméens Pensions-kassas inkomster för år 1858 Lyftade undsättnings-medel 59,110: — 12,675: 44. Låne-understöd: För fullbordande at jernvägsanläggningen mellan städerna Fahlun och Gefle » jernvägs anläggande mellan Hudiksvall och sjöarne Dellens vattendrag » dito samt uppreusnings-arbeten mellan Söderhamn och Bollnäs » anläggning af 2:ne flottbroar öfver Dalelfven och Lillelfven i Stora Kopparbergs län » hamnbyggnad vid staden Falkenberg » anläggning af hamnbassin vid Karlstad samt kanal derifrån till Kanikenäset vid Wenern » utdikning och aftappning af sanka trakter och sjöar, till beredande af odlingsföretag, » återuppbyggande af Wallentuna församling?, genom åskeld förstörda kyrka Kapital-afbetalningar å Riksgälds-kontorets räntebärande skulder Kostnader för 1856—1858 års riksdag Dito för innevarande riksdag Inbindningsm. fl. kostnader för utrikes afsände riksdagshandlingar Återstående kostnader för 1858 års statsrevision Kostnader för 1859 års dito Dito för Rikets Ständers hus Aflöning och expenser för Rikets Ständers Justitie-ombudsinan och hans Expedition m.