Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det låg drömmande tystnad öfver det vida hafvet, som färgades grablått af en gråbl % himmel, der dunkla skyar gledo i ett oandligt, böljande tig. Masarna, som ?röko öfver vattnet med slaka vingar, bröto sig hvita som vågskum mot allt det entoniga. blå. Med hakan stödd mot handen, inandades Ruth hafvets friskhet och strandens doft af tång. Som hon nu satt. der, tecknade sig hennes hufvud skarpt mot luften. Håret var glansacde brunt och öfverflödande yppigt, nacken fyllig och hvit, men tinningens ömtåligt fina byggnad, ögonlockets stolta hvalfning, den mjukt slutna munnen och, den ' spetsiga, sentimentala lilla hakan gaf ett vekt och drömmande drag af noli me tangere åt hennes bleka profil. Hon lutade sig lit öfver @ liret. Längst invid straiden suckade en bölja lågt, langtansfiillt, oroligt, och ett ögonblick var det som skulle den djupa tystnaden brustit för denna suck, men nar stillheten kom tillbaka, kom den qvafvare, tyngre an förut. Ruth steg upp och knöt händerna om jernet. Alldeles rak stod hon med slutna ögon och hoppressade lappar i tyst förtriflad kamp mot det, som nu bröt upp inom ' henne. Konstnärsdrömmar, konstnarsqval hade väckts af ett par rader ur en tidning och rört upp stiltjen i hennes sjal, tills tankarna mötte hvarandra likt klingor, som blixtra i skid. I skärande klarhet såg hon ett ögonblick hela siit lif - det lif, som drömmes och det lif, som lefves .- Ar och dagar drogo henne förbi - .färglösa och tomma, ty allt som var ljust. och djerft och gladt, det lag så fjerran bortom ett minne, som nu reste sig likt granstecknet på vägen.
De förskott, som blifvit från Banken utlemnade till förslitna smärre sedlars in vexlande i landsorterne; 3:o Sådana transportsedelsamt sedlar af nya slaget å de högre valörerne, hvilka, såsom otydliga, icke kunnat under sina numror afföras, utan i stället blifvit af Låne-Afdelningen infriade; samt 4:o Melalliska värdet af Koppar-skiljemynts-polletterne. Och skola likaledes ifrån Sedel-Stocken, vid beräkningarne öfver densamma, uteslutas upplupne, meri outtagne räntor å de af Banken upplånta medel, äfvensom Låne-Bankens förfallna skulder, enär för inlösen af dess till betalning förfallne äldre räntebärande förbindelser en summa af 80,000 Riksdaler Banco är vorden å serskild räkning i Depositions-Afdelningen insatt; kommande deremot obetaldta beloppet af de i sednare åren hos Allmänheten och uti Riksgälds-Contoret upptagna lån, att såsom sedelstock beräknas och anses. 20:o. Maximum för den del af Sedelstocken, beräknad enligt förestående §, som icke motsvaras af Bankens Metalliska Cassa, fastställes till ett belopp af Tjugu Millioner Riksdaler Banco; egande dock Fullmägtige, att derutöfver öka Sedelstocken, på sätt i § här nedan vidare omförmäles. 21». Banco-Vtshottets Memorial, N.-o 68. 9 21 :o. Öfver de Creditiv, sorn blifvit vissa allmänna eller enskilde Verk och Inrättningar beviljade, föras i Depositions-Afdelningens serskilde räkningar, vid hvilkas öppnande det beviljade Credilivet varder vederbörande Verk såsom ett Saldo till godo fördt. 22:o. Fullmägtige böra, efter hand och i mohn af behof, låta uppmynta Bankens Silfver-förråd, så att icke något afbrott i ulvexlingens jemna gång må inträffa, eller hinder möta att med Svenskt gångbart Silfvermvnt förskottsvis infria Myntverkets attester, på sätt i § är vordet stadgadt. Egande Fullmägtige förmånligast.
Men som pröfningen af förslaget till Sundhets-kollegii ombildning komme att än vidare uppskjutas, fordrade likväl ett billigt afseende å den ökade vidden och vigten af de göromål, som tillhörde detta embetsverks handläggning, att, utan ytterligare afbidan af möjlig förändring i dess organisation och dermed sammanhängande omreglering af dess lönestat, någon förbättring bereddes Kollegii ledamöter och tjenstemän. Emot beloppen af de i Ordförandens förslag upptagna löner hade, under förutsättning att medicinal-styrelsen komme att bibehålla den kollegiala formen, E. K. Maj:t icke funnit något att erinra; men då det icke kunde anses alldeles afgjordt, huruvida icke, i händelse lönerna i de särskilda tjenstegraderna blefve, på sätt förslaget innefattade, till likhet med hvad i öfriga kollegier egde rum bestämda, en minskning i tjenstemännens antal skulle utan olägenhet kunna åvägabringas, till antagande hvaraf någon anledning äfven kunde hemtas derifrån att bland Sundhets-kollegii personal i grader, der uti andra embetsverk innehafvandet af mer än en befattning icke vore tillåtet, de funnos, hvilka icke saknade tid att, jemte tjensten i Kollegium, bestrida annan beställning, samt sistnämnda förhållande ej borde ur beräkningen uteslutas, när fråga vore att bereda den nuvarande personalen en lämplig förbättring i 56 Expeditions-Uiskotteis Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 169. deras vilkor; har E.
Jemte åberopande af hvad om rubrikens lydelse blifvit yttradt, hvilket äfven skulle föranleda, att först i en serskild § bestämdes, Kongl. Maj.ts Nåd. Proposition, N.-o 55. hvad med allmänt aktie-bolag förstås, ansågs föremålet för ifrågavarande aktie-bolags verksamhet vara af den allmänna omfattning och grundlägga rättsförhållanden i så vidsträckt syftning, att promulgation och kännedom om innehållet af den bolags-ordning, Konungen stadfästat till allmän efterrättelse, icke borde bero vid bolagsordningens införande i allmänna tidningarne, utan att Konungen, på sätt af ofvanberörde 13 kap. 6 § Handels-balken upptager, låter allmänneligen kungöra en så beskaffad ordning, för hvilket fall ock, i öfverensstämmelse med Lag-kommitteens åberopade förslag’, ordningens införande i rådhus-rätts eller härads-rätts protokoll icke lärer vara af nöden. Stadgandet, huru förändring af bolags-ordning må ske, torde böra förekomma i samma §, sorn afhandlar bolagsordningens antagande, och"således bestämmelsen i 12 § hit öfverflyttas. Derjemte och då stridiga åsigter skulle kunna yppas, hura de åtgärder och beslut rätlseuligt böra bedömas, hvilka delegare i bolag vidtaga och fatta före bolagsordningens promulgerande, hvarförinnan den ej lärer vara till efterlefnad gällande, synes hänvisning till den lag, som för dylika fall bör tillämpas, icke vara utan nytta. 5 3* Det torde vara nödigt att i lagen intages föreskrift derom, att tiden, bestämd elier obestämd, för bolagets tillvaro i bolagsordningen utsattes, för undvikande af de stridigheter, som kunna uppkomma om bolagets upplösning och de der äfven möjligen menligt inverka på annan mans rätt. Stadgandet om bolagets forum domeci 1 ii, beroende af den ort', der bolagets styrelse har sitt säte, synes lämpligen böra föras under denna paragraf i ett sednare moment af denna lydelse: Den ort vare ock för bolagets hemvist att anse. Derigenom vore hänvisning lemnad till i mom. i 1 § af 10 kap. Rättegångsbalken och all tvekan om vidden af lagbudet undanröjd.
Hinder för deras afskaffando förmodades från högre ort lika litet komma att möta, som medel för beredande af en eller annan ny begrafningsplats inom ens församling korinne att från församlingens sida saknas. Under åberopande häraf och då önskvärdt vore att enhet och öfverensstämmelse funnes emellan stadganden, som angå samma sak, har motionären föreslagit att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhållas l:o watt nu gällande föreskrifter om inrättande af särskilda begrafningsplatser för dem, som i farsot afiidit, måtte, hvad landsbygden angår, varda i Nåder upphäfne; men till följd deraf och i sammanhang dermed, 2:o att vederbörande församlingar med större folkmängd och areal uppmanas att på skäl, som i högstberörde Nådiga Cirkulärbref af den 18 Oktober Allm. llesv.- och Ekon.-Utth. ISctdnk., N:o 00. 7 1815 finnas andragne, äfvensom dem, hvilka en nyligen vunnen erfarenhet gifvit vid handen, skyndsamligen gå i författning om inrättande-af en eller flere begrafningsplatser jemte de förut vid kyrkan varande, att af församlingen begagnas efter en å sockenstämma uppgjord fördelning i distrikter; samt 3:o att Kongl. Majit täcktes i Nåder anbefalla vederbörande embetsmyndighetcr tillse och hälla hand öfver befrämjandet af det med de nya begrafningsplatsernas inrättande afsedda ändamål och med underdånig berättelse om förloppet till Kongl. Majit årligen inkomma.» Vid behandlingen af ifrågavarande ämne har Utskottet inhemtat att det. af motionären åberopade Nådiga Cirkulär till samtliga Landshöfdingarne och Konsistorierna i Riket af den 25 Augusti 1813 stadgar i G mom. att »vid svårartade och i högre grad smittosamma farsoter utfärda Kongl. Majits
LTti ett till Hedervärda BondeStåndet afRiksdagsfullmäktigen från Stockholms Län Matts Eriksson ingifvet Memorial, det Riksdagsfullmäktigarne Gustuf Larsson från berörde Län oGlr Lag-Utskottets Betänkanden. 33 éch Per Bengtsson från Halland äfven biträdf, är af Matts Eriksson yrkadt, att det uti 14 §. af Kongl. Förklaringen den 11 December 1766 öfver 1734 års Gästgifvare Ordning, stadgade ansvar för Hållkarl, om han af den resande fordrar drickspenningar, eller med ovett honom ofredar, att straffas i förstnämnde händelsen med Sex pär spö, samt i den sednare, första resan, med Tio, andra resan med Sexton par spö och tredje gången varda försänd till någon Kronans fästning, matte, såsom, efter Matts Erikssons tanka, icke lämpligt mot brottsligheten, upphöra, och desse förbrytelser med penningeböter till det belopp sorn kunde anses deremot svarande, få umgällas; och har Matts Eriksson i omförmälde ändamål andragit, att då Hållkarlns inkomst och lön på de fleste ställen, skulle bestå uti hvad han af resande, uti så kallade drikspenningar, kan erhålla, han ock icke borde, om han någon gång skulle derom hos den resande anhålla^ fällas till ett vanhedrande straff, som åtföljer grofva brott, äfvensom att de tvister, hvilka mellan resande och Hållkarlen kunna uppstå, ofta möjligen föranledas af den resandes förvållande och otidighet, och i sådant fall något strängare ansvar för den resande icke är utstakadt, hvaremot, om Hållkarlen på lika sätt besvarade den re. sandes förfarande, hans straff vöre bestämdt. DagUtskottet, sorn från ofvanbemälde Riksstånd fått ifrågavarande Memorial till sig reremitteradt, har vid öfvervägande af hvad deruti Bihang till Riks-St.
December näst lidet år (införd under N:o 65 i Bihangel till Riksståndens protokoller vid denna riksdag, 1 :a samlingen), föreslagit, att det belopp af 16,700 r:dr, som för nya rådhusbyggnaden blifvit afsatt utaf de, såsom byggnadslån till nämnde stad efter 1843 års eldsvåda, i nåder anvisade medel, måtte, på det stadens borgerskap i afseende å detta belopp skulle åtnjuta samma förmåner, som öfrige byggnadsskyldige, få räntefritt innehafvas under den tid af fem år, från den dag borgerskapets äldste komma i disposition af besagde tomter, samt att öfriga betalningsvilkor måtte varda härefter lämpade och anstånd med inteckningssäkerhetens aflemnande alltså beviljadt, intill dess det nya rådhuset hunnit blifva färdigt och brandförsäkradt. Jemte högstberörde, af samtlige Riksstånden till Statsutskottet remitterade, nådiga proposition, har Utskottet från Presteståndet emottagit ett af Biskopen Heurlin afgifvet yttrande, deruti tillstyrkts, att de af Kongl. Maj:t i nåder föreslagna förändringar i betalningsvilkoren för ifrågavarande lånebelopp måtte bifallas, helst staden af ofvanomförmäldte orsak, utan sitt förvållande, allt hittills varit och ännu vore förhindrad att påbörja del nya rådhusets uppbyggande.
Hon besinnade sig icke länge, utan steg raskt fram till bädden, grep flickan om den späda handleden med en järnhård näfve, gaf henne ett skymfligt namn och slängde henne ut genom dörren under en ström af de fulaste tillmälen. Därefter svor hon i tjänares och gesällers intresserade närvaro en dyr och saftig ed, att om den ungen en gång till vågade sätta sin fot innanför hennes tröskel, så skulle hon få huden full med så mycket stryk, att hon inte skulle kunna röra en fena på fjorton dar. Det var ingen som betviflade, att hon ämnade hålla sitt ord. Den sjuke gjorde icke sin styfmor några förebråelser. Hvar gång hon gick genom rummet, vände han ansiktet mot väggen; han ville icke se henne och icke tala till henne efter uppträdet med Magda. Men en dag anförtrodde han sin far i ett samtal mellan fyra ögon, att han icke kunde lefva, om icke Magda finge bli hans brud. Den gamle skorstensfejaren blef häpen och förargad, men vågade icke strax sätta upp något allvarsamt motstånd: sonen var den ende, som han höll af och som visade honom någon ömhet tillbaka, och han kunde icke uthärda tanken på att mista honom. Han ställde saken på framtiden och gaf hustrun del af sina bekymmer. Hur skall jag kunna skildra det som sedan hände? Det låter som en elak dröm eller som en saga, gjord att skrämma barnen med då de äro stygga, och likväl är det sant. Det skall ha varit en lördagsafton i maj det passerade. Gården ligger tyst, gatan är tyst. Kanhända någon gnolar en visa genom ett köksfönster, eller att några barn leka nere i gränden ... Den sjuke är ensam i sitt rum. Han räknar kvarter och minuter. Det är vår nu där ute. Snart är det sommar. Skall han aldrig mera komma upp från sitt läger, aldrig mera höra skogen gnola och hviska, aldrig som förr kunna mäta dagen med stunder af verksamhet och stunder af hvila? Och Magda ... Om han blott icke alltid såg hennes ansikte för sig med den vilda skrämsel i blicken, som hon hade, då styfmodern grep henne om handleden. Icke behöfde hon vara rädd. Icke vågade den elaka kvinnan på allvar göra henne något ondt, då hon visste, att han hade valt henne till sin brud.
Hon svarade ej, och fortfor att se, frågande, på honom. „Margareta“ återtog Carl efter en stunds tystnad. „Har Ni ej förstått mig, eller försmår Ni mig, derför att minnet af min ungdomslycka aldrig kan utplånas ur min själ?“ Margaretas ögon glänste himmelskt. – „Försmå“ upprepade hon sakta, och begge tego länge af djup, outsäglig rörelse. Nu var det Margareta som bröt tystnaden. – Med återvunnen fattning tackade hon Grefven för detta sista, stora bevis af hans aktning – Men sin döende Fader hade hon lofvat att aldrig, utom i yttersta nödfall, skiljas från sin Mor. – Denna önskade henne tillbaka till sig, och i sitt lugna, tysta hem, skulle Margareta aldrig upphöra att nedkalla Himmelens välsignelser öfver Grefven och hans barn. „Margaretas Moder blir min“ afbröt henne Carl – „Långt vare det från mig att skilja Er ifrån Edra närmaste. Nej Margareta vägra ej min bön Äfven Hon önskade detta.“ Margareta var besegrad – „Min Far Min Far,“ sade hon knappt hörbart – tårar smögo sig utför hennes kinder och Emilies barn hade åter en Moder. — De samtalade länge – men hvem som sett de begge höga, ädla, gestalterna, der de stodo bredvid hvarandra, hade säkerligen icke trott sig hafva ett nyssförlofvadt par för ögonen. — Vid barnens återkomst omfamnade Carl dem med än mer innerlighet än vanligt, – han hade ju för deras skull vunnit en stor seger öfver sig sjelf. — Han gick med dem till Margareta och hans tårfyllda blick sade henne, hvad han ej ville, ej förmådde uttala. Under glädjetårar afhörde Augusta Margaretas berättelse om hvad som timat, och hvilket länge varit föremålet för hennes brinnande önskningar. – Vissheten att snart återse sin Bonne Amie, såsom medlem af familjen, minskade något hennes sorg öfver den förestående skillsmässan, och allting var bra utom att hon visst aldrig skulle våga kalla Margareta för Du. Om morgonen, innan Margareta lemnade Winäs, föreställdes hon såsom Carls Fästmö för hans Föräldrar. Den gamle Grefven, som länge anat hennes värde, gillade högeligen sonens val.
Musslin; se Väfnader, bomulls-. Myntkoppar; se Koppar. Myrrba, hänföres under Apothcksvaror. Nankin; se Väfnader, bomulls-. Natron, kolsyradt; se Soda. Negerbead; se Tobak. Neltelduk; se Väfnader, bomulls-. Nickel; se Kopparnickel. Nicht eller Tutia, hänföres under Apotheksvaror. Nopkin; se Väfnader. Nyseller Prust-rot, hänföres under Apotheksvaror. Nysilfver; se Metaller, sammansatta. Olja, Terpentin-; se Terpentin-olja. Vitriol-; se Svafvelsyra. Oljestenar; se Sten. Ollon, Ek-; se Knapergall. Ornamenter, arkitektoniska; se Bildhuggeri* arbeten, andra slag; se Dekorationer. Ostron; se Musslor. Oxlungor; se Kött. Packing; se Väfnader, ylle-. Pailletter; se Guiddragare-arbeten. Expedilions-Ulskollels Förslag till underd. Skrifvelse, N:o i 36. 335 T1111 vit vAp. Qvantitet För Inf. Tull. Tullberiikn. Banko. K:ilr sk. r. ' . ’ R:dr sk. r. Papp-arbeten, alla slag: 1 olackerade 1 skålp. — 12 — 1 24 — lackerade 1 skålp. — 18 Papper: — 5 — Kardus-, färgadt Omslagsoch Tobaks 1 skålp. — 1 8 — 4 — Grått Makulaturoch Förhydnings
Riksens Stander, som wisterligen med Kongl. Majit instämma i dett önstan, at de nu beredde fredsunderb andling arne mätte kunna bringas til et styndfamt och för Riket formänligt flut, lära icke wilja wägla at ti! desta underhandlingars fortgäng bidraga genom et medel, som blott beror af deras förordnande, och hwarwid deras Rlksgälds-Werk icke ställes i nägott olägenhet, dä detsamma ännu och intil dest et mindre 0- fördelagligt förhållande emellan Rikets och andea Länders mynt kan äga rum, torde fortfara at innekälla med betalningen af Räntor ä den til större delen hos fiendtliga magters undersåtare stäende Utrikes Gälderu Kongl. Magt har, sedan pojkgängen och nägon handelsgemenstap emellan detta Rike och Liffland samt andre delar af fasta landet blifwit äterstälde, widtagit en sädan Författning at Wärlar a Hamburger Banco stola äter igenom Stora Sjö-Tullen til Stats-Werket ingä. Derigenom komnrer Stats - Contoiret t tilständ at återbetala de förstott i sädan mpntsort, som Riksgälds-Contoiret nu kunde lemna. Efter beräkning af behofwen för de tit Rystland och Frankrike afgängne Bestickningarnes underhäll under et halft är, i fall emot Kongl. Majus förmodan och hopp underhandlingarne icke stulle destförinnan war lyckligen fulländade, samt för derwid troligen försfallan - 1084 Den 21 August?. de särskildte utsigter af presenter m. m. och dä Stats-Contoiret nu äfwen har at utbetala
Kron - Prinsens förestående förmälning och verkstälde Utrikes resa. JVtedelst nu ankommet Prolocolls-Utdrag, har Höglofl. Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottet remitterat den af Herr Grefve 5a8 Stats-Utskottets Betänkanden. B. von Platen väckte motion, att, som Stats-Utskottets Betänkande af den 5:te i denna månad och medels anvisande till Kostnadernes godtgörande vid Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens förestående förmälning och verkstälde utrikes resa, blifvit till Utskottet återremitteradt och sådant torde förorsaka mycken tids utdrägt innan liufvudfrågan slutligen kan pröfvas; men ej mindre utrustningen af den Escadre, som bör afgå för att afhemta Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Josephina, än ock iståndsättandet och meubleringen af de rum i Kongl. Slottet, der Deras Kongl. Högheter komma att bo, måste ofördröjligen taga sin början, Stats-Utskottet måtte, så fort sig göra låter, anvisa nödige tillgångar, hvaraf 3oo,ooo R:dr kunna förskottsvis utbetalas,till de angelägnaste utgifternas bestridande. I anledning häraf och då Stats-Utskottet nogsamt inser angelägenheten att medel blifva att tillgå, för godtgörande af sådana utgifter, hvilka skola bestridas i och för Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Josephinas snart förestående resa, Reparation af de rum inom Kongl. Stats-Utskottets Betänkanden. 5a9 Kongl. Slottet, som komma att af Deras Kongl. Högheter bebos samt Desse Höge Personers etablissement m. m., men den, till desse förberedande anstalter, erforderlige tid förflyter, innan Riksens Höglofi. Ständer hinna fatta beslut i hufvudfrågan och de medel blifva att disponera, som Riksens Ständer kunna för nämnde ändamål i underdånighet erbjuda, får Stats-Utskottet vördsamt föreslå, att i afräkning på den Summa Riksens Högloft.
Tabell innefattande, så vidt möjligt varit, de uppgifter, rörande Hufvudstaden, hvilka i föreskrifven Tabell-form böra aflemnas, och uppgjord hufvudsakligen efter enahanda grunder, som den Tabell, hvilken åtföljde Öfver-Ståthållar-Embetets Berättelse, af år 1828, får jag härjemte i underdånighet bifoga, hvarvid jag anser mig böra tillägga följande upplysningar: 1:0 Antalet af samtliga Hus och Tomter i Hufvudstaden, uppfördt i Tabellens första column till 3,895, är uppgifvet enligt så väl sednast upprättade Tomteböcker, som sistlidet år skedd reglering af hus och tomter, jemte ny Tomt-numerering. Af detta antal äro 3,6ii för Bevillnings erläggande till Eder Kongl. Majrt och Kronan uppskattade; och bland de öfriga 284 tillhöra 60 hus och tomter Eder Kongl. Maj:t och Kronan; 98 egas af Allmänna Bolag, Stadens egendomar och Södra Ström-qvarnen — 109 — derunder inbegripne; 67, hvaribland 3 Qvarnar, äro Fromma Stiftelser tillhöriga; 5 disponeras af Academi-staterna, och 5i innehafvas under boställs-rätt. — Utom nyssnämnda 4 Qvarnar och Eldqvarnen vid Kungsholmsbron, finnas i Hufvudstaden 3o, till större delen Yäderqvarnar, hörande till Egendomar, hvilka i förutslående antal af hus och tomter äro upptagna; hvadan dessa Qvarnar, likasom alla andra Fabriker, Verk och Inrättningar, såsom härstädes nästan alltid sammanbyggda med och utgörande delar af de uppgifna husen och tomterna, samt för öfrigt redan i Berättelsen till antalet omnämnda, ansetts icke böra särskilt i Tabellen uppföras. 2:0
Majtt, af den 22 Febr. 18 ro, angående Götha Canal, i det som med 22 §. z^Moment. uti Kongl. Mattts för Götha Canal-Bolag utfärdade Nådiga Privilegium instämmer. 2:0. Kongl. Majtts den n April 1810 fastställde Reglemente för Götha Canal-Bolag. z:o. Protokoll hällit wid Götha Canal-Bolags allmänna sammankomst i Stockholm den zo Maj !3'v. 7 §: 4:0. Prococoll, halkit wid Götha Canal-Directions allmänna sammankomst i Wadstena frän den 13 till och ined den 17 Jan. 181 l. 278. r-o. Protokoll, hallit wid Götha Canal-Dkrections allmänna sammanträde i Mariestad den rr ti8 och med den 17 December »8". ^ Punkten. Transsumt af Kongl. Majtts Nådiga Skrifwelse till Götha Canal - Direktion den ra Februari »812. Förmodande Herr Friherre Cederström, att, "da Canal-Directionen är en af Konung och Ständer stadgad Laglig Authoritet, som lika litet kan fattas under Banco-Fullmägliges, som BancoFullmägtige under befi inseende, och Banco,Utssottet ej uppgifwit, hwari Canal-Directionen fig förrrutit, de anmärkte uttryck were endast ett Redacticnsfel, svin kan rättas." Banco-Utssottet har fatt emottaga Högwördkge Preste-SrändetS, Wallofiige Borgare-Ståndets och Hederwärda Bonde-Ståndets, genom Utdrag ak Ståndens Protocoll under den rz och 16 bennes M'ddelte förmälan, om lemnadt bifall till alla delar af Banco-Utssottets ifrägawarande berättelse.