Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag hemställer, huruvida det är skäl, att nedsätta de nyligen förhöjda tullafgifterne å fläsk sedan varan genom dem och den Finska traktatens upphörande blifvit inom landet frambringad till större mängd än förut? När framalstringen af en nödvändighetsvara inom landet lyckats, så bör man väl icke genom tullens nedsättning åter föranleda införsel deraf från utlandet? Genom en person som i dessa dagar betalt en vexel för inköpt tläsk från Finland, har jag erfarit, att det med någon fördel kan införsktifvas, oaktadt den nuvar:de tullen å 1 r:dr 16 sk. Den tyckes alltså icke vara för 312 Oen 2 Juni e. m. hög; och jag är öfvertygad, att derest R. St. bibehålla det skydd, Stadsmannanäringarne hittills haft, skola sladsboerne, oär de kunna använda sina arbetare, icke finna priset på landtmannavaror alltför tryckande. Få deremot handtverkare och fabrikörer icke åtnjuta det skydd, de hitintills haft, så blifva de icke godtgjorde genom en lindring i kostnaden för landtmannavaror. Den blifver utan egentligt gagn för de stadsboer som ej kunna fortsätta sina näringars bedrifvande. Hr Rosenblad: Utaf alla victualievaror är väl artikeln fläsk den minst betydliga, eller den har icke den vigt för tulltaxan, som artikeln kött och isynnerhet smör. Nuvande tullen är emedlertid ganska betydlig vid jemförelse af den införsel, som förut ägt rum och af den tull, som före Finska traktatens upphörande fanns. Detta synes af de tryckta tabellerne, som finnas i commerce-collegii senaste årsberättelser, och sorn visar, att införseln 1844 utgjort 12,000 Lu och 1843, 13,000. Deremot är Hr von Hartmansdorffs sats, att, genom denna förhöjning, skall Svenska produktionen af fläsk gjort synnerligt stora framsteg, enl. min tanke origtig. Bevisningen häraf är han likväl skyldig. Jag tviflar visserligen icke derpå, att svin och boskapsskötseln inora vårt fädernesland börjat i sednare tider göra framsteg.
— Så Nu Det en var jag kommen till högens slut. återstod blott ett enda. — var ett ombundet konvolut, korrespondens må hända '! - Jag löste banden — och för mig låg, med alla ljufva detaljer, min kärlekssaga, fast blott jag såg en pressad bukett konvaljer. I vissnad fägring, hur djupt ändå de späda blomstren mig rörde! Det var, som henne jag såg också, som hennes stämma jag hörde! Jag likt jag den såg den tår, som i afskedsstund dagg bland blommorna sänktes; kände ännu från hennes mun sista kyssen, mig skänktes. Och och Och vid hjertat började slå så varmt, saknad fy Ide mitt sinne. lifvet kändes så tomt och armt detta älskade minne. — Jag hade lett åt min diktning nyss i unga svärmiska åren; nu gaf jag blommorna rörd min kyss och fuktade dem med tåren! Octavio Beer. Hemma och ute. H. m:t konungen afreser till Norge någon af de första dagarne i februari och åtföljes dit af prins Carl. Må hända kommer kronprinsparet att samtidigt medfölja. Detta är dock ännu ej bestämdt. H. m:t drottningens afresa till England kommer att ega rum den 30 eller 31 dennes. Resan, som lär komma att ske öfver Kjöbenhavn och Hamburg, skall ega rum med kortare uppehåll der och hvar, på det att sjelfva resan ej må blifva allt för ansträngande. Något besök hos sin syster lär h. m:t ej göra; men kommer deremot furstinnan af Wied att möta h. m:t vid nå- got af de tyska rastställena. H. m:t åtföljes, såsom vi i förra numret nämde, af prins Oscar, äfvensom af fröken Ebba Munck. Prins Oscars förmälning med hoffrökeri Ebba Munck utgör fortfarande allmänna samtalsämnet. Förmälningen säges skola ega rum i Bournemouth i England under drottningens vistelse derstädes. Förlofningen lär deremot, såsom vi förut meddelat, skola försiggå före afresan. Följden af prins Oscars förmälning med en svensk fröken blir den, att han, enligt 5 § Successionsordningen, går förlustig om arfsrätten till kronan för sig och sina efterkommande.
Medel mot hastigt påkomna frossskakningar. Under en regnig och ruskig dag för någon tid sedan färdades jag på en jernväg och såg då i ett vagnshörn en nyinkommen passagerare sitta och skallra med käkarna, under det derjemte hela kroppen skakades af frossbrytningar. På tillfrågan om han frös, svarade den resande, att han gått häftigt, så att han mycket varm inkommit i vagnen och nu i den kalla luften, med kläderna våta af störtregnet, frös alldeles förskräckligt. Jag uppmanade honom då att andas ut och så långsamt och uthållande han kunde. Skulle han så efter en stund känna någon yrsel, borde hau andas på vanligt sätt, till dess yrseln gått öfver. Några minuter derefter var den resande, en frisk och välvuxen ung man, i samspråk med mig. Han berättade då, att han ofta varit utsatt för samma obehag som i dag, och huru han då skaffat sig grundliga förkylningar. Medpassagerarne, som med en viss uppmärksamhet följt tilldragelsen och samtalet, frågade nu, om det anbefalda medlet hjelpt. » Ja, nästan ögonblickligen, » svarade personen i fråga. För tillfället kände han icke ens en tillstymmelse till frysning. Jag har på detta, kanske något omständiga sätt framstält min anvisning, emedan jag vet, att ett i all enkelhet gifvet recept ofta lätt nog förbises eller åtminstone ej ihågkommes, då det just behöfver användas, och detta inträffar i fråga om hastigt påkommen frysning rätt ofta. Utan någon då företagen kraftig åtgärd kunna lätt svåra följder uppstå, och jag har derför ansett mig böra offentliggöra detta under många år af mig använda och åt bekanta anbefalda medel mot köldrysningar. Medlet kan användas på resor, i kyrkor, under stillastående uti i kall luft, o. s. v., utan att man genom medlets användande behöfver det minsta störa omgifvande sällskap. Till slut vill jag också i korthet anbefalla ett ganska tillfredsställande medel mot kalla fötter. Man behöfver nämligen för att få detta obehag alldeles bort eller åtminstone betydligt minskadt, blott pressa stortårna kraftigt och uthållande mot skobottnarne. Ä r kölden icke alit för stark, kan man på detta sätt under lång tid hålla fötterna tillräckligt varma. Ove. Hvarjehanda. Ett sätt att borttaga färska blodfläckar.
Vagomläggning emellan Bodarnes och Hasslerörs gästgif varegärdar i Skaraborgs län Sänkning af Groröds backe emellan Uddevalla och Raknebo gästgifvaregård i Götheborgs och Bohus län Vägomläggning emellan Christianstad och Ystad, vid Maglehem, Brösarp och Bondrum i Christianstads län Sänkning af Tågarps backé i Malmöhus län Vattenaftappnings fonden: Utdikning af myrer å Täländö, Niva, Pajala, Kirnujaiwi och Erkheikki byars ägor i Pajala socken af Norrbottens län Utdikning af myrer vid Wester-Sjulmarks by i Bygdeå socken af Norrbottens län Sänkning af sjön Örlén och ån Orian i Ransbergs socken af Skaraborgs län Fonden för smärre hamnbyggnader och årensningar: Hamnanläggning vid Räå fiskeläge i Malmöhus län Baviljadt statsbidrag: Anslag. Statens jern vägs byggnader. sQ åboö? séJBTldl : Joi De för detta ändamål anslagne medel redovisas i sju särskilda hufvudböcker, nemligen för: 1:0 Öfverstyrelsen. 2:o Vestra stambanan från Götheborg; byggnadsafdelningen. 3:o Dito dito dito; färdiga banan. 4:o Vestra stambanan från Stockholm. 5:o Södra stambanan från Malmö; byggnadsafdelningen. 6:o Dito dito dito; färdiga banan. 7:o Södra stambanan från Falköping. ^ — 106 Dessa räkenskaper hafva för revisionsåret ännu icke i sin helhet undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten. Chefens för statens jernvägsbyggnader den 31 sistlidne Juli till Kongl. Maj:t afgifna särskilde underdåniga berättelser, angående arbetenas fortgång samt trafiken ä statens jernvägar under år 1859, hafva, i likhet med hvad föregående år ägt rum, blifvit till Revisorerne öfverlemnade och äro af följande innehåll: Angående arbetenas fortgång. »Vestra stambauau från Götheborg.
a. af Topelius, Ibsen, Viktor Rydberg, Snoilsky, Wirsén m. fl. Dessutom kommer » Runa » att förses med talrika illustrationer. Höjden af nyfikenhet eller — något annat Hos vår framstående hoffotograf hr Gösta Florman skedde i början af förra veckan inbrott, tydligen i afsigt att öfverkomma fröken Ebba Muncks fotografi. Försö- ket misslyckades emellertid. Stanley är ett namn, välbekant för alla våra läsarinnor. Den nitiske forskaren och djerfve upptäcktsresanden befinner sig sedan mer än ett år till baka inne i det innersta Afrika. Om han emellertid lefver eller är död — derom sväfvar man för närvarande i den pinsammaste okunnighet. Rykten om hans död hafva som bekant flere gånger varit i omlopp, men man har ej gerna velat sätta tro till dem. Nu tyckes dock hvarje tvifvel vara häfdt. Sjelfva Kongoregeringen håller det nu för sannolikt, att Stanley med samtliga sina följeslagare omkommit af hungersnöd. Förr eller senare skola väl ock ty värr bekräftande underrättelser härom anlända. Presidenten Garfields m o d e r har aflidit, enligt hvad ett telegram från Newyork meddelar. Skiftning. i te&amp;te Set fvemma Sf / UVB på fiEommanSe \, - By-gSen ang, t &amp; liog. 0 &amp;, al !Sti.g J ^ gfommefc ?ttt oga, fi-u * 3tom.man.3e v a n t Set ioal ofå Attå^anSe ftj / Eicjft, * å ttoj; aAt Set &amp; i&gt;ii !aSe p å m i g 3 å en fi-imme! cf * €ut uatnaSeA ej3 å mi-tt aj; o » 6.u.l !3 * (; u {E j; aget fiEtcli; tvu.3 ett oorv j; tån Aotgen Slät A^al!, en ejj; aAte Ämne Set — Aij.ni j&amp;6&amp;.
Efter all den ytterligare undersökning, jag i detta högst bekymmersamma och betänkliga ämne haft tillfälle anställa, har min första tania blifvit befästad, att det är vigtigt och nödvändigt att Hisconterne öfvertaga till en generel utredning, och åberopar jag alltså hvad jag i denne del förut haft äran, att inför Högi afl. lieredningen anföra. Om liqviden kan tili någon större del, än jag föreslagit, ske med Contanta penningar, och förlusten å Malmö Hiscont-papper, med lika fördel för Fordrings högarne flyttas genast på Capitalet, i stället att jag fört den på interesset under väntnings - tiden, äfvensom andre lättelser för allmänna rörelsen beredas genom desse pappers mera gångbarhet; detta må ännu, om så pröfvas, kunna påfordra ytterligare öfverväganden, i jemföring. till beräkningarna öfver befintelige tillgångar-, Xikväl går del ingalunda an, att först afdraga, den beräknade förlusten på Capitalet, och sedermera för återstoden utfärda sådane Obligationer, som genom deras nedsatta Räntefot icke blefve cauranta i rörelsen, utan en ytterligare förlust. Emedlertid skulle jag för min del hafva hållit före, att tiy Rikets Ständer skulle kunna genast föreslås; Statsoch Banio-VtsAottens Betänlanden, 1309 i;o Grunderoe för öfvertagandet utaf ifrä gavarande Disconters utredning, sådane jag i förra Betänkandet tog ytlig friheten att deny framställa. a:o Att, med stöd deraf, Rikets Ständer mätte förklara ett sädant öfvertagande böra äga rum. (Sättet bär jag ock förut föseslagit.) 3:0 Att såsom en följd deraf Rikets Ständer besluta det Diqvidationerne om Skulder och fordringar i Malmö Discont genast suspenderas. (På sätt Höglofl. Beredningens justerade expedition i allmänhet innehåller.) 4:0 Att den plan till Disconternes utredning, som af Kongl. Majit och Rikets Ständer gillas och antages, må gälla till efterrättelse för alla, 510 Att Götha Canals och Götheborgs
Här i vårt land äro nemi. pastoraten i allmänhet så vidsträckta och kronobetjeningens distrikter jemväl af den stora vidd, att flere mils resor kunna ifrågakomma för att anträffa antingen vederbörande pastor eller kronobetjent; och då i öfrigt jag icke kan föreställa mig, att äfventyret för det allmänna blir större, om man insänder handlingarne, försedda med underskrifter, hvilkas egenhändighet är bestyrkt af trovärdiga män, till landtränteriet, än om man öfverskiekar dem till en i residensstaden bosatt person, hvilken sedermera går och aflemnar dessa icke af någon bestyrkta handlingar pä landskontoret, hvarest de måste pröfvas, enär någon föreskrift icke är gifven att vid deras inlemnande fullmagt skall företes, så är jag fortfarande af den öfvertygelsen, att intyg af 2:ne trovärdiga personer är all den kontroll, som, uti förevarande fall, skäligen bör påyrkas. Gr. Hamilton: Jag instämmer uti det af Gr. Mörner nyss afgifna yttrande; och vill, i öfrigt, innan K. o. Ad. fat - 226 Ben 18 Maj f. m. tar beslut i denna fråga, fästa det Högloft. Ståndets uppmärksamhet på den omständighet, att det möjligen kan vara ganska ovisst, huruvida det skäligen kan åläggas presterskapet att vidimera underskrifter. Gr. Lagerbjelke: Gr. Mörner har jemnfört ifrågavarande förhållande med det, då en person utan fullmakt inlemnar en handling å landskontoret. Jag ber dock Gr:n taga i betraktande att i angifne fall har man utom handlingen likväl en person att hålla sig till; uti det andra åter endast ett postmärke och utanskriften på ett bref. Man skulle af denna diskussion kunna tro, att den skattskyldiges rätt blifvit trädd mycket för nära; men förhållandet är likväl att man i detta fall verkligen utsträckt den skattskyldiges rättigheter. Förut skulle den skattskyldige sjelf eller genom annan person inlemna sin besvärsskrift till pröfnings-komitén. Enligt nu förevarande förslag kan han nedlägga en sådan skrift i postlådan, allenast han gjort sig det besväret att förskaffa sig intyg af någon af de uti §:n uppräknade personer.
Starkaste järnkällor. Stålbad ocb hafsbad. Ronneby Brunn, Saison I juni — 31 augusti. Naturskönt läge nära Östersjön. Fullständiga prospekt gratis och franko genom Brunnskontoret. ocb Damkläder, Gratis och K ö p alltid radiatorsmör! O Magasin g g H _ M C: o. o c h franska varor. i blått trycb. (S. T. A. 55406) E D anledning af » Clematis » värdefulla uppsats i I d u n för d. M » Om farorna v i d barns uppfödande med komjölk », fa v i härmed som fullt jämförlig med alla förekommande utländska apparater f r a m h å l l a: Norrköpings Kemiska Ullspinneris B Tvättanstalt Qrebro Kex A B Y SVENSK DIFLASKAPPARAT rekommenderad a f professor Medin. Apparaten kostar komplett med 8 flaskor och kokkärl k r. 6: — Dito utan kokkärl » 3: 50 Med hvarje apparat följer » Kortfattade regler för späda barns uppfödande med komjölk » af professor O. Medin. Apparaten, som redan v u n n i t särdeles stor spridning äfven i grannländerna, är, utom af professor Medin och d:r Carl Flensburg i I d u n för den 2 mars 1892, förordad a f e. 0. professor W. Pipping i Helsingfors och d:r Chr. Doderlein i Kristiania m. fl. Säljes i parti hos hrr Q. JVbramson &amp; C:o, Stockholm och i minut hos hrr A l b. Stille, Ch. O. Werner, josephsson &amp; Ågren, Sandgrens bosättningsmagasin, Kuntze &amp; C:o, N u - m a Peterson, Akerholmska bosättningsmagasinet samt alla apotek i Stockholm. \ Böteborg i C h. O. Werners filial. Dessutom a de flesta apotek I riket. O B ä s t! Säljes hos herrar Speceri-, Delikatessoch Kaffehandlande. HUSQ VARNA Barnkläder för alla åldrar t i l l billigaste pris. Nancy 1 t r. Cederberg. Velocipeder.
Med kännedom derom, att, sedan Sverige börjat uppträda såsom spanmåls-producent på verldsmarknaden och under vanliga år försända icke obetydligt spanmål så väl Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Sk?'ifvelse N:o 5i. 83 till England som Holland, den större spanmålshandel inom landet lämpat sig efter det pä denna marknad antagna bruk alt priset, på spanmål bestämmes efter vigten och icke, såsom hittills varit vanligt, efter spanmålens rymd, dock att, enär likväl spanmål, till följd af sin natur, lättare miites än väges, rymden i alla länder blifvit den måttstock, hvarmed myckenheten bestämmes, under det varans beskaffenhet deremot utrönes genom vigten, hafva Rikets Ständer fästat uppmärksamhet på det, i afseende härå, hos Rikets Ständer anmälda förhållande, huruledes, och för att vid försäljning med lätthet kunna inhemta viglen, numera äfven här i Riket, särdeles då handeln alser större partier, vanligen begagnas ett mindre mått af gifven storlek, hvilket, jemte ilylld spanmål, väges med derefter afpassade vigter, då resultatet af vägningen lemnar beslämnings-grund för viglen af en tunna ; men alt de vigter, hvarmed denna vägning verkställes, hvarken äro förfärdigade eller justerade i Sverige eller ens svenska, utan lör allmänheten okända, äfvensom endast undantagsvis svenska vigten blifvit å dem utsatt, hvadan osäkerhet och obestämdhet vore rådande vid spanmåls vägning, samt tvister om vigten såmedelst lätteligen kunde emellan säljare och köpare uppkomma. Med anledning häraf, och då noggranna föreskrifter äro, likasom i afseende å mätning af spanmål, äfven angående vägning deraf erforderliga, särdeles som den olika hastighet, hvarmed måttet ifylies, samt fysiska och atmosferiska förhållanden icke obetydligt inverka på vigten, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K. M:t täcktes genom allmän författning i Nåder stadga, huru vid spanmåls vägning bör tillgå, samt föreskrifva, att inga andra än svenska och i Sverige justerade vigter må vid denna vägning få begagnas.
Den siste värde talaren har anfört åt skilliga ganska riktiga skäl, hvarföre R. o. Ad. icke bör bifalla den föreslagna redaktions-förändringen; men då man ogillar Utsk:s förslag, kan jag icke inse, hvarföre man ej skulle bibehålla den gamla författn:n, hvars innehåll numera hunnit blifva någorlunda kändt, och jag anser för min ringa del icke talaren härför afgifvit tillräckligen giltiga anledmr. Om också en och annan domare eller bränvinsbrännare skulle tolka det omtvistade ordet orätt, så måtte, sedan en sådan tolkning blifvit af ÖfverRätt ogillad, R. St:r alltså icke vara skyldige att lappa och förändra den bestående författnm. Jag tror åtminstone icke detta, och är öfvertygad, att enär man i lagskipningsväg har all utsigt att vinna full rättvisa, så bör denna utväg fortfarande anlitas; hvarföre jag ock, i likhet med Hr Braunerhjelm, anhåller att R. o. Ad. måtte afslå den nya redaktions-förändringen och bibehålla i detta fall den nu gällande författnm. Hr von Knorring, Oscar Erik: Jag får fullkomligt in stämma i den yttrade åsigten, att ordet mäskberednings utbytande mot mäshning kan förorsaka mycken misstydning. Jag skulle således tro bäst vara att, såsom de båda förste talarne föreslagit, låta det gamla stadgandet qvarstå. Likaså kan det blifva otydligt, om man i st. f. bränvins tillverkning sätter mäskens afverkning. För att undvika misstydning af ordet: »mäskberedning», skulle jag önskat en mellanmening, ungefär lydande så här: »deri jemväl inbegripes mäskens afkylande och allt öfrigt arbete intilldess mäsken blifvit i jäsningskaret insläppt.» Då skulle icke någon, som nu möjligen vill taga sig anledn. att förklara mäskberedning såsom endast mäskens första irörande i mäskhufvudet, kunna få en undanflykt för att arbeta i olaga tid. Om emellertid detta mitt förslag ej skulle vinna understöd, sluter jag mig till dem som 476 Den i Maj. yrta afslag på Utskms förslag och bibehållande af det gamla stadgandet.
M:t uti nådig Proposition vid näsllidne riksdag begärt ali, eller Vexel.-konlrollörs-bcfaltningarncs i Stockholm och Götheborg upphörande, Kammarherren Rosenblad måtte å Allmänna Indraguingsstalen undfå 400 R:dr och Kamreraren Smedberg 800 R:dr, under vilkor alt desse, emot kontrollörsarfvodena svarande, anslag minskades eller indroges i den mån annan inkomst från statens sida kunde dem tillfalla, Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 25 Oktober 1854, till svar härå meddelat, attsom Vexelkonlrollörerne innehaft sina befattningar endast på förordnanden tills vidare, med arfvoden, den nådiga framställningen icke kunnat bifallas; men med afseende å Kamreraren Smedbergs höga ålder, långa tjenstetid och för honom förekommande serdeles ömmande omständigheter, hafva Rikets Ständer likväl nu funnit sig böra medgifva, att en pension af 1,200 R:dr R:mt må för Smedberg å Allmänna Indragningsslaten uppföras. 56:o. Da Länsbokhållare!) i Orebro län L. G. Lagerstedt, hvilken omkring 40 år varit i statens tjenst, och numera vid uppnådda 00 lefnadsår, i anseende till mångårig sjuklighet vore urståudsatt all sin tjenst vidare förrätta, har hos Rikets Ständer blifvit hemstäldt, att, enär Lagerstedt jemväl befunne sig i behöfvande vilkor, Rikets Ständer målfe medgifva alt han, vid erhållande afsked från Länsbokhållareljensten, må förflyttas å Rikets Allmänna Indragningsstat, med bibehållande, under sin återstående lifstid, af nuvarande lönen 289 R:dr 8 sk.
Utskottet för sitt afstyrkande begagnat, hafva synts mig så litet tillfredsställande, att jag, ledd tillika af serskild erfarenhet om det stora behof utaf skydd, som allmänna förtroendet i denna del kräfver, och min derpå grundade öfvertygelse, om frågans alldeles icke likgiltiga beskaffenhet, har trott mig böra bryta den tystnad jag i Riksdags-ärenden eljest velat iakttaga, för att framställa några erinringar vid den åsigt Utskottet i ämnet yttrat. Utskottet har nemligen grundat sitt afstyrkande derpå : 1:0 Att det beror på bvars och ens omtanka och försigtighet, att ej ingå aftal med någon annan än den, om hvars person och medborgerliga förhållanden lian eger kännedom; 2:0 att det i Kongl. Förordningen den 11 Maji 1774 föreskrifna kungörandet om en efter Lag myndig persons återförsättande i oniyndigheLs-ti 1 Istancl vore tillräckligt för möjligheten att vinna den kännedom, som här är i fråga, och således de af Motionärerna yrkade årliga kungörelser ej vara af nödvändigheten påkallade; samt 3:o att desse kungörelser skulle kosta den omyndige för mycket, och försummelsen deraf alltför känbart öka förmyndarens ansvarighet. Den 7 Maji e. m. 235 Jag vill härvid till en början anmärka, alt en, till myndig ålder kommen, persons sättande under förmyndare, är en exception från Lagens allmänna bud, sorn innehåller, att en man vid fyllda 21 år eger gods sitt sjelf förestå. Hvarje mansperson, som uppnått denna lefnads-ålder eller skri-*- dit deröfver, har således i allmänhet en rättighet att anses kunna ingå aftal med annan person med fullt bindande kraft, utan att behöfva sådant förut styrka; och andras misstroende dertill eller ifrågasättande deraf, då både hans utseende och innehafvande tjenstegrad gifva tillkänna den mognade mannen, torde således med fullt skäl upplagas såsom en förolämpning.
Friherre klaminz hemställde flutcligen: att det Län, som Rik^ sens Ständer ät dctza stna nödlidande Mcdbröder lära försträcka, mätte dem bewiljas räntefritt. Uppä gjord proposition, blef Stats-UtskottetS tillstyrkan, med tillägg, att Länet skall blifwa ränte» fritt, af Ridderskapet och Adeln till alla delar gillad och bifallen; Hwareftcr genast en Deputation, med underrättelse derom till de andra Skändcn afsändcs, under anförande af Friherre kleming, Llaes. Friherre 8 t aLI von ksto11 ftein, Loisitr I.u6v>F: Lika sä bedröflig, som anledningen warit till Konungens Näd^ga nptz uppläste Proposition, lika Den ig September. 639 lika mycket lärer sjelfwa saken äfwen hafwa uppwäckk Ridderffapet och AdclnS deltagande. Ridderstopct och Adeln äger nu ett tillfälle, att ät Fäderneslandets tappra Stridsmän lemna ett prof af sin gränslösa tacksamhet. Det är sant: tillgängarne äro knappa: men man tar sig närmast. Jag är öfwertygad att Kongl. Maj:t, som säkerligen will göra rättwisa ät förtjensten, icke lemnar beha Krigares öde blott i Riksens Ständers händer. Jag finner mig derföre nu böra ä npo wäcka en fräga, som förut, dä jag henne wäckte, icke blef upptagen r och hwilken, sedan Kongl. Maj:k nu dertill gifwit anledning, ej mätte kunna anses lagstridig, eller af natur att mig derpä proposition kunde wägras. Det är ben, att Riksens Ständer stulle förena sig i en underdänig anhällan hos Kongl. Maj:t, att han ät den Finsta Armeens Medlemmar mätte förunna företrädesrätt wid besättandet af lediga Ämbeten.