Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Blixtrande juveler och klingande fraser förbländade helt och hållet stackars Nina, som purpurröd och djupt nigande besvarade grefvinnans artiga komplimang: » Hvilken ackvisition för vår societet! Vårblommans fraicheur på kinden. Välkommen min unga fröken. Er framgång är redan gifven med sådana relationer! » Nu vände hon sig med samma förbindliga leende till fröken Stjärne. Hon mottog det helt likgiltigt. Sedan denna reverens var slutad, presenterades Nina för några kavaljerer, som slutit en beundrande ring omkring de unga flickorna. Det tycktes, som om fröken Stjärnes dyrbara smycken egde ett hypnotiskt inflytande, ty när dessa — äkta diamanter — bröto sig mot kronljusens strålar, böjdes stolta nackar och smickrande komplimanger flödade. Ännu saknades dock en eller den ende för henne, och det var därför hon förströdde sig med denna lek. Nu stod han hastigt framför henne med en artig bugning. » Äh, jag såg er ej, doktor, » hon räckte honom lifligt handen och pekade på ' en ledig stol vid sin sida. » Vill ni ej taga plats? » » Om ursäkt, fröken, får jag bedja er presentera mig! » Nina, ack, henne hade hon alldeles glömt; lilla obetydliga Nina i sin skära ylleklädning, som såg så förskräckligt hemmagjord ut. » Doktor Eger. Min kusin fröken Helmberg. » Det skedde helt vårdslöst. Hon ansåg det som onödig tidsutdräkt. Hon hade en gång blifvit van att betrakta hans ridderlighet som sin egendom. Att han gjorde henne sin kur, var ej längre en hviskning, och man erkände gärna, att den unge läkaren hade smak, som fäste sina blickar vid säsongens sol. V ä l var den ej mer i zenith, men så brände ej heller dess strålar så förtärande. Det var den nedgående solens djupa, underligt lockande glans, som lyste ur hennes stora, skiftande ögon. Och det var dess glöd, som dröjt sig kvar i hennes rödskimrande hår. Doktorn hade gjort hennes bekantskap för tvänne år tillbaka vid hennes fars dödsbädd och känt sig frapperad af hennes lugna, passionsfria smärta. Det varsamma, fasta greppet af de fina, hvita händerna, då hon lade en kudde tillrätta eller ordnade täcket bättre omkring den sjuke, hade väckt hans sympati.
Inom Preste-Ståndet har Ståndets vice Talman, Biskopen Heurlin, enligt hvars härvid yttrade åsigter ett väl ordnadt fondsystem skulle utgöra »vilkoret för Statens kredit, för realisationens orubbliga bestånd, för Privatbankers och Hypotheks-förenin-' gars soliditet», uti väckt motion framställt angelägenheten och fördelarne i både allmänt och enskildt hänseende af Stals-obligationer eller »allmänna kreditpapper», erinrat om lämpligheten af nuvarande tidpunkt och förhållanden för sådana obligationers utgifvande; åberopat den inom andra länder vunna erfarenhet om den förkofran och utveckling, som allmänna industrien och national-välmågan kunnat beredas genom upptagna Statslån och deras användande till utförande af eljest overkställbar företag och arbeten; antydt de befarade följderna deraf att, i nödens stund eller vid inträffande oförutsedda olyckor, icke kunna påräkna och anlita en genom vanan vid och förtroendet till ifrågavarande obligationer stadgad och bepröfvad Statskredit, samt derjemte fästat uppmärksamheten på de mångfaldiga ifrågasatta, ej allenast för vissa landsorter utan för hela Riket gagnande företag, sorn, i saknad af begärda understöd från det allmännas sida, icke kunnat åstadkommas, och för hvil - Slals-Ulskottels Betänkande, J\s 272. 3 kas verkställighet erforderliga medel endast kunde anskaffas genom Statens skuldsättning och anlitandet af de ökade tillgängar, samma företag, efter deras fullbordande, korinne att bereda. Sistbemalde motionär, som på dessa jemte flera anförda skäl förordat och föreslagit bildandet af ett på inhemska kapitaler grundadt fondsystem, har derför angifvit och tillstyrkt följande hufvudgrunder: l:o. Sedan de utgifter blifvit bestridda, hvilka af Rikets Ständer anvisats att utgå af redan samlade dertill disponibla besparingar och tillgångar, bör återstoden jemte Bankens odisponerade räntevinst för åren 1831 och 1832 i Riksgälds-kontoret reserveras, såsom en grundfond för räntan å och amorteringen af de obligationer, Riksgälds-kontoret kommer alt utgifva. 2:o.
S. D. Återremitterades, i följd af gjorda anmärkningar, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N:o i, i anledning af väckt fråga om rättighet för Magistraterne i Laodshöfdinge-Residence-Städerne, att utfärda Pass för dessa Städers Borgare. S. D. Remitterades till Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconoinie-Utskotten : 1:0 Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse af den 24 sisth Februarii, angående Inqvartexingsbesyäret; - Prat. Maj:ls Nådiga Proposition af den 24 sistl. Februarii, angående MötesPassevolancen för Indelta Infanteriet och Cavalleriet, jemte de under motionstiden irtkomne och i afvaktan å denna Nådiga Proposition hvilande Memorial j samma ämne; 3:0 De af enahanda anledning sedan motionstiden hvilande Memorial af Anders Nilsson från Carlstads Län m. fl. rörandeBeklädnads-Passevolancen m. m.; ' 4:o Nils Perssons från Malmöhus Län ingifna anförande, i anledning af Kongl. Maj:ts till Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten redan remitterade Nådiga Proposition örn Ekeskogarne. S. D. Nu föredrogs å nyo Allmänna Besvärs* och Oeconomie-Utskottets Utlåtande, N:o 76 , i anledning af från alla RiksStånden ankommen återremiss af Utskottets Betänkande, N:o 10, angående yrkad fri rättighet för Kronohemmans och Nybygges-Aboen i de Norra Provtncerne att till Tjärubränning använda stubbar, rötter m. m.
Utskottet har tagit kännedom så väl af de Friherre CederstrÖms motion bilagda handlingar, som af de yttranden, hvilka, vid remitterandet af herr Indebelous motion, i Borgareståndet afgifvits; men då hvarken i nu gällande lag eller den föreslagna nya strafflagen förekommer något stadgande, enligt hvilket deportation eller förvisningsstraff ådömas kan, samt inrättandet af dylika kolonier skulle medföra oberäkneliga kostnader, anser Utskottet sig böra hemställa, att dessa motioner ej må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda. Stockholm den 27 Januari 1848. STOCKHOLM 1848, hos ./. A. Walldén. Stats-Utskottets Utlåtande j A'.-o 3j, 1 N:o 37. Ank. till Exp. Utsk. den t Febr. kl. 7 e. m. Utlåtande i angående beräkningen af Statsverkets inkomster. (I. A.) rp -L ill fullgörande af föreskriften uti 30 § 1 mom. riksdagsordningen får Statsutskottet, efter tagen kännedom af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, Kongl. Statskontorets i detta ämne aflåtna underdåniga skrifvelse, äfvensom från Riksstånden remitterade anföranden, samt sedan utredning blifvit verkställd, af hvad under åren 1841 till och med 1845 till statsverket influtit, härmed till Rikets Ständers pröfning öfverlemna förslag till statsverkets inkomsters beräknande i riksstaten för år 1849 och följande år, intilldess den vid nästa riksdag skeende statsreglering blifver gällande. För vinnande af en lätt öfversigt utaf Utskottets i nämnde förslag framställda beräkningar och de förhållanden, hvilka grundlagt desamma, har Utskottet, på sätt tillförene iakttagits, låtit upprätta närlagde tabell, deruti, för hvarje inkomsttitel, finnes uppgifvet hvad som vid sist hållna riksdag påräknades, inkomsternas belopp under ofvanberörde fem år jemte medium deraf, de uti Kongl. Maj:ts nådiga proposition och Kongl.
10 » dito för valteriaftappningar m. m. inom Norroch Westerbottens, Westernorrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län samt Elfdals, Frvksdals och Jösse härader i Wermland (52 § 5 mom.) 19,291: 10. — » dito för dito inom öfriga delar af riket (52 § 6 mom. 1,946: 3. 8. » dito de för Emåns upprensning anslagna, men till andra odlingsföretag disponerade medel (52 § 7 mom.) 4,299: » dito för aflöning åt lärare och underhåll för elever vid Skeppsbyggeriinstitutet i Carlskrona (54 §.) 5,457: 37. 4. » dito för uppförande af kyrkor och inköp af ett prestboställe inom Carlstads stifts Finnmarker (55 §.) 6,000: » återstoden af anslaget för Riksarchivets flyttning m. m. (50 § i 1845 års Reglemente) 318: 12. 11. Transport ersättning till Garnisons-skolan i Christianstad för förlorad inkomst af s k. portpenningar (36 §) r:dr understöd till Rotehållare vid Westerbottens f. d. Fältjägare-regemente, motsvarande det belopp, som för åren 1840—1846 såsom rotefrihets-afgift af nyhemman i Norrbottens och Westerbottens län till Statsverket influtit (37 § ersättning till Postverket för den vederbörande posthemmansinnehafvare tillerkända förhöjning i postskjutslegan (59 §) . af hvilka anslag m.m. utanordnats: under Dec. månad 1847 r:dr 9,75 7: 37. I !. år 1848 » 106,198: 5 6. 3. år 1849 » 122.332: 23. 10. år 1830 t. o. m. d. 13 Nov » 23,230: 7. 6. » 263,698: 37. 6. B) — S:a r:dr 38,221: 42.
AUGUST STRINDBERG Ett stort kök med hvitkalkade väggar; tre fönster i högra hörnet så att två äro i fonden ett i högre väggen; fönstren äro små och med djupa nischer i hvilka stå blomkrukor; taket sotbrunt med bjelkarne synliga; i venstra hörnet stor spis med kopparmalm-, jernoch tennkärl samt träkannor. I högra hörnet krucifix med lampa. Derunder ett fyrkantigt bord med bänkar utåt väggen. Mistlar hänga här och hvar på väggen. Dörr i fonden. Utanför synes fattighuset och genom fondfönstren kyrkan. Vid spisen bädd för hundar, och tiggarnes bord. DEN GAMLE. (sitter vid bordet under krucifixet med händerna knäppta; framför honom jagtväskan. Han är en åttioåring kraftigt bygd med hvitt hår och helskägg klädd som forstmästare.) MODREN. (på knä midt på golfvet; gråhårig, emot femtio år; klädd i svart och hvitt.) (Utifrån höres tydligt af män, qvinnor och barn i korus det sista af Englahelsningen: »Heliga Maria, Guds Moder, bed för oss arme syndare, nu och i vår dödsstund. Amen».) - DEN GAMLE och MODREN. Amen! MODREN floden; de voro sönderrifna, smutsiga och hade varit i vattnet; och när de skulle betala båtkarlen, egde de icke en slant. Nu sitta de i färgstugan och torka sina kläder. Nu skall jag berätta dig, far; folket har sett två strykare vid TILL DAMASKUS DEN GAMLE. Må de sitta! MODREN Förvägra icke ditt hus bettlaren; det kan vara en engel! DEN GAMLE. Det är sant! Låt dem komma! MODREN Jag sätter fram mat här på tiggarnes bord, om det ej stör dig. DEN GAMLE. Inte alls! MODREN Skall jag ge dem af cidern? - DEN GAMLE. de äro frusna. Gif dem. Du kan låta göra eld i spisen också, efter som AUGUST STRINDBERG MODREN. Det är litet sent att göra upp eld, men, om du så önskar, far... DEN GAMLE (ser ut genom fönstret). Åhjo, gör det...
Sl. Prof. 1853 1854. 8 Sami. 6 Höft. 1 2 AllmBesv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande, N:o 37. » billigt, att han, så vidt sig göra låter, höjes till någorlunda likhet i rättigheter med den Svenske Kristne. Motionären har ansett sig kunna underlåta att åter framlägga alla vid föregående riksdagar andragna skäl, sorn af honom ansågos tala för utvidgande af Judarnes rättigheter, ehvad man sage denna fråga ur religiös, naturrättslig eller statsekonomisk synpunkt; och har motionären blott anmärkt hurusom denna fråga, efter att vid flere föregående riksdagar varit ä bane, utan att vinna framgång, ändtligen vid sistlidne riksdag lyckats tillvinna sig mera behjertande inom liiks-stånden, så att åtminstone en strimma af förhoppning visat sig för de Svenske undersåtarne af Mosaiska trosbekännelsen att i medborgerliga rättigheter komma sina Kristne medbroder något närmare; i Allmänna Besvärsoéh Ekonomi-utskottets utlåtande, med anledning af ifrågavarande ärende, gjordes nemligen dä den hemställan: att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t underdänigsl anhålla, att i de stapelstäder, Kongl. Maj: t kunde finna lämpligt, och hr//kas borgerskap dertill vore benäget, i Sverige in födde och naturaliserade Mosaiske trosbekännare måtte erhålla rättighet att sig bosätta utan föregången särskild ansökan. Detta utlåtande återremitterades af Högvördige Presteoch Välloflige Borgare-stånden, dels med afseende på det deruti förekommande, af några mindre lämpligt ansedda vilkoret, att KongL Majit i en del regeringsbeslut, rörande ekonomiska mål, skulle blifva beroende af en viss menighets benägenhet eller medgifvande, dels med den uttalade mening att i Sverige födde eller naturaliserade Judar måtte ega rättighet att bosätta sig i hvilken Svensk stad som helst, utan att derom behöfva göra underdånig anhållan hos KongL Majit.
LXV. E. 8. RiksStaten, med öfverlemnande lill gillande och underskrift af den nya. LV. B. 89. LVI. A. 2.46. Riksdag, angående kallelse till nästa. LX. E. 222. Riksdagens afslutande, angående. XLVI. Riksdagens utblåsande. I. 3. Riksdagar, angående återkomst af Lagtima hvart femte år, om föremålet för Urtima, 0111 tiden för fortfarande af Lagtima, samt om viss tid på året för början af Lagtima. Se Lagtima. Riksdags-Berättelse. Se Berättelse. -— Beslutet, justering af delar deraf. XLII. 48. — Beslutets felfria tryckning, Berättelse af Committerade till. I. 365. A. 459. — Beslutets och Grundlagarnes felfria tryckning, angående. LXVI. A. 45. — handlingar, åtskillige otryckte, om registrering af. Se Registrering. •— göromålens förenklande och ordentligare behandling, Riksdagarnes förkortande som besparing i Riksdagskostnaden, angående. LIV. B. 108. LXI. 64. LXIII. A. o. LXIV. U. 258. LXVI. A. 5o. .— kostnadernes bestridande af RiksgäldsContoret, angående. I. 212. R. 35a. P.U. 357. B. 269. VI. A. 204. E. 355. — kostnads-räkning från Riddarhuset, om tiden inom hvilken den bör afgifvas. XL. B. 292. XLI. A. 335. XLII. P.U. 77. ■ Riks - 433 Riksdagsmannaval, om tids bestämmelse för. Riksdags-Ordnihgen, örn förändringar deruti. Se Grundlagsförändringar. — Ordningens ^2 §., om vidtagande af sådan åtgärd, som undanrödjer möjligheten af missförstånd derutaf. V. 104. VIII. R. 95.
En stor del af sådana köpe-afhandlingar intagas dock vid domstolarne i protokollet, till den kraft och verkan lag lönnar, hvarigenom allmogen anser dem för lagliga. Numera har dock allmogens uppmärksamhet hlilvit starkare vackt, än genom de tillförne häremot gjorda varningar mot otillbörligheten af så beskaffad besittningsrätt derigenom, att vid försäljnigen al så beskaffade sönderstyckade hemman den nya ägaren icke godkänt den förra ägarens jord upplåtelse, ulan genom instämning till Häradsrätt frånvunnit dem deras besittningar. Med undantag af kungsgårdarne, finnas icke i länet flera hemman tillhopa under samma namn, eller vanliga större byar, utan endast, såsom här kallas, gårdar, hvaraf högst lå öfverstiga 2 mantal. Byordningar äro här i allmänhet fastställda socknevis. Af i lotter klufna gårdar hafva de flesta undergått storskifte eller laga skilte. Mot det fordna enskiftet mötte den svårigheten, att som de flesta gårdars ägor äro betydligt kringspridda, (de finnas, t. ex., som hafva sina ägor på 20 olika ställen och i sju socknar), så blefvo enskiften bär på landet nästan icke annat än ett storskifte. Denna spridning af ägor har äfven på många ställen lågt stora hinder i vägen för laga skiften, h vilket föranled t en underdånig anhållan, som vunnit Eders Kongl. Maj:ls nådiga stadfästelse, genom nådigt förordnande af den 9 Juni 1832, alt i delta län laga skifte icke får äga rum, der storskifte föregått, såvida icke alla delägarne i gården förena sig om att det begära. Otvifvelaktigt skulle det i framtiden för hemmansägare och jordbruket i länet vara högst fördelaktigt, om en ny allmän indelning af gårdarnesägor kunde komma att äga rum. Om behölligheten af att vinna en sådan reglering hafva ortens riksdagsmän väckt fråga, h vilket föranledt Eders Kongl. Majris nådiga förordnande af den 5 Maj 1841, att genom kommilerade undersöka frågan och uppgifva förslag på lämpligaste sättet att regleringen tillvägabringa.
Upptagne fattige barn till Den genom JFongl. Sego#©tabgatt af Den 23 Sfooember 1833 förejFrifne ålber, fattighjon eller fåDane perfoner, font njuta unberftöD af S5armf;ertigl;etéroerF och allmänna ^rättningar, el;roaD De l;afroa förfroar eller ike, froagfinte, bräkltge och anDre, font äro fattige och ega få ringa arbetsförmåga, att De ike funna förroärfroa nöDtorftigt uppehälle för fig och fina, äfroenfom mebel#löfa fångar; 4:o Snneroånarne i ©ärna ©öken af £)fer#©alarne; 5:o iFrono#npbpggare i ©tora kopparbergs, Gefleborgs, <3BejFerbottenS, 3Befer#%>rrlanbd, Norrbottens odh SemtlanDé Sätt, imber De förfa femton frihetdåren för fig fjelfroa, hufrur och hemmaroaranDe barn, men ike för 9° tjenflefolf; torftig frono*nt)bt;ggare måga unDer frihetsår tiögobonjuta benna befrtelfe, äfvoen feban be förfäa femton åren ttUänbafupit, efter ben profning af beras belägenhet, font £aperingö*£ommittéerne jfall åligga. §. 145. Söefrielfe efter 2 Art. njuta: l:o
Amål, angående hamnanläggning vid 158: 26. Åse häradsboer, angående utsyning för 47. Aterlemnande af motioner, angående .3,4,6,11—15. ö. öfverskottsoch Reserv-räntor till båtsmans-indelningen i Blekinge 59. Öfver-Torneå och Pajala socknar, angående väg mellan 158: ll. Öhlbom, Kronofogde, angående hans uppbördsbalans .36. Öland, angående hamnbyggnad vid Färjestaden å 158: 19. Öresundska tullen, angående traktat om upphörande af 48. Öije Kapellag, angående statsbidrag för en väg-aniäggning genom . 158: 9. Rättelse. I Stats-Utskottets Memorial JW 281 sid. 45 rad. 3 — 4 står: utgifters bestridande; egande — läs: utgifters bestridande, samt till pensioneringens upprätthållande under åren 1858, 1859 och 1860 ett nytt bidrag af 85,500 R:dr för hvartdera af dessa år; egande — Reg. öfver Stati-Utsk.s Utlåt, och Mern or. 1856—1858. STOCKHOLM, Tryckt hos Et, Westrell, 4858. Register öfver Stats-Utskottets Utlåtanden och Memorial vid 1856, 1857 och 1858 års Riksdag. » A. Utlåtandets Nummer oeh Moment. Acharius, E., Professor, angående pension åt hans döttrar . .167: 34. Aflöning till Kanslioch Yaktbetjening under riksdagen 54. » angående förskott å dito dito . 10. » angående innehållen aflöning till fångne ogifta Officerare . 75. » angående stadganden i afseende på aflöningen för civile em bets och tjenstemän .41, 226. Se för öfrigt: Löneförhöjning. Aflönings-spanmål, angående lösen af, till korporaler vid Arméen och soldater vid Södermanlands regementen . 153. Agrikullur-kemisl, angående anslag till ... 122: 22.
Red mig ett bord, där goda julehåfvor vid arbetslampan sin fullkomning sett, där offervillig glädje hopat gåfvor och kärlek tvinnat trådarna till ett. Låt mig uti din själ en fristad finna, en ankarfast, hur tidens böljor slå! Förbidande låt trones lampa brinna, att hälsa Honom, som blef lagd på strå. Omkring min krubba red till sabbatshvila: ett världs förnyadt himmelsljus är tändt. Må änglalofvet genom rymden ila och öppna hjärtedörrar för advent! Helene Malmquist. Kvinnoklubben. - Några, ord med, anledning af dess tioåriga tillvaro. I Inder vintern 1886 — midt på det för 7 * sin lifaktighet och sina många nya impulser inom samhällslif, koDst och litteratur utmärkta 1880-talet — var det, som tanken på att här i Stockholm bilda en klubb för kvinnor först väcktes. Kvinnoföreningar med olika syften funnos nog många — religiösa, filantropiska, äfvensom många yrkesföreningar — men en klubb, en sällskaplig förening, där bildade arbetande kvinnor af skilda yrken och åsikter kunde samlas för att utbyta tankar samt idka ett uppfriskande kamratlif, det var något alldeles nytt, det var en idé, som omfattades med stort intresse. Så uppstod » Sällskapskretsen », en lif aktig förening, som energiskt arbetade för det uppställda målet samt på hösten 1887 presenterade sig för allmänheten med öfver 400 medlemmar och egen lokal, under det nya namnet » Kvinnoklubben ». I inbjudningen till bildandet af denna klubb, som hade att glädja sig åt en så stor tillslutning, hette det bland annat: Proportionsvis ännu snabbare än Stockholms folkmängd har de utom nemmet ' arbetande kvinnornas antal ökats. Denna hastiga tillväxt har helt naturligt framkallat en allt tydligare splittring i yrkesgrupper. Bland; - medelklassens utåt arbetande kvinnor — och om dessa är det här uteslutande fråga — bilda t. ex. lärarinnor i högre skolor och flickskolor olika grupper, de vid post, vet. telegraf, telefon, på banker, kontor eller i praktiska yrken anställda kvinnor en hel följd af smågrupper.
11 ©etffilbta åltctganDen i affecnöe på författningens banDbafwanDe. l:o ®å fSÖåre eller anbvc SmbetSmpnDigbetetS bejlut, i affeenDe på en* fbilDte anföbningar, fovovDnanDen om tjettjferö bejiciDatiDe, ptioilegierS meDDe* lanDe od) f)tr»aD annar, font efter Denna författning fovDvar De Derom utfärDaDc DocumenterS charming, eppeDietaö genom bref, protocollS*utDrag eller påjfrift å banDlingarne, (ball alltiD Dertill ttpttjaS få flor cbarta^figillata, font, efter f)maD flaDgaDt är, bärå belöper, od) må ej någon, roiD anfroar, genom eppeDitionS* fättet min|fa kronans infomft af ftämplaDe papperS*afgtften. 2:o <£j må någon infättaS i tjenff eller tillgoDonjuta De, genom ^åre od) fJBåre (fmbetömänS bref, fullmafter, transporter od) conffitittorialet eller gene* rabovDreö, bottom tillagDe löneförmåner od) rättigheter, innan batt fttllmagten eller förorDnanDet på behörigen ftätttplaDt papper uppmift. 3:o domare eller anDre, broilba, i och för Deras tjenffebefattning, emot* taga ffrifter od) fjanDlingar, böra, voiD Det i 14 §. jfaDgaDe anfmar, tillfe, att ingifite f>anD(itigar äro riktigt cbarteraDe od) ffäntplarne annttUcraDe, på fatt 3 §. 6 mont. förejfrifmer.
Rånbeck. Th. Doft., Contr. Prost, och Kyrkoh, vid Asums och Skepparslöfs Församlingar, L, N. O, L. S. Lars And. Palm. Th, Doft., Centr. Prost och Kyrkoh, i Norra Wrams och Bjufs Församlingar. L. N. O. L. S. C. A. Agardh. Kyrkoherde vid S;t Peders Kloster och Nöbbelöf, L. S. Chr. Linderoth. Contr. Prost och Kyrkoherde i Quille, Fullm. för Götheborgs Stift, L. S, 2 44 C. J. Grevillius'. Prost och Kyrkoh, i Kalfs Mårdaklefs, Håksviks och i Frölunda Församlingar. L. S. S. P. Bexell. Professor, Kongl. Hof-Pred. Contr. Prost, Kyrkoh, i Grimellhon o. Rolfstorp, L. W, O, L. S. Anders Fornander. Carl Adolf Wahlbom. Th. Doft., Kongl. HofPred. Prost, ooh Kyrkoh, i Gärdslösa och Bredsättra, L. S. Th. Doå , Professor och Kyrkoherde i Ljungby'och Hofsmo, L. N. O. L. S. Jonas Fryckstedt, Th. Doft., Contr. Projt och Kyrkoh, i Sunne. L. S. P. Kölmark. Th. Doct., Professor. Contr. Prost, och Kyrkoherde i Hammarön. L. S, Joli. Haggblad. Lector vid Hernösands Kongl, Gymnasium. Prost och Kyrkoherde i Häggdånger, Th. Doct, L. S, Isac Grape. Prost och Kyrkoh, * Burträsk. L, S. Joli. 01. Arbman. Prost och Kyrkoh, i Offerdahl, L. S. Nils Johansson Herlitzi Prost och Kyrkoh, i Sand». L, S. Georg Herlitz. Prost och Kyrkoherde; i Fohle. L. S, På T45