Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
1 alla fall anser jag olämpligt, att nu öka minimi-summan utöfver det belopp af 2 millioner Riksdaler silfver, som vid sista Riksdag bestämdes, ehuru jag önskar alt Banko-Stvrelsen mätte heldre förtidigt, än för sent begagna de medel till metalliska kassans bibehållande eller förstärkning, som, enligt Utskottets förslag, komme att lemnäs den i händerna med större frihet än tillförene.” Herrar Bråkenhjelm, P. R., Lektor Ekstrand, E. E. Falhem, B. de Maré samt A. P. Lindblad hafva förenat sig uti denna reservation. punkten f5:o. af Herr Skogman, C. D.: ”Då Banko-Utskottet erkänt den grundsatsen att omvexlingar i sedelstockens belopp, genom illa beräknade utgifningar eller indragningar, borde i möjligaste måtto undvikas, synes det vara en ofuliständighet, att Utskottet ej tagit i betraktande angelägenheten, att, i sammanhang med besluten om Rikets Ständers Bank, söka ordna och begränsa nuvarande sex Privat-bankers sedelutgifuing, eli ämne, som är alldeles o - Bil. till Banco-Utskottcts Betänkande, N:o 29. 43 beroende af ny lagstiftning för blifvande Privat-banker, ocb af den mening man i öfrigt må hysa om sådane Bankers nytta eller olämplighet. Jag anser det vara i högsta måtto önskligt, och icke omöjligt, att så reglera privat-bank-rörélsen, alt den utgjorde en väl afmätt länk i penninge-systemet på det hela, utan att medföra de olägenheter för allmänheten, som nu öfverklagas. Såsom försök härtill, åberopar jag 16:de och följande punkter uti den af mig inom Banko-TJtskottet gjorde motion, hvilka åtminsto" ne kunnat tjena lill ledning vid ämnets behandling i Utskottet, och der vinna rättelse och förbättring. Allt afseende å Privat-bank-rörelsen är visserligen ej åsidosait i Utskottets Betänkande; men Pukels Ständers Bank kommer, såsom Betänkandet i denna del nu är uppstäldt, att rätta sig efter Privat-bankerne, icke tvärtom, såsom milt förslag åsyftade.”
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets Utlåtande, N:o 319, i anledning af de inom Riks-Standen gjorda anmärkningar vid Utskottets, uti Betänkandet ]ST:o 62, afgifna yttrande öfver Rikets Ständers åren 1825 och 1827 församlade Revisorers Berättelser; fann Preste-Ständet, sorn sistnämnde Betänkande, uti 2 punkten 4 §., rörande beviljadt understöd till de Brandskadade i Borås, återremitterat, enär samma §. af de öfrige respective Riks-StSnden blifvit lernnad utan anmärkning, för godt att, vid Utskottets harnställan under denna §, lata bero, samt gillade i öfrigt Betänkandet N;o 62, Fröt. Utdrag den 18 Nov. 1829. 99 S. D. Vid föredragning af Statsoch Banco-Utskottens Memorial, N:o 2 r, i anledning af respectivs Riks-Ståndens beslut i afseende pä de af Utskotten, uti Betänkandet N:o 14, gifna tillstyrkanden, i fråga öm Myntbestämningen och dermed gemenskap egande ämnen, stannade Prests-StSndet i följande beslut : 1:0 Ståndet antog den af Ridderskapet och Adeln beslutade Redactionsförändring af 4 punkten morn. C., hvarigenom detta moment erhåller följande lydelse: Cj) De under samma tid ärligen ingående 2 procent af Fastighet s-lån, Rikets Stander igzg beslutat; 3:o Ståndet förenade sig om det af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet vid g punkten beslutade tillägg, hvarigenom denna punkt skulle komma att erhålla följande ordalydelse : 8:0 Att Silfvermynt, efter denna be• stamningsgritnd, må tillåtas till emottagande i ali Krono Uppbörd, och hos Kongl. Maj:t i under dånighet. anhållas, det Kongl. Maj:t täcktes i en Allmän Kungörelse låta tillkännagifvaj, att de nu varande Rdr-stycken skola^gälla för 2
Det Giftermåls-Contract mellan Kongl Majits Kärälskelige Herr Son, Hans Kongl. Höghet Krr.iprinsen och Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Josephina Maximiliana Eugenia Napoleona, Prinsessa af Leuchtenberg och Eichstädt, som den 8 sistlidne November, i Eichstädt, undertecknades af Prinsessans Föräldrar, Hans Kongl. Höghet Prins Eugene, Hertig af Leuchtenberg, Furste af Eichstädt, och Hennes Kongl, Höghet Prinsessan Augusta Amalia af Bayern, Hertiginna af Leuchtenberg, Furstinna af Eichstädt, samt, å Kongl. Majus vägnar, af HofCantzleren Herr Grefve af Wetterstedt, har, genom den ofvanförmalte utvexlingen af Kongl. Majus och Hans Majit Konungens af Bäyern Ratifications-Instrumenter, å den af Herr Grefve af Wetterstedt och Hans Kongl. Bayerska Majus Stats-Minister för Utrikes Arenderne, Grefve Rechberg, uti Munchen, den 25 November, undertecknade Confirmations-act , sålunda vunnit #in sluteliga fullbordan och stadfästelse. Då derigenom en af Svenska Folket, till betryggande af Fäderneslandets framtida öden, vid flera tillfällen yttrad önskan blifvit uppfylld, gör sig Kongl. Majit det säkra hopp, alt der. underrättelse, Kongl. Majit nu meddelar Rikets Ständer, om KonglMajus Kärälskelige Herr Sons träffade val af en Gemål, hvars lofvande egenskaper gifva Honom en säker borgen för sin husliga sällhet, skall af Rikets Ständer mpd li - 324 Skrifvelse om utvexlingen af Ratifcatianernei ka tillfredsställelse emotlagas, sorn den Kongl,’ Maj:t Sjelf deraf erfar. Den lyckliga sammanstämmelse, som räder inom Skandinaviens landamären mellan Regenten och Medborgaren, gör visserligen alla nya anledningar till dess ytterligare befästande lika öfverflödiga för Kongl. Majus hjerta, sot, för bägge Nationernes tacksamhet; men med blicken fästad pä kommande Slägter, tror Kongl.
Stats-Utskottet har trott sig vinna detta föremål genom en sådan förhöjning i beräkningen af Den 12 Juni. af Stats-Verkets Inkomster, som instämma med resultaten af de föregående arens erfarenhet; och Stais Utskottet förmodar äfven , att denna högre beräkning icke eller skall öfverstiga den tillökning i Stats Intraderna man slutligen kan förvänta för den kommande• tiden, ehvad förändrade omständigheter än kanna inträffa. Men om Stats-Utskottet a ena sidan, på de möjligeu säkraste grunder och med all den varsamhet, som ämnets vigt fordrar, trott sig kunna föreslå en högre beräkning uti åtskilliga af Stats Inkomsterna, har Stats Utskottet deremot å den andra icke underlåtit att fästa uppmärksamhet vid sådana af dem, som erfarenheten af de föregående årens förhållande t isat hafva med brister utfallit; efter enahanda princip, hvarpå tillökningen uti de förra blifvit fotad, liar en proportionerlig jemkning och nedsättning uti de sednare blifvit föreslagen. Stats-Verkets Ordinarie Inkomster ä ro af 2:ne slag, nemligen; dels sådana, som af ålder burit namn af ständiga och hvilka till sin hufvudsakligaste def utgöras af Landt-Rentorna; och dels sådana, hvilka enligt 60 §. i Regerings-Formen, i egenskap af Bevillning inflyta. lie Ordinarie eller ständige Inkomsterne bestå uti följande: 1:0 Ordinarie Réntan. Den består egentligen af Jordeboksoch Hemmantals-Rentan, och 472 Den 12 Juni'. utgår af hemmantalen i Riket. Den är dels indelt till Landsoch Militiae med flera Staters aflöning, och dels Kongl, Ms:t och Kronan behållen. Den delen häraf, som är indelt, beräknades uti 1812 års RiksStat till 318,911 R:d 27 sk. 3 1 rst. men i anseende till de sedermera inträffade förändringar uppå 3 och 6 Hufvud . Titlarna samt g Titeln och Allmänna Indragnings.
Tab. \:o 10. HEMMAN och JORDLÄGENHETER Å LANDSBYGDEN, samt TOMTER och JORDAR I STÄDERNA ÅR 1860. 2. 3. : 4. 5. 6. ; 7. Å landsbygden. Hemman och jordlägenheter af alla slag efter olika natur enligt nya jordeboksordningen. Hemman. Antal Mantal. & 3 ' Uppskattningsvärde sista året. I städerne. jTomter. Tomter, jori dar och lä- | Antai genheter af alla slag i hvarje stad. Jordar.- B S - Tunnland. co p P B 5 a pu B Uppskattningsvärde sista året. R:dr K,:mt. Krono skatte Frälse - Gefle stad . Det för städerne Gefle och Hudiksvall utförde hemmantal finnes intaget bland hemman af krononatur. Tab. N:o 11. Fastställda skiften. Arfvoden till landtmätare och gode män Hela beAr. Sökta skiftens antal. Skiftade mantal. Skiftade qvadratref. räknade utgiftsAntal. OförmedFörmedlade. Inrösningsjord. Afrösningsför laga skiften. ersättningen. lade. Aker. Äng. Odlingsmark. jord. R:dr R:mt. Vid flere skiften saknas uppgift p& Gode männens arfvode, ock vid tvenne skiften, nemligen ett för 1858 och ett för 1860, saknas derjemte Landtmätarnes arfvodesräkningar. Gefleborgs län. Tabb. Hela kapitaltillÖfverskott eller bespaA f d e 1 e g r n e Sparbankens benämning och .stiftelseår. gången. R:drR:mt. ring öfver delegarnes andel. insatt b 1 o p p i R:dr R:mt. uttaget belopp R:dr R:int. Fattigvården Antal fattighjon, som erhållit full försörjning. Antal af fattig Fat t i g v å r d e n s År. m ro B p-> CD CD > B Äldre personer dadé vårBarn dadé våri och Summa af vården understödde, som ej fått full inkomster.
Jag säger Arrendator, ty sådan bör antagas 3 men antagas af Indelningshafvaren , hvilken , då han emottager en del af arrendet i elfecter, af värde för honom , och för arrendatorn lätta att afstå, förenar bådas interessen. Dessa indelningshafvare begifva sig då på besök till städerne, blott för att emot nya utbyta de böcker, hvilkas innehåll riktat deras läsares kunskaper, och för att med äldre erfarne landsmän jemföra sina åsigter Öfver verldshändelserne. På sådant sätt blir vistandet i Staden en recréation för samma unga man, hvilken , såsom beständig invånare af samma stad , skulle ledsnat vid ett lif , aflägsnadt från Soldaten, och beröfvad tillfället, att vinna aktning af en allmoge, som af hans upplysta råd kunnat draga nytta. 4oo Den 6 December J. ni. Fraktan för ensidig militairisk uppfostran har här, under innevarande Riksdag , blifvit yttrad. Har man ej dervid silat mygg , då man nu är färdig att svälja kameler P Jag tror det; ty intet kan mera motarbeta sammansmältandet till ett odelbart interesse hos medborgsmannaclasserne , än det bålverk boställs-ärrendena af i8os upprest emellan Officerare, Soldater, celi deras fäder, Bönderne. Svenskarne böra utgöra en stor slägt , hvars medlemmais alla särskilda små interessen sammanflätas så , att ingen ensamt lider j och att alla gemensamt vinna. Deruti tror jag linnas enda säkerheten för vår oafhängighet. Såsom varande den , hvilken gjort motionen om förändring af grunderne för Boställens utarrenderande , anhåller jag om proposition till bifall å Utskottens Betänkande. Herr Biben: Jag betviflar ej, att Utskottens Ledamöter oförstäldt yttrat sina tankar, men de måste hafva den godheten förlåta , om äfven den, som ej är Uiskotts-Ledamot, oförstäldt yttrar sina. Vid den siste Talarens yttrande anhåller jag få göra en erinran. Friherre
För att visa huru föga den godtgörelse af t Rldr på Tunnan som MagazinsFonden i liqvid med StatsVerket åtnjuter vid utlef vereringen, förslår alt betacka de med förvaltningen förenade kostnader, må anföras att för år 1826, äfven efter afdrag af sjelfva underhållet för MagazinsDepartementet härstädes och den Fonden vidlådande årliga gravalionen för Pensioner och Expec - 332 Stats-Utskottets taner-Iöner m. m., Fondens förlust för år 1826 uppgick till 87,762 R:dr ig sk. 7 rist.; och utgjorde den för samma år för StatsVerket inlefvererade och af MagazinsStyrelsen förvaltade .Spannmål icke mera än 24,16} T:r 3o k:r Spannmål af alla slag. — Olikheten emellan denna förlustsumma för året och hvad nyss ofvan blifvit uppgifvit, härrör deraf att nu ej till beräkning ingått omkostnaderne vid eller den betydliga inkomsten af bränvinsrörelsen för året. Vid UtredningsStyrelsens under första hälften af år 1826 fortsatta förvaltning af MagazinsVerket har i öfrigt icke något, förekommit att anmärka, utan får, Utskottet med intygande att Räkenskaperne funnits ined ordiiing och noggranhet förda,: tillika vitsorda, att de utaf nämnde Styrelse, vid verkställigheten af gifn3 föreskrifter, vidtagna åtgärder, bära omisskänneliga prof på Styrelsens bemödande att vid alla tillfällen gifva akt på Inrättningens bästa och att med nit och drift vårda Verkets angelägenheter. — Samma yttrande anser Utskottet sig äfven böra fälla öfver StatsContoirets förvaltning af MagazinsFonden under senare hälften af år 1826. Alt Resultatet deraf, med hänsigt till utredningens befrämjande, icke kunde blifva lika förmånligt, inses lätteligen ,1 då man ihogkommer de alldeles stridiga förhållanden, som under denna senare tidpunkt inträffade.
Och, ser ni, jag vart full av en enda glädje över alltings skönhet, fulhet, förfärlighet och väldighet, och varje liten smutsig detalj försvann, och raseriet och hatet och kärleken och blommorna och förruttnelsen och stanken av det orena döda allt var, tyckte jag, en väldig sång, en orkester som drog förbi mig i mörkret, ryckande mig med. Och jag knäppte mina händer mot stjärnorna öch snyftade: Detta är Du! Ziri En stund av dödstystnad följde på denna berättelse. Fru Ziri hade böjt ned huvudet och såg nästan medvetslös ut. Ingen sade ett ord, stämningen hade övergått från andakt till förskräckelse. Det är visst mycket sent, sade hon slutligen behärskat, i det hon reste sig. Slumpen fogade så att David och hon fick sällskap genom staden. Hartman hade varit för berusad för att ens vara artig när han sade farväl. Han tycktes vara fullkomligt borta från denna värld. När de kom ut på gatan vände hon sig plötsligt till David och frågade: Älskar ni den där mannen? Älskar, svarade han saktmodigt, han var ännu ganska drucken, men rörde sig säkert, det var ett stort och högt ord. Jag menar, sade hon ivrigt, att man älskar och avskyr honom på samma gång, man vet inte vilket man gör mest. Jag avskyr honom visst inte, han är den enda människa jag har att tala med. Han sliter sönder mig, men han bygger upp mig igen, han lyfter och trampar ner. Men han är den ende jag har. Vad ni måtte vara grymt ensam, sade hon med bortvänt huvud. Sedan nästan stannade hon och såg på honom med en skymt av medlidande. Och ni är väl en liknande vän för honom, förstår jag, ni sitter och plockar varandra i smulor, så genomglödgade av lidelse som ni bägge är. Natten var ljus och månen lyste dem vänligt, gatorna var glest befolkade av sena nattvandrare. Något sällsamt rörde sig i hans inre är jag drucken, undrade han, eller När de skulle skiljas, greps han av en förfärande beklämning. Var det möjligt att de inom en minut skulle få lämna varandra utan att han fick återse henne? Ni får ej lämna mig, utbrast han, får jag inte vara er vän? Ni som begriper allt. Är ni mörkrädd? frågade hon. Hon måhända misstänkte att han var något berusad.
Jag yrkar derföre bifall till hvad K. M. i sin Propos. i detta afseende föreslagit. Hr Stjernsvärd, Gust. Mauritz: Det testimonium Hr Björnstjerna lemnat åt religionsvården vid Wendes och Götha Artilleri är visserligen smickrande för dessa Reg:ten. Jag för min del tror likväl, att om vi bevilja lön till en Bataljonspredikant vid Svea Artilleri, så böra vi äfven bevilja lön till en sådan vid de öfriga ArtilleriReg:tena. Vi böra icke göra oss löjliga genom att begå en sådan inkonseqvens, som den Hr Björnstjerna föreslagit. Efter först till bifall å förev:de mom. framstäld propos., som besvarades med Nej, beslöt E. o. Ad. att bevilja den af K. M. föreslagna nya lönen af 500 Rdr för en Bataljonspredikant vid hvartdera ArtilleriReg:tet. Mom. litt. c, ang:de aflöningen för ArlilleriReyäcnas Auditör er; Mom. litt. d, ang-.de aflöningen för Sergeanlerne vid Artilleriet ; Mom. litt. e, ang-.de aflöningen för Konstaplarne; Mom. litt. f, ang:de arfvoden för del vid undervisningen biträdande underbefäl samt Utsk:s hemställan, ang-.de dels aflöningen för förste Konstaplarne vid Tygstaten, och dels rationsersäiining för Al tjenstehäslar jemte belöpande ersättning lill stallhyra m. m. Bifölls. Dä härefter förekom Utsk:s tillstyrkande rörde hela den erforderliga tillökningen i Artilleriets anslag yttrade sig Hr Brakel: Jag kan icke underlåta att göra någraanmärkmr vid Utsk:s sätt att aflöna de äldre Kaptenerne vid Artilleriet.
Tinget för sina göromål upplysningar och yttranden från allmänna verk, embetsmän eller menigheter, vände sig Tinget likaledes till Konungens befallningshafvande, som eger att om infordrande deraf foga anstalt. 29 § (S 26, 27). A tid och ort, som för Landstingets sammanträdande utsatta äro, företage ordföranden upprop af samtlige valkretsar i länet, dervid de för samma kretsar utsedda ombud ega att sina fullmakter inlemna. Framställes dervid anmärkning emot ombuds behörighet, att i Landstinget taga inträde, egen de Landstingsman, hvilkas fullmakter godkända blifvit, att, efter slutadt upprop, deröfver sig utlåta; och må öfver härom fattadt beslut klagan ej föras. Efter verkställd granskning af fullmakterna, och så framt vederbörligen godkände landstingsman till erforderligt antal, efter hvad derom i 30 § sägs, tillstädes äro, öppne ordföranden Landstinget. Ar, vid nu nämnda tillfälle, den af Konungen utnämnde ordföranden ej tillstädes, eller ordförande ej nämnd, ege den till åren äldste landstingsman för den valkrets, inom hvilken Tinget är församladt, att vid fullmakternas granskning föra ordet och öppna Tinget. 30 § (§ 34). Landsting må ej öfverläggning företaga eller beslut fatta, med mindre än att fullt tvåtredjedelar af samtliga ombuden tillstädes äro. 3* S (S 27). Sedan Landstinget förklarats öppnadt, välje det bland sina medlemmar en vice ordförande, hvilken, vid inträfladt hinder för ordföranden, eger att föra ordet i Landstinget samt fullgöra de i öfrigt ordföranden åliggande göromål. 218 32 § (§ 38). Sedan val till vice ordförande försiggått, bestämme Tinget dels huruvida utskott, ett eller flere, må för ärendenas beredning tillsättas, dels antalet ledamöter i utskottet eller utskotten, dels ock, der flera sådana äro, grunden för ärendenas fördelning deni emellan; hvarefter val till utskottsledamötcr anslälles. 33 § (§ 32). Konungens befallningshafvande samt hvar och en ledamot af Landstinget ega att hos Tinget göra framställningar och väcka förslag i ämnen, som tillhöra Tingets befogenhet.
Rosens underdåniga ansökning om befrielse från ansvars - Fröt. JJtdr. d. 6 Mars 1823- 55 skyldighet i aflidne KronoFogden Grönvalls Balance. 2:o Stats - och Banco-Utskottens betänkande N.o 23 angående förändring i tiden och sättet för indrifningen af Götha CanalBolags, Götheborgs samt Malmö f. d. Discont» Verks ännu utestående fordringar. d. 6 Martii 1823* Frän Högloft, Riddersknpet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och gillades StatsUtskottets d. 14 och 22 sisth Februarii afgifne samt den 1 dennes förmiddagen på Bordet lagde utlåtanden: 1:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss på Landshöfdingens i Skaraborgs Län, underdåniga hemställan om vakt vid LandsCancelliet och LandsContoiret till säkerhet för contanta medel och handlingar. 2:0 I anledning af väckt Motion att, för Statens Räkning, ett hus måtte inköpas och inredas å väl med tjenliga Sessionsrum för Riksens Ständers Utskott, som Samlings rum for Hederv. BondtStåndet, jemte CaacellieRum och Archiver m, m. Prot. Utélr. <?. 6 Mars lflä*,. • Frän Vallofi. BorgnreStändet. S. D’ Upplästes och bifölls BevillningsUtskotrets Memorial N:o 2, af den 4 dennes, angående ytterligare Betjenings antagande.
Da sag tvid öfwerl^gningorna i dag sett, at en Txpsäirion ril de andra Sränden, pä Landt - Marskalkens befallning afglck, utan at lUxpsäuion pa RidderskapetS och Adelns begäran blef justsrsä, och sag har den öfwertygelsen, at detta Lr war räkrighet, kan sag icke, som Fullmäg. tig för en sranwarande ätt, waga widare deltaga uti pfwerläggningarna pa Riddarhuset wid denna Riksdag. Herr /Vöslkeim, sakari I^reärie, cnntormsrsäs sig med Friherre Os Leer och Friherre kjerrs, och tilläde: Jag förklarar härmed högtidligen, at sag uphör at wara Ledamot af Ridderskapct och Adeli, och at sag assäger mig alla dermed förenade exclulrvs rättig» heter. Friherre Detta är kanste det enda exempel va Riddarhuset, ak en O-pmarchrz afgalt, utan ar Tx^eäirion bliswit julisraä. Hivad de nu antecknade Ledamöter as Ridderskapct och Adeln anförde, war det enda, som under korrrg mellanrum af någorlunda tystnad kunde med någon 7>L pålitlighet kil ?rc,rocoIIsr saktas. Ach när fl'itelkgen oron ej syntes kunna julias, och' Herr Gceswen och Landt-Biarskalken ester någon stund sätt ljud med klubban, yttrade sigt Hans Lxcellenco. Sedan jag i dag latit justera krorciculler, och Lxjaeäiiionen befinnes wara lil ordalydelsen alldeles lika med VnrerinZs kro^ostuon, som utgjorde Ridderskapers och Adelns besiut, sa har jag i följe deraf latit affärda O^ulLtionen^ för at gifwa wära Med-Ständer deraf del.
N:o 65. i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet N:o 24, angående ifrågaställd upplåtelse af jord till Strömsholms kanal-bolags disposition; N:o 66, i anledning af väckta motioner, angående förändrad disposition af krono-säteriet Ollestad; * N:o 67, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om afsöndring af jord från ryltmästare-bostället vid Skånska Hussar-regementel, kungsgården Sandby, för alt till ny kyrkogård för Sandby församling i Vestra Göinge härad af Christianstads län användas; N:o 68, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående afsön dring af jord från f. d. sergeant-hostället vid Weslgölha-Dahls regemente, Lerdals stom, för utvidgande af Lerdals församlings kyrkogård; samt N:o 69, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, angående upplå tande till Upsala läns Hushållnings-sällskap af en Kronan tillhörig vid Upsala stad belägen jordrymd. S. D. Föredrogs ånyo oph afslogs Stats-Utskoltets den 8 och 16 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 70, i anledning af väckt fråga om Norriges Grundlags samt Riks-aktens utdelande bland Riksdagsmännen vid början af hvaije Riksdag. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 5, i anledning af väckt motion om förändringar uti Kongl. Majits Nådiga Qrdnings-stadga för större brännerier den 1 Juni 1855. Frän Bögv. Preste-Stdndet. S. D.
Förändringar i denna § hafva blifvit löreslagne af Herr Lektor Sondén, sorn yrkat, att bränviusförsäljning icke mätte få ske vid någotdera af de uli §:n omförmälde tillfällen; samt af Riksdagsfullmäktige!! J. Smedberg från Elfsborgs län, hvilken, lör den händelse all bans förut omförmälda motion om upphörande af den gästgifvare på landet medgifna utskänkningsrält icke bi iolles, föreslagit, alt det uti § 24 af gällande författning befintliga förbud emot minuthandel med eller utskänkning af bränvin vid de i §:n uppräknade förrättningar mål le förklaras ega tillämpning för bela den eller de dagar, på ii vil ka förrätlningarne höllos, ehvad desse slutades tidigt eller sent på dagen. Uli Lektor Sondéns motion hafva Doklorerne Nordlundar och Sundberg samt Prosten Melander iöstämt, den sistnämnde med tillägg derjemte, alt det förbud, motionen åsyftade, måtte utsträckas äfven lill bränvinsförsäljning vid torgdagar å landet. Dessutom har Utskottet vid denna § till pröfning torehäll tvä inom Bonde-ståndet väckta motioner af Riksdagsfullmäktige Gustaf Johansson frän Kronobergs län och O Lagergren från Gottlands län, deri föreslagits, af den förstnämnde att minuteririgseller ulskänkningsställe icke mätte fä linnas på { mils afstånd från kyrka och tingsställe, samt af Lagergren, att, derest hans förslag om indragning af alla krogar å landet, öfver hvilken motion Utskottet redan yttrat sig, icke kunde vinna bifall, åtminstone mätte stadgas alt afslåndet emellan tingsställe och ulskänkningsställe skulle vara minst £ mil. Såsom skäl för dessa förslag har hufvudsakligen blifvit anfördt: alt den mindre bränvinshandeln vid folk-sammankomster oftast vållade olägenheter af mångfaldig och betänkt g art. De i § 24 af författningen befintliga förhud hade också verkat mycket godt, men icke sällan blifvit af den mindre samvetsgranne näringsidkaren kringgångne, till följd af lagbudets ofullständighet.