Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hos E. K, M. få alltså Riksens Ständer i und. anhålla, det 3. K. M. täcktes låta i de Län, der stridighet om Planpenningars utgörande ännu kan uppstå, förständiga Dess Befallningshafvande, att, I likhet med hvad under den 13. October 181g blifvit i Nåder föreskrifveti söka befordra frivilliga överenskommelser emellan Stamoch Ut-Rotarne om de ifrågaställde förmonernes utgörande efter ortens förhållanden och Contracten m. m., eller, der sådane överenskommelser icke kunna träffas, i Nåder påbju» da, att, vid Soldatens eller Båtsmannens afgång, den jord, Torpet, utöfver Kneckte-Contractet, innehafver, bör utläggas och till hemmansägarens disposition återgå, då all fråga om Planpenningar utöfver Kneckte-Contractet alldeles förfaller, utan rubbning af de emellan Rote och Soldat elles Båtsman möjligen träffade överenskommelser. Riksens Ständer framhärda etc: Ntå Underdåniga Skrifvelser. Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 11 Juli! 1823. Borgare-Ståndet d. 12 —• — Preste-Ståndet d. 12 —- — Bonde-Ståndet d. 12 —1 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande Gårdfari-Handelns upphörande. S. A. K. liiksens Ständers uppmärksamhet har blifvit fä-' stad på de landsförderfliga följderne af den så kallade Gårdfari-handeln, hvilken ej allenast, i •let den meddelar någre få medborgare uteslu» tande handelsrättigheter , under hvilkas skydd förbudna varor kring alla delar af Riket utspridas, motverkar de åtgärder, sorn blifvit vidtagne till förekommande af utländske fabrikaters och öfverflöds-artiklars införande, utan ock bereder en moralisk försämring hos den mest oförderfvade och för luxens skadliga retelser annars otillgängliga delen af Nationen. Riksens
Hr Stjerngranat, Gustaf Georg Henrik, anförde skriftligen: 1 en fråga af för fäderneslandet så vigtig beskaffenhet, som den förevarande, har jag ej velat afgifva mitt votum, utan att förut hafva tillkännagifvit några af de skäl, hvarpå jag stödjer det. K. M:ts Nåd. Propos. begynner med dessa ord: »Svenska folket har, med Försynens bistånd, så bevarat sin frihet och främjat sin utveckling, att det med ära intager en plats bland de folk, som gå framåt på civilisationens bana. Hetta skulle det icke förmått utan en representation, som uppvuxet ur nationel grund och utbildats efter hvarje tids fordringar.» — I)et kan ej då förefalla annat än besynnerligt, att ur H. Exc. Hr Just.-Stats-Ministerns anförande till Statsråds-prot:t erfara, att denna institution numera saknar underlag; och att finna den bortblåsas för att lemna rum för en ny skapelse, der, säge hvad man vill, den nyckel, som upplåter, och den, som igenlåter, är endast beroende af ålder och förmögenhet, och utan att man antager huruvida icke den närv:de representationen älven skulle, i någon mån, kunna för den nya skapelsen lemna nödigt material. Hr Just.-Stats-Ministern anser såsom »ett särskildt tecken på tidens mognad för Ståndens politiska upplösning, stiftandet genom Stånden sjelfva af en provincial-representation, grundad på samfälta val, utan att dervid någon enda röst blifvit höjd till förmån för Ståndens rätt.» Jag får då erinra, att kommunalförfattningarne, stiftade med afseende endast å länens och kommunernas ekonomiska angelägenheter, uppväxt ur sockenstämmorna, i hvilka ingen indelning efter stånd gjort sig, eller behöft göra sig gällande, eller förefunnits. Jag har dock ingenting emot, att dessa inrättningar äro lagda till grund för det hvilande förslaget, endast deri jemväl funnes något af den nuvarande representationens historiska och nationela grunder, och jag kan ej fatta, hvarföre de skolat uteslutas, då den derpå hvilande institutionen mäktat så ärofullt framföra samhället på utvecklingens och civilisationens bana.
(TtskottetSgtltlåtande, N:o 105, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet , N:o 5 , öfver Riksdags. Fullmägtigen Botvid Jonssons förslag lill ändring af i i a§ Cap. Uyggninga-Balken. S. D. Vid förnyad föredragning afslogs Hedervärda Bonde - Ständets uti ProtocollsUtdrag af den 25 sistlidne September meddelade inbjudning, att instämma uti BondeStåndets beslut derom , att Rikets Ständer må bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla , att i de fullmagter pi embeten och tjenster vid Civileoch Militaire-Staierne, som hädanefter utfärdas , det vilkor må bestämdt utsättas, att den lön, som med embetet eller tjänsten är förenad , må af innehafvarne åtnjutas endast till dess en allmän lönereglering kan blifva verkställd, och då den lön , som embetet eller tjenste!! åtfölja bör, kommer att bestämma?. S. D. Till Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten remitterades en af Herr Uiessleiter denna dag gjord motion» angående utländska Handels-Expediters beskattning; och skulle vid Bemissea Pros* Utdrag den 7 Ocibber 1839« 3* Stfolja flera Ståndets Ledamöters, i anledning deraf, meddelade anföranden. S. D. Lag-Utskottets Betänkande; N:ö 95 , i anledning af åtskilliga motioner otn ändringar i Kongl. Förordningen , den 2<t Augusti 1813, emot fylleri och dryckenskap, blef, vid förnyad föredragning, bifallet. SD. Af följande Bancooch Lag-Utskottens Utlåtanden , som nu å nyo föredrogos, lät
Under den l^tde sistlidne April har Eder Kongl. Maj:t till Riksens Ständers Stats-Utskott i Nåder öfverlemnat så väl Chefens för Skånska Karabinier-Regementet Öfversten Friherre StjernJ cronas underdåniga ansökning orri förbättrade löningsvilkor för Regementets Ofveroch Underbefäl, så att Indelningshafvarne derstädes matte anses berättigade alt hädanefter fä uppbärade dem anslagna Fördelsoch Häste-Hemmans-räntoi med förvandling, eller, i fall detta icke kan beviljas , att särskildte medel matte anslås till de Ijöne-förhöjningar, hvilka tidernas förändrade skick fordrar, sorn ock Krigs-och KammarCollegiernes deröfver afgifna underdåniga utlåtande. Vid öfvervägande af detta ärende hafva Riksens Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL IBUlKSHSVÅHlBIBHi I ii VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1859 OCH 1860. Afdelningen: Mikels Ständers Revisorers samt Justitieombudsmans Berättelser. tDSäita SÅStajiat, 1857 års Revisions berättelser. t£> f % :V •• 3 V l I fp' % \ . : v Sääf &a» — . ■ _ RIKETS HÖGLOFL. STÄNDERS REVISORERS BERÄTTELSE om dea år 1857 af dem verkställda granskning af STATS-VEEKETS samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1854 och 1855; jemte de, i anledning af samma berättelse, infordrade och till KONGL. MAJ:T afgifna underdåniga Utlåtanden. STOCKHOLM, TRYCKT HOS N. MARCUS, 1858. I följd af det under innevarande riksmöte, med ändring af 68 §:n Riksdags-ordnin fen, utaf Rikets Ständer beslutade och af Kongl.
Ragotski med sina 70,000 vilda krigare icke skilja sig mer än -j mil från den blott 6,000 man starka, men ypperligt öfvade svenska hären. Denna handfull folk utgjorde ett säkert skydd för de tallösa, men oordnade Siebenbiirgiska skarorne. Under 1830 års Revolution uppsattes i Belgien en här af 70 å 80,000 man. Den wallonska stammen var alltid utmärkt för mod; hären såg ståtlig ut, den mötte de underlägsna, men öfvade Plolländarne. Efter en kort strid fanns ingen qvar på fältet, utom Konung Leopold sjelf. Uti Italien, veta vi alla, huru deLombnrdiska massorna, glödande af fosterlandskärlek, rusade till kamp mot Radetzky’s veteraner; efter 5 dagars campagne, hade de smält bort som snö för solen. Fosterlandskärleken ensam är således ej tillfyllestgörande. Öfning, öfning framför allt. De af Regeringen föreslagna 30 dagarne äro visserligen otillräckliga, men utgöra dock en god grund, hvarpå framtiden kan bygga. Erågan blir således huru dessa dagar ändamålsenligast kunna användas, antingen på en gång eller fördelade på 2 år. För jordbrukaren blir det långt känbarare att undvara sitt biträde under en hel månad å rad, än om denna tid fördelas på 2:ne år. För Beväringsynglingen sjelf verkar äfven en alltför ihållande ansträngning tröttande, då deremot en kortare, men återkommande öfning lifvar och muntrar lynnet, samt väcker den håg för krigareyrket, som för oss är så nödvändig. Tåg instämmer således i UtgiftsAfdelms förslag. Bifallea detta, hoppas jag vi skola lemna fosterlandet åt våra barn lika fritt, men starkare, mäktigare och ärorikare, än vi sjelfva emottagit det af våra fäder. Hr Hjärne: Jag begärde ordet, då Frih. Stael v. Holstein omnämnde, att redan år 1847 försök blifvit gjorde, att med gamla stammen exercera Beväring.
Man vill icke nöja mig med den närv:de föreskriften, som säger, att, när vid ett läroverk antalet lärjungar är för stort i förhållande till lärarnes antal, anmälan får göras om förstärkning i lärarepersonalen; utan man bestämmer, att 30 lärjungar är det högsta antal, som en lärare kan undervisa. Jag tror, för min del, att, om en lärare kan undervisa 30, så är det sannolikt att han äfven kan reda sig både med 31 och 32. Det är svårt att finna den ovilkorligt rälta siffran i detta hänseende, och den gamla skolstadgan satte icke heller ut någon sådan. En ung och kraftfull lärare med kärlek för sitt kall och någorlunda förmåga, torde mycket väl kunna undervisa 30 å 40 lärjungar, under det att en gammal utarbetad, ehuru tilläfventyrs ganska skicklig man icke orkar med den fysiska ansträngningen att undervisa ens hälften så många. I detta sistnämnda fall bör man kunna såsom biträde sätta till en extra lärare, äfven om lärjungarnes antal icke uppgår till mera än 20. Detta medgifver den gamla skolstadgan, hvilken jag således anser vara lämplicare att bibehålla; och anhåller derföre om afsteg å Utsk:ts förslag. Frih. Cederström: Gr. Mörner har, såväl vid denna som vid den föreg:de punkten, tillvitat Utsk:t att det har begär Den 10 Juni f. m. 121 att reglementera, samt att det inlåtit sig i en mängd förändringsförslag, då det heldre bort låta de gamla föreskrifterna qvarstå. Vid genomläsning af Utsk:ts Betänk, torde Hr Gr:n finna, alt ganska många förslag till förändringar blifvit gjorda, hvilka Utsk:t icke ansett sig höra tillstyrka; men då klagomål öfver några olägenheter anmälts, hvilka lltsk:t funnit befogade, tror jag icke att Utsk:t gjort orätt uti att i ett eller annat afseende siika afhjelpa dessa olägenheter, och detta är äfven grunden till Utsk:ts hemställan i förev:de punkt.
» N e j, » svarade ryttmästaren, som följde dem, » här, på min väns gods, finnas för närvarande ej några fattiga. » Den nästan omärkliga tonvigten på orden » för närvarande » betydde, att ryttmästaren inom sig fortsatte: » men håller han på som han börjat, blir han nog sjelf utfattig till sist. » Grefven inföll: förstod den lilla anspelningen och » På andra herregårdar kan man nog få se exempel på fattigdom och intill märgen utsugna bönder o c h stattorpare. » Med dessa ord förde han sin hustru åt andra sidan, der i ett löfklädt skjul den förut o m - nämda trakteringen — en half kaka » siktbröd » med smör o c h ost eller en skifva kött pr man och svagdrieka efter behag — af hushållerskan utdelades. Efter en liten stund förkunnade kanonskotten, att majstången skulle resas, spelmännen satte sig på en bänk, för deras räkning anordnad på en liten upphöjning, oeh sedan majstången blifvit vederbörligen » s t ö t t a d », börj a d e dansen med en » långpolska » i hvilken alla deltogo. Till oeh med den unga grefvinnan trippade med i långdansen. (Forts.) Det » D e t är väl derför hon sneglar på mig så, » genmälte denne o c h gjorde en rörelse som för att lägga armen o m lifvet på henne. Hon sprang qvickt undan, och de andra slogo till ett ljudeligt skratt, då bokhållaren så när stupat på segelgarnet, som den listiga jäntan behållit i handen o c h låtit löpa ut, men nu stramade upp, så att det stod spändt. » o c h alla skyndade till baka till arbetet. D e t var först husbonden sjelf, en lång ståtlig medelålders herre, rödlätt o c h blond, förande vid armen sin unga grefvinna, en liten späd gestalt, mörkhyad, med svarta ögon o c h med något främmande i hela sitt utseende o c h väsen. M e d dem följde flere herrar oeh damer — » nåda (hennes nåd) på B e r g a », ryttmästaren o c h några unga martissöner, kadetter och löjtnanter.
Nedan nämnda ifrån Utskotten inkomna och pä bordet hvilande Betänkanden fö'redrogos ånyo och biföllos, nemligen Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets ]Si:o 134, i anledning af uppgifvet förslag att erhålla ett for vissa år fastställt Sädespris. Stats-Utskottets N:o 273, i anledning af Riksens-Ständers Revisorers Berättelse, angående Stats-Verkets förvaltning och Räkenskaper åren 1812 till och med 1815; N.o 274, öfver Riksens Ständers Revisorers, anmälan, angående Hospitalsoch LazarettsInrättningarnes Fonder; N:o 276, angående de till Saltpetter-tillverkningens upphjel pande i Riket anslagnemedel, S. D. Lät Preste-Ståndet bero vid BankoUtskottets uti förnyadt Utlåtande N:o 57, gjorda anmälan att Ut kottets först afgifna och af Prest» Ståndet åter remitterade Betänkande om ArbefcS;: Prat. XJtdr. d. 3 Juni i 1818.' fördelningen emellan Riksens Ständers Revisorer samt tryckning af deras Berättelser m.m. redan blifvit af 3:110 Riks-Ständ antaget. S. I). Efter förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 133, angående förvaltningen och redovisningen af de till Hospitaler rn. tn. anslagne medel, blef Utskottets rörande detta ärende först afgifne Betänkande af Prest-Ständet antagit. Från Vallojl. Borgare-St andel. S. D. Biföllos, vid förnyad föredragning; följande Betänkanden, nemi. Stats-Utskottetst N:o 251- Angående Krono Skog,irnes användande? N:o 252- Angående Reoognitions Skogarne. N:o 253- I anledning af Kongl. Majus Skrifvelse rörande en förbättrad hushållning med Ekeskogaine.
Lag (§§ 29—31 samt 33) innefattas beträffande förhyrd sjömans skyldighet att följa fartyget i öfverensstämmelse med sitt förhyringskontrakt och i vissa fall derutöfver, äfvensom angående hyrati och hyresersättningen, syntes Justitierådet vara, så i afseende på uppställning som innehåll, lämpligare än Förslagets stadganden i dessa ämnen, och alt de torde så mycket heldre hafva kunnat tjena till mönster, som, enligt hvad bekant vore och förut blifvit ontydt, sjömän från de förenade rikena ej sällan tjenade tillsamman på Svenskt eller på Norskt fartyg, och det alltså vore önskligt att lagstadgandena om deras rättigheter och skyldigheter blefvo enahanda, särskildt i de för dem maktpåliggande afseenden, hvarom åberopade §§ handla. § S3. Justitierådet Naumann yttrade, att det här innefattade stadgande torde hafva sin rätta plats i nästföregående Afdelning (bland skepparens rättigheter), såsom redan föiut vore antydt; och att Norska Sjölagens 13 § 2 mom. förtjeuade alt i delta ämne jemföras. 14 § 84. Justitieråden Qviding och Cramér yttrade: »Förslaget upptager ej annan olikhet i afseende på förhållandet till befälhafvaren emellan machinister å ångfartyg och öfriga manskapet, än att de förre ej kunna af befälhafvaren åläggas att deltaga i lastning och lossning. Detta synes Justitieråden otillfredsställande; antingen måste machinisten framstå såsom en särskild klass af arbetsbiträde ombord; i hvilket fall hans skyldigheter skulle inskränkas till skötseln af machineriet med dess tillhörigheter; eller ock bör han med öfriga besättningen hafva fullkomlig likställighet. Föga torde nemligen vara för honom vunnet med befrielsen från ett visst slag af arbete, då han deremot skulle kunna anbefallas andra, lika och än mera ansträngande eller, i hans tycke, förödmjukande, såsom t. ex. segels bergning under storm, däckets skrubbning m. m.« »Tyska
Följaktligen förklarar jag mig, såsom motionär, fullkomligt nöjd med detta beslut och begär Ståndets bifall till betänk., samt anhåller om föreskrift för Ridd.-Direct:n att, sä fort sig göra låter, sätta det i verket. • H. Exc. Hr Gr. Löwenhjelm, Gust.:I alla Europeiska Representationers sessions-localer har ett rum blifvit beredt för corps diplomatique, att beqvämt öfvervara debatterna. — Jag hemställer, om frågan derom hos oss icke är af den art, att den bör afgöras med åsigt af reciprocitets-principen. Gr. Hamilton: Jag vill blott med några få ord försvara Utsk. mot den anmärkning, som blifvit gjord, nemi. alt motionen skulle i 6 veckor hafva blifvit uppehållen i Ridd.Utsk. Förhållandet har varit, att protocollet icke genast blef justeradt. Detta måste ske inom i4 dagar; och jag tror, att denna tid åtgick, innan motionen korn Utsk. tillhanda. Inom Utsk. behöfdes visserligen icke mycken tid för motionens behandling; men då Utsk. nödgades af byggmästare infordra ritning och 2:ne kostnadsförslag»’', torde något dröjsmål deraf hafva förorsakats, utan att detsamma kau tillskrifvas någon försummelse hos Utsk. Sedan Utsk:s betänk, öfverlemnades till R. o. A., har detsamma — om jag rätt minnes — blifvit uppskjutet 5 plena, innan det nu föredragits, hvilket säkerligen gjort ett uppehåll af )4 dagar, så att saken hos Utsk. ej blifvit uppehållen iner än )4 dagar, och således icke 6 veckor, såsoixi här har blifvit påstådt. Hr Anckarsvärd, August: Jag har visserligen ingenting emot att Utsk:s betänk, här bifälles, likväl med det förbehåll, att det blir ansedt såsom en provisorisk åtgärd, och såsom den enda, som nu kan Verkställas. Med billigt afseende på den uppmärksamhet, som våra öfverläggningar tyckas hafva tillvunnit sig, skulle jag likväl, för min del, önska, att en annan åtgärd vidtoges, eller åtminstone beslutades nu, för att till nästa riksdag kunna verkställas.
Alla öfriga nuvarande, till jordeboksoch hemmantalseller ordinarie-räntan hörande, persedlar förvandlas till bestämd penningeränta, att jemte till penningar förvandlade bråktalen samt nuvarande skatte—titeln penningar och det i nästföregående 3:dje punkt omförmälda penningebelopp utgå enligt i allmänhet stadgade grunder; börande dock härvid iakttagas hvad i 15:de punkten af allmänna föreskrifterne särskildt rörande de Småländska Länen är anmärkt. Stora Kopparbergs Län. l:o Såsom hufvudränte-persedel inom Stora Kopparbergs Län bestämmes spanmål; 2:o Nuvarande hufvudränte-persedelu spanmål bibehålles med blott den förändring, som kan blifva en följd af i allmänhet gifne föreskrifter. Kol och ved förvandlas till spanmål af 5 råg och \ hafra, allt i den mån särskildt gifne privilegier det tillåta. Med hafra förstås hvad i orten benämnes enkel hafra; 3:o Alla öfriga nuvarande, uti jordeboksoch hemmantalseller ordinarie-räntan inbegripne, persedlar förvandlas till bestämd penningeränta, att jemte till penningar förvandlade bråktalen samt nuvarande skatte-titeln penningar utgå enligt i allmänhet stadgade grunder. Örebro Län. l:o Såsom hufvudräute-persedlar inom Örebro Län bestämmas för den del, som ligger utom bergslagen, spanmål, kött, hö och tackjern samt för bergslagen spanmål och tackjern, hvilka persedlar bibehållas utan annan förändring än den, sorn kan blifva en följd af i allmänhet gifne föreskrifter; Stals-Utskoltels Utlåtande, JYI 191. 11 2:o Af nuvarande räntepersedlarne förvandlas fläsk till spanmål af hälften råg och hälften korn, oxe, får, lam och smör till kött, halm till hö samt stång-jern, osmundsjern och ved till tackjern, dock med den skillnad för bergslagen, att smör, kött med oxe, får och lam samt hö med halm derstädes förvandlas till tackjern; 3:o Den uti Nora och Lindes fögderi sedan år 1664 gällande förvandling af jordeboksoch hemmantals-räntornas persedlar till tackjern, skall, oförändrad, förblifva vid kraft och verkan, sådan densamma .genom Kongi.
Skrifvelse N.o 36. §. 23. Instructionen om Bankens förvaltning bestämmer räntefoten å hvarje utlåning inom ett maximum af 5 för hundrade, och huruvida räntan skall förskottsvis afdragas eller icke. §. 24. Uti annan Låne-rörelse, af hvad namn och beskaffenhet den vara må, än denna Lag uttryckligen medgifver, må Banken sig ej inlåta. Serskilde Bestämmelser. §. 25. Om ansvar å Rikets Ständers Fullmägtige i Banken för öfverträdelser af denna Lag och andra rörande Bankens förvaltning meddelade föreskrifter, varde genom serskild Lag stadgadt. §. 26. Denna Lag, hvarigenom äldre Lagar och Författningar, angående grunderna för Bankens förvaltning, äro afskaffade, för så vidt de här ej åberopade äro, må ej annorlunda ändras, än på sätt i Regeringsformens 87 om Allmän Civil-lag, stadgadt är, och ege, i afseende på verkställigheten, samma kraft och verkan, som Rikets öfrige Lagar. Utdrag af Protocollet, hållet inför Hans Maj.t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 3 Mars i83f, hvarvid Hans Kongl. Höghet Kronprinsen äfven var tillstädes, Närvarande: Hans Excellence Justitia* Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gretve af Wetterstedt, 8 Kongl. Maj.-ts Nådiga. Skrifvelse N.-O 36. Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius, Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim, Stats-Secreteraren Skogman. Sedan Stats-Rådet, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, sammanträda och Hans Maj:t intagit
N:o 34, i anledn. af väckt fråga örn afhjelpande af penningeförlägenheten i allmänna rörelsen; N:o 35, i anledn. af Bonden Jan Pehrssons i Guldsmedshyttan ansökning om eftergift af ränta å ett från Bancodisconlen ut gifvet lån; N:o 36, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse till R. St., ang:de åtgärder för ordnande af Rikets penuingeväsende; N:o 37, med förslag till sammanjemnkning af RikslSt:ns beslut i anledn. af Ulsk:s betänk. N:o 15 och utlåt. N:o 23; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: N:o 96, i anledn. af väckt motion om ändring i K. förordn. d. 29 Januari 1831, ang:de stämplingen af tackjern; N:o 97, i anledn. af väckt motion om upphäfvande af K. förordn. d. 19 Juni 1843, augule kolmätning inom bergslagen; N:o 98, i anledn. af återremiss utaf betänk. N:o 69; N:o 99, i anledn. af väckt fråga om försäljning af Kronan tillhöriga oanvändbara persedlar och effecter; N:o 100, i anledn. af väckta motioner, ang:de befordringsförfatlningarna för prester; N:o 101, i anledn. af väckt motion om bestämmande af vissa grunder för befordringarne inom PresteSt.; N:o 102, i anledn. af väckt motion ang:de R.
R:dr; hvilken uppgift Utskotten dock ansett väsendtlig, och ingalunda böra saknas uti en Finartce-plan, der, under ■ömsesidigt beräknande af Reaiisations-Fond ocii Sedlar, som skola real iserås, närmandet till möjligheten af en realisation utgör det hufV-udsakiiga syftemålet. I egenskap af Bilagor, hörande till andra Afdelningen af Utskottens Betänkande, hade Utskotten dervid fogat särskilde Utlåtanden, hvaruti de närmare utvecklat sina ås/gter och Förslag uti de ämnen, som, på grund af redan beståndande eller blifvande förhållanden, höra till ilen enskilda Låne-rörelsen, och den inverkan på densamma, sorn allmänna anstalter kunna hafva. Det först bland dessa Bilagor förekommande Utlåtandet, angående BancoDiscontens Fåne-rörelse, och de omständigheter rörande densamma, hvilka ansetts ega sammanhang med allmänna Finance-Reglerim* Ji8 Banco Utskottets Betänk anden. gen, liar blifvit af Högloft. Bidderskapet och Adeln bifaliit , men inom de öfrige trenne respective Riks-Stånden hafva flerfaldige anmärkningar deremot blifvit framstälde, i anledning hvaraf detsamma blifvit till Utskotten återremitteradt. Efter ett till följe häraf å nyo företaget skärskådande af de till Eaneo-Diseontens Lånerörelse hörande föremål, gå nu Utskotten att redovisa orsakerne, hvarföre de, oaktadt det, som emot deras särskilda Förslag blifvit erinradt, likväl ansett sig böra förblifva vid deras förra beslut.