Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Från Högvördige Preste-Ståndet, S. D. Beslöts att Professor Westmans anförande, i anledning af Professor Grubbes anmärkningar vid den förres memorial, om anslag för Universiteten, med serskildt afseende på Lunds, jemte hvad flere i ämnet anfört, skulle till Stats-Utskottet remitteras. S. D, Remitterades till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottei1 1:0 Djctor Ruus’s, den 27 Febr. bordlagde, memorial, att hvarken ge - Prot. Ut dr. d. 3 Mars i834. norn vägars anläggning ej heller med andra företag på Statens bekostnad ökade bördor må tillskapas för jordbrukaren, utan hans eget medgifvande, jemte hvad flere i ämnet så väl nyssnämnde dag, sorn den 3 Mars anfort. Från Vällofl. Borgare-Ståndet, S. D. Sedan af nu uppläst Utdrag af Högv. Preste Ståndets Protocoll den i dennes inhemtats: att, på väckt motion af Doctor Lindahl} att Rikets Ständer skulle genom en Deputation betyga underdånig tacksägelse för den visa och hulda omsorg, som Kongl. Maj:t haft ospard till förhindrande af Cholera-sjukdomens inträngande i landet, har Preste-Ståndet deruti instämt, och beslutat, att motionen skulle MedStånden communiceras, med inbjudning att deruti deltaga, blef denna inbjudning af BorgareStåndet antagen. S. D. Föredrogs och bifölls Banco Utskottets memorial N:o 3, med anhållan, om Notarii-arfvode åt 3:ne Protocolls-förande vid Utskottets afdelniugar och tillåtelse att få antaga ytterligare 2:ne Cancellister. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 7, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Kamereraren H. //.
Utom ofvan omförmälte utgifter hafva åren 1834 och 1835, under Titel: ”Förskott till liqvid oell redovisning,” åtskillige belopp blifvit för olikartade ändamål utbetaldte; och hafva Revisorerne bland desse funnit nedanstående vara af egenskap att böra, till åtlydnad af 18 §. i Revisions-Instructionen, anmärkas: l:o Uppå derom gjord underdånig framställning, har Kongl. Maj:t, dels genom Nådigt Bref den 11 November 1834, förordnat att, till bestridande af oundgänglige kostnader i och för det under benämning af Sveriges Stats-Tidning eller Postoch Inrikes-Tidningar från och med den 1 nästderpåföljde December utkommande Officiella Dagblad, en summa af 3000 R:dr skulle utaf Stats-Contoret, af under händer hafvande medel, förskottsvis anordnas till Hof-Canzlers-Embetets disposition, dock borde nämnde förskotts-summa under loppet af lista qvartalet år 1835 återgäldas till Stats-Contoret, i den mohn de för StatsTidningen inflytande medel dertill lemnade tillgång; dels genom Nådigt Bref den 19 Juni 1835, anbefallt Stats-Contoret att, för införskaffande från England al en så kallad Snäll-press för Stats-Tidningen, jemväl af under bänder hafvande medel, anordna och till Hof-Canzlerens disposition utbetala ett förskott af 4,500 R:dr, som komme att genom behöriga räkningar öfver kostnad erne vid Snällpressens anskaffande redovisas och om godtgörande af hvilket förskott Kongl. Majit ville sedermera i Nåder förordna; samt dels, genom Nådigt Bref den 29 September 1835, anbefallt Stats-Contoret alt, för första uppsättningen af ett eget tryckeri för Stats-Tidningen, af under händer hafvande medel, anordna 5,000 Ridr till Hof-Canzlers-Embetets disposition, emot ersättning, på sätt Kongl. Majit ville framdeles i Nåder bestämma.
Enär det skulle blifva svårt och mångenstädes omöjligt att medhinna räkenskapernas afslutande och behöriga granskning, inhemtande af vederbörandes förklaringar öfver Revisorernas anmärkningar o. s. v., så tidigt, att räkenskaperna kunde för besluts fattande redan under Februari månad föreläggas Kommunal-stämman, och dessutom ingen olägenhet synes kunna härflyta af ett kortare uppskof, anse Rikets Ständer ordet ”Februari” i denna § böra utbytas mot ”Mars.” Ett ärende, som förekommer å Mars-stämman, ehuru endast hvartannat år, är äfven val af Landstingsman eller, der sådana val ske medelbart, af valmän för Lands tingsmäns väljande, hvadan en erinran härom icke torde höra i denna § saknas. Med iakttagande häraf skulle således början af §:n lyda som foijer: Tre ordinarie Kommunal-slämmor skola årligen hållas: en i Mars för besluts fattande i anledning af berättelsen om föregående årets räkenskaper och förvaltning samt för val af Landstingsman eller af valmän för Landstingsmans väljande, en i Oktober o. s. v. § 23. Lika med nu gällande Socknestämmo-förordning ålägger denna § ordföranden att föra protokollet. Detta åliggande kan dock för honom blifva alltför besvärligt, hvadan Rikets Ständer anse lämpligt, alt ordföranden uttryckligen medgifves rätt att åt annan person uppdraga protokollsföringen, för hvars riktighet ordföranden dock bör bibehålla ansvaret. Första punkten af denna § torde således få följande lydelse: Ordföranden skall vid Kommunal-stämman föra eller på eget ansvar låta föra protokoll, upptagande ämnet för öfverläggningen och beslutet med skälen dertill. Sedan etc. §§ 28 och 31. Enligt § 31 skulle ordförandeskapet i Kommunal-stämman och hos Fullmäktige kunna beklädas af olika personer och måste det i alla de fall, då Kommunal-stämmans ordförande ej blifvit vald lill Fullmäktig. Detta förhållande medförer, enligt Rikets Ständers tanka, den olägenheten, att en möjlig meningsskiljaktighet emellan dessa båda ordförande skulle kunna verka ofördelaktigt på kommunal-ärendenas gång, hvaremot mera enhet och kraft synes vara att vinna genom en bestämd föreskrift, att Kommunal-stämmans ordförande äfven alltid tillika bör vara ordförande hos Fullmäktige.
Denna § börjar sålunda: ”Är Chef icke inom verket tillstädes eller af laga jäf hindrad” etc. Enl. min infattning innebära dessa ord, att han icke är af laga jäf hindrad. Redaktionen bör väl vara sådan: ”Är Chef icke inom verket tillstädes eller är han af laga jäf hindrd” etc. Meningen måtte väl vara den, och då bör ordställningen blifva sådan, på det att §:n må uttrycka hvad Utsk. åsyftar. Den 14 Oktober e. m. 251 Gr. Gyldenstolpe: Visserligen hade §:n kunnat upställas så sora Hr Printzensköld yrkat, men enl. min åsigt kan ingen misstaga sig om meningen, och jag anhåller derföre om bifall till §:n. Hr Printzensköld: Jag kan icke medgifva, att meningen är rätt ut tryckt, sådan §:n nu är upslälld; ty ordet icke hänför sig icke allenast dertill, alt chef icke är tillstädes, utan äfven dertill, att han är af laga jäf hindrad. Mig är det likgiltigt, hvilken ordställning man begagnar, endast §:n uttrycker hvad man menar, men, sådan den blifvit af Utsk. föreslagen, är den bestämdt origtig, och jag förmodar, att Gr. Gyldenstolpe delar min åsigt, alt, såvidt möjligt är, man bör begagna ett klart och redigt språk. Jag anhåller följaktligen om bifall lill min framställning.
Min släkt är spridd öfver hela jorden, Men bor d o c k glesast i höga norden. Jag fordom lefde i frid o c h ro, M e n nu förföljes jag ständigt, H varhelst mig lyste jag b y g g d e bo, Nu är mitt lif helt eländigt. Men understundom jag hämnas illa Och utför verket så tyst o c h stilla. Jag hufvud äger och äfven svans, Nu har jag hjälpt dig på trafven, Och nu det går väl liksom en dans Att finna riktiga klafven. Mig stycka sönder är just förskräckligt, Då redan liten jag är tillräckligt. H v a d vore du gärna? Så namn på en tärna. Ett skolgossens verk. Och sedan, så märk Ett träd, s o m är präktigt. En plats, där förskräckligt Det bråkas o c h slåss. I regn — skydd för oss. H v a d finnes på trädet? Soldaten i ledet Jerry s o m m e d öfvermänsklig ansträngning lyckades fånga den och därefter vända sig mot sin okände vän för att tacka. » Var lugn, » skrattade denne, » det var att göra dig en dålig tjänst, utom det att det var en stor uppoffring för mig, att söka förlänga dina dagar. V o r e du förståndig, så kastade du slanten i närmaste rännsten, se annars till, att den räcker så länge som möjligt, åtminstone de närmaste två dagarne, det är mer än hvad jag själf har för samma tid. » Han tystnade, m e n fortsatte därefter: » Det finnes en b o d nere vid hörnet, där du kan erhålla hvad du behöfver. » Och därpå försvann han bland mängden. Med den döde hunden alltjämt tryckt mot sitt hjärta, släpade sig Jerry ' utför gatan och stannade slutligen vid den upplysta boden. Retande matångor trängde sig ut g e n o m den halföppna dörren, fönstret strålade af ljus o c h belyste dessa alla läckerheter, af ringa värde för dig eller mig, m e n rent af öfverväldigande för den utsvultne gossen. H a n nästan svimmade vid åsynen af allt detta goda, hvaraf han nu skulle få sin del.
Då genom den Gäldenären kemnade rättighet, att söka ny värdering, enligt Utskottets förslag, något hinder icke uppstår för Auctionens utlysande och fortgång, scb. LngUtskotets EetHtihandtn. 13 <7 en förmån derigenom möjligen lian för Gäldenär vinnas, utan att Borgenären i sin rätt uppehälles, har Utskottet ansett en sådan förmån icke skäligen böra Gäldenär betagas; men att meddela någon annan föreskrift, angående tiden inom hvilken Domaren bör hafva den nya värderingen förrättad, än den förslaget innefattar, att Domaren bör företaga den samma så tidigt, att Gäldenären vid Auctionen kan vara försedd med Instrumentet deröfver, finnér Utskottet icke nödigt, enär de 3:ne månader hvilka förflyta emellan första värderingen och Auctionen, lemna tiliräckeligt utrymme för den nya värderingens tidiga verkställande, dermed Domaren icke utan ansvarighet såsom för andre Ämbetsfel kan fördröja; äfvensom Utskottet icke annat kan finna, än att nämnde tid är tillräcklig, äfven i det fall då Domaren af andre Ämbets göromål är hindrad, att värderingen så skyndsamt som vederbör förrätta , och Gäldenären, enligt hvad Utskottet föreslagit, örn annor Domares förordnande, bör i HofRätten göra ansökan, från hvilket åliggande Gäldenären, som af den nya värderingen vill draga fördel, icke eller skäligen bör befrias. För öfrigt och då grunderne för värdering af utmätt fastighet ., hufvudsakligast bero, dels på Gäldenärens egne uppgifter om Egendomens beskaffenhet och afkastning, dels på den kännedom, de vid förrättningen biträdande Nämudemäu och närboende grannar o - *358 LagVtskottits Bttiukanitn. tvifvelaktigt derom ega och kanna meddela, finner Utskottet icke hinder att sådan värdering hvilken årstid som heldst må kunna verkställas; men att behofvet destomindre torde fordra något Lagstadgande härom, som ingen årstid hittidls varit för sådane verderingar genom Lag undantagen.
Då Kongl. Maj:t i nåder gillat hvad Herr Departements-chefen i ofvanberörde måtto hemställt, hafva Revisorerne ansett sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksam het derpå, att den sålunda föreslagna åtgärden icke synes hafva varit för det åsyftade ändamålet tillfyllestgörande. Yäl har, på sätt uti Kongl. Maj:ts ofvanberörde nådiga proposition finnes omförmäldt, uti bränvinsafgiften för år 1858 inberäknats hvad i dylik skatt under första delen af år 1859 influtit; men derigenom har endast den följd uppstått, att förstnämnde års statsbrist blifvit förminskad med ett belopp, som, efter afdrag af bestridde omkostnader, uppgår till 1,706,558 R:dr 81 öre, i följd hvaraf nämnde statsbrist visat sig endast uppgå tili 803,258 R:dr 8 öre, ehuru den i verkligheten varit vida större. Deremot och ehuru, på sätt ofvan blifvit förmäldt, tullinkomsterna såväl förlidet år lemnat som under innevarande år sannolikt komma att lemna betydliga öfverskott, hvilka torde kunna antagas till fullo betäcka den brist i inkomsten af bränvinsskatten, som af ofvanuppgifne orsak för år 1859 uppkommit, är det likväl obestridligt, att Kongl. Stats-kontoret icke kunnat betala hvarken ofvanomtörmälda oguldna saldo af liqviden om 1857 års öfverskott och besparingar, utgörande E:dr 1,900,000: — eller de 3:ne årens anslag till Riksgälds-kontoret, uppgående till
Under discussionens lopp hade blifvit yrkadt, i afseende på förra delen, dels bifall, dels afslag, och i afseende på sednare delen, dels återremiss, dels att Utsk:s ytraude endast mätte läggas till handlingarne, och med anledn. deraf finge Ilr Frih. o. Ordfideu först hemställa om R. o. Ad. ville bifalla förra delen af Utslos Betänk, eller tillstyrkandet, alt R. St:r måtte ingå med underd. anhållan, att K. M. täcktes i Nåder förbjuda all bränvinsbränning under vintern och våren och således låta inställa densamma äfven under nästkommande April månad. Denna propos. besvarades med starka Nej, blandade med Ja, hvarpå Hr Frih. o. Ordfiden förklarade det han funnit Nej öfvervägande. Efter härvid af Ilr von Hartmansdorff begärd votering, uplästes till justering och godkändes följande votens-propos.: Den, som bifaller det Serskildta Utsk:s tillstyrkande, att It. St:r måtte ingå med underd. anhållan, att K. M. täcktes i Nåder förbjuda all bränvinsbränning under vintern och våren, och således låta inställa densamma äfven under nästkommande April månad, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, afslår 11. o. Ad. Utsk:s förenämnde tillstyrkande. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit sålunda: Ja — 28. Nej — 98. Gr. Liljencrantz: Sedan genom den skedda voteringen är vordet bestämdt, att Utsk:s Betänk, blifvit afslaget, och då del är kändt att ett dylikt förhållande egt rum äfven inom tvenne andra RiksStånd, och det således, till följd af grundlagens stadgande åligger Utsk. att inkomma med Utlåt, öfver Hr Dalmans motion, så anhåller jag att Ilr Frih. o. Ordf:den täckes framställa den förfrågan huruvida icke
Maj:ts Befallningshafvande i Westerås län. 3:o. De vid jernvägs-anläggningen återstående arbeten skola, genom bolagets försorg och under Styrelsens för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader inseende, utföras och fulländas i öfverensstämmelse med det förslag till dessa arbetens verkställande, eller den arbetsplan, som af Kongl. Majit i Nåder fastställes; och bör jernvägen vara fullbordad samt för allmänna trafiken upplåten före den 1 Juli 1856. 4:o.
Det är emellertid ej alltid sagdt, att man där har några bekanta att vända sig till. Godt är då, att det finnes kommissionärer, till hvilka man med förtroende kan vända sig. Ett par kvinnliga sådana med goda referenser äro fruarna Eeuterdahl och Ström, till hvilkas annonser i Idun vi hänvisa. Teater och musik. K. operan återupptog dagen före nyårsaftonen Verdis opera » Otello » med ny besättning i de båda hufvudrollerna. Titelpartiet utfördes så- lunda af hr Morello, och för att få en representant för Desdemon a hade direktionen tillkallat fröken Ek. Om detta val var så lämpligt, våga vi betvina. Eedan de yttre betingelserna för Desdemona saknade fröken E. Och äfven i rösten fattas den friskhet och klang, som äro nödvändiga för detta parti. Det var endast i fjärde akten, som fröken E. med utförandet af » Videvisan ' förmådde något höja intresset för prestationen. Skulle ej inom operans egna led finnas en Desdemona? T. ex. fru Brag eller fröken Lindegren måhända? Hvad hr Morellos utförande af titelpaitiet beträffar, så måste erkännas, att lian i dramatiskt hänseende ganska lyckligt löste sin uppgift, ja flere scener voro af förträfflig verkan. Slutscenen kunde dock hafva gjorts bättre. I vokalt hänseende var det ej så litet som brast. Att här och där en eller annan ton föll bort eller ansträngdt frampressades, får ej alltid skrifvas på den dramatiska färgläggningens konto. Det är nu godt och väl att i framställningen söka ingjuta så mycket dramatiskt lif som möjligt, men det får ej ske på bekostnad af sången, hvilken ju dock är och måste vara hufvudsaken. Maskeringen var lyckad. — Den som enligt vår åsikt lyckades bäst i sin uppgift, var hr Söderman som Jago. Det gemena och elaka borde dock något mera hafva pointerats. Det sätt, hvarpå uppgiften löstes, visade emellertid, att den samvetsgranne och arbetsamme sångaren allt fortfarande går framåt. Oassios och Emilias roller innehades af hr Lundmark och fru Linden. — Åtskilliga slitningar förekommo i körerna. Salongen var vid denna föreställning nästan utsåld. K.
431 ‘'äfvensom dä någon missgerningsman gripes t-’ “nom Länet eller lös person ertappas, Länsman, “fjerdingsman, eller annan af Kongl. Majit Ile“fallningshafvande utsedd behörig person, bör åtfölja sadane transporter till närmaste fångförirrgs“station emot tillgodo njutande af serskildt tråk* “tamente af Trettiotvå skillingar Banko för hvar. “je dag, sorn åtgår till Transporten och återresan, “Då endast härigenom ändamålet, en säker “och skyndsam fångföring, kan vinnas samt jern“val härmed förenäs en billig jämkning i skyldigheter hemmanen emellan, samt en laglig rättvisa, att allmogen icke må belastas med skyll“digheten att hysa och bevaka missdådare hvil“Ica genom denna anstallt alltid skulle komma att “forvaras uti dertill anbragte behörige fängelse“rum, gör Kongl. Maj.-t Sig förvissad, att Bik“sens Ständer äfven skola anflå medel till bestridande af de kostnader, sorn desse af Riksens “Ständer sjelfve yrkade och af Kongl. Majit nu “medgifne anstalter ourogängehgen i vgakställig“lieten erfordra, “Att erhålla säkre och pålitlige personer till “Gevaldiger, anser Kongl. Majit högst nödigt , “och för att vinna sådant , finner Kongl. Majit “den af Dess tillförordnade Stats-Beredning för “en hvar sådan Gevaldiger föreslagne årliga lön “af Tjugufem (t 5) tunnor Säd, hälften Piag “och hälften Korn , att efter Riks-Markegångä “pris till dem qvartaliter utbetalas, iske vara “högre, än som oumgängeligen fordras för att “svara emot det ansvar en sådan person sig “iklädt; och finner Kongl. Majit att antalet af “desse Gevaldiger - karlar bör minst bestämmas Stats-UtskottetS Betänkariden. “ofver liela Riket till Sextio (60), om alltid tillgång på sådane personer skall vara att påräkna, “hvilket antal Kongl* Majit förbehåller
5o,58o 262,900 4:o Presterskapets Inkomster vid Barndop, Bröllopp, Begrafningar, Nattvards-Confirmationer, m. m. tillhöra egenteligen Personalen, samt då nu omkring if Million af Rikets Folkmängd är Skaltskrifven torde denna inkomst med 6 sk. pro persona icke vara för högt beräknad, och utgör i Penningar 187,500 R:dr, eller i deremot svarande Spannmålsbelopp å 5 R:dr Tunnan 37,500 l87,5oo 5:o Presterskapets Boställen, utom dem som finnas i Stora Kopparbergs Län, utgöra 1,910 hela Hemman i det minsta värderade till 3ooo R:dr per Mantal, då Uela yärdet pu dessa Boställen utgör R:dr 5,780,000. hvarå 4 procent anses såsom Inkomst, enligt BevillningsStadgans grunder utgörande 229,200. — eller deremot svarande Spannmålsbelopp å 5 R:dr Tunnan 45,840 229,200 Samma 434,249 2,171,245 Föregående beräkning upptager 434,249 2,171,245 Hvilken summa ökas med 165,751 Tunnor Spannmål; så alt hela Anslaget skulle komma att utgöra 600,000 Tunnor, emot förbindelse å Clerecie-Statens sida, att afträda dess rätt till det närvarande olämpliga Aflöningssättet, samt åtnöjas med denna summa, hvilken i Riks-Staten, såsom öfrige Tjenstemanna-Corpsers aflöningar borde upptagas och efter skeende reglering fördelas på en och hvar al Clerecie-Statens Tjenstemän samt till andra för denna Stats behof nödvändiga utgifter 165,75! 858,755 Summa | 600,000 |3,ooo,ooo N° io.
Majds Nådiga framställning om uppskof med deras afgörande till nästa Riksdag: likväl har Utskottet trodl sig, med full öfvertygelse att sinnena dertill redan äro tillräckligt forberedda, till afgörande hos Riksens Ständer böta föreslå några få frågor, då' det otvifvelaktigt skulle leda till stor nytta , att bestämda beslut ju förr dess hellre af Riksens Ständer deröfver fattades; och när således Utskottet, äfven i afseende på denna del af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i allmänhet tillstyrker Riksens Ständers underdåniga bifall, har det tjock ansett det enligt med sjelfva de af Hans Majrt Konungen i Nåder -stadgade grundsattser, om Deri 13 ApriK 57 om Riksens Ständer dervid skulle fästa ett undantag för afgorandet af endast några få bland tje annu hvilande förslagen, hvilka Utskottet utbeder sig hos Riksens Ständer härmed få anmäla. X afseende på 20 § Regeringsformen livi lar på hordet ett förslag till ändring, af innehåll: ”att om de Militaire Stats-Råden skulle vara ”hindrade alt bivista Högsta Domstolens Sessioner ”i mål, sorn ifrån Krigs-Domstolar dragas under ”Konungens pröfning, tvenne militaire personer ”af högre grad dertill af Konungen må kunna ”kallas, att de i Stads-Rådens ställe i Högsta ”Domstolen intaga, såte under Domaré-jäf och ”ansvar, och utan särskildt arfvode. Eft förslag är äfven på bordet hvilande till ändring af 70 §- Regerings-Eormen, innehållande föreskrift, ”att Bevillnings-Utskottet opåmindt vid ”hvarje Riksdag bör uppgifva de Allmänna grun”derna för den blifvande Beviilningens fördelning, ”då, seclan summans belopp blifvit faststäldt, Ut”skotiet bör, med tillämpning af dessa grunder, ”författa förslag till Beviilningens utgörande.” I afseende på anmälandet af förslaget tilian-' dring af 74 §•
sedan förklarar, hade någon » utaigt att eröfra » Norge, och, eftersom det intet mera kostar, sedan man en gång lemnat sanningen bakom sig, skrufvar han derefter upp sig till det hittills ohörda påståendet att Sverige och Norge voro bada » nödda och tvungna » att ingå unionen med de vilkor, som dervid faststäldes. Betta senare tvång skulle då, menar förf., ha legat » utom krigshändelsernas gång » (förmodligen således i diplomatiska åtgöranden). Vi skola taga hvartdera af dessa påståenden i skärskådande. Hvad först beträffar den militära sidan af saken, så har förf. dervid, löjligt nog, egentligen icke annat att åberopa än ett aflekteradt och omotiveradt utrop af d. v. kronprinsen Carl Johan; » Gif mig 40,000 man och 6 millioner, och jag skall marschera! » För att förstå huru litet detta yttrande betyder, bör man till en början veta att prinsen då redan hade dessa 40,000 man, nämligen 30,000 inom Norge och 10,000 i reserv, samt att svenska statsverket aldrig under något krig befunnit sig i så godt skick som då, énär kronouppbörden inflöt med lätthet (under åren 1813 — 1815 påräknades i riksstaten för hvart år i medeltal 835,349 r: dr 4 sk. 5 r., men inflöto i medeltal 1,485,994, 39, 1, hvaraf högst år 1813: 1,988,427: 16; och för samma period bestego sig statsverkets öfvcrskottcr till 5,970,608 r: dr allt banko), samt större delen af krigskostnaderna i Tyskland och Danmark blifvit bestridda med engelska subsidier. Betydliga förråder för norska fälttåget, till värde af öfver 1 million r.dr b: ko öfverfördes också, efter den Napoleonska kampagnens slut, från Tyskland.
Utaf dito, 21,600 R:dr, för hamnbyggnad vid Borgholm på Oland 7,600: » dito, 16,666 R:dr 32 sk., för rätning af segelleden mellan Linköping och sjön Roxen samt Stångåns upprensning 1,666: 32. » dito, 25,000 R:dr, för Arboga-åns uppmuddring mellan staden Arboga och Mälaren 5,000: » dito, 26,666 R:dr 32 sk., för upprensning och fördjupning af Köpings å 6 666- 32. (Utbetaldt i April och Augusti 1858.) 1856 och 1857 års anslag för en kanal-ledning mellan Eskilstuna och Mälaren 20,000: (Utbetaldt i April 1857 och Mars 1858.) Utaf 1854—1857 års dito, 125,000 R:dr årligen, för v äg anläggning ar och förbättringar samt strömrensningar, äfvensom mindre hamnoch brobyggnader 156 484: Anslaget för ny brobyggnad öfver Helgeä vid Christianstad 33 333. jg Utaf 1854—1857 års anslag, 5,000 R:dr årligen, för myrutdihningar och sjösänkningar m. fl. vattenaftappnings-arbeten ... 14 220: Anslaget för utdikning af Stora Mossen samt sänkning af Käfsjön och Harsjön m. 11. sjöar inom Westbo härad af Jönköpings län. 20 000: (Besparadt, jemlikt Kongl. Brefvet den 10 Januari 1857.j Dito för fortskyndande af afvittrings-ärendena inom Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens län 8,000: Dito för erhållande af ett instrument till brän vins mätning och profning 3,000: Utaf dito, 3,000 R:dr, till premier åt egare af kreatur utaf utmärktare slag 1,104:41. — Anslaget till slöjd-expositioners befrämjande 3,000: