Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
5 Reservationer: af Herr Montgommerie-Cederhielm, sorn ansäg, dels att, då 70,000 Rdr årligen vore, genom tre Stånds beslut, anvisade till betäckande af Postverkets, såsom följd af forslaget, ökade kostnader, berörde summa ej borde, å någondera sidan, ingå i voterings-propositionen, utan borde, beträffande denna del af frågan, allenast votering eg a ruin emellan beslutet härom, å ena sidan, sådant det af tvä Stånd blifvit fattadt, och å andra sidan, sådant det lyder med den ändring i ordalagen och med det tillägg, som af Preste-Ståndet blifvit antagne; — dels att, vid votering öfver återstående delar af frågan, borde Ridderskapet och Adelns samt Bonde-Ståndets sammanstämmande beslut om anvisande af 200,000 R:dr R:mt årligen, jemte öfriga af dessa Stånd beslutade bestämmelser, blifva ja-proposition, samt genom särskild votering afgöras huruvida Preste-Ståndets beslut om anvisande af 100,000 Kalr årligen, med öfrige af Preste-Ståndet beslutade bestämmelser, eller Borgare-Ståndets beslut om alslag å hvarje åtgärd borde blifva nej-proposition i hufvudvoteringen. af Doktor Rundgren: ”Att frågan om skjutsningsbesvärets ordnande hörer till den ekonomiska lagstiftningen, att den såsom varande af sådan natur behandlades vid sistlidna riksdag uteslutande af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, äfvensom att sådana frågor, jemlikt 49 § Riksdags-ordningen, hafva förfallit, dä två Ständ stadna emot två, lärer vara^ obestridligt. Sammaledes torde man ock utan fara för misstag kunna säga, att frågan, ifrån att vara af ekonomisk natur öfvergär till en statsreglerings-fråga, endast så vida Riksens Ständer besluta ett sådant ordnande af skjutsningsbesväret att statsanslag befinnes erforderligt för organisationens genomförande.
Alla uppgifter, skriftliga eller muntliga, skola i Mantals-läogden noga intagas, de skriftliga numereras och numren anmärkas i Man tals-längden, hvilken de bifogas. §. 48. Den upprättade Mantals-läogden skall A allmän sockenstämma till granskning företes, eller ock, om så begå res, uppläsas och sedan genom påskrift af vederbörande pastor, eller den hans tjenst förrättar, samt tvänne närvarande socknemän, styrkt blifvit, att antingen inga eller endast de uti serskild förteckning upptagne anmärkningar blifvit till rättelse antecknade, med sina bilagor emottagas af hvarje församlings pastor, hvilket allt till vederbörlig Taxerings-Comité öfverlemnas, att ytterligare granskas;; och åligge del 4o Bil. lill Bevillning-UtskoUets Betänkande j No 12. Skattskrifvaren, att tillställa vederbörande Pastor Mantals-längden så tidigt, att åtta dagar förut kan kungöras om den söndag, hvarå Längden i sockenstämma kommer att till granskning företes, samt 0111 det ställe, hvarest den, lill dess socknestämma inträffar, blifver för socknemännen till genomseende att tillgå. Om Taxerings-Comite pä Landet. §. 49. Häradsskrifvaren åligger att författa och till Konungens Befallningshafvande, under loppet af Januari månad, insända förslag till terminer för Taxerings-Comiteernes inom Fögderiet sammanträden, hvilka så bestämmas, att Häradsskrifvaren dervid kan vara tillstädes, och att förrättningarne inom medlet af Juni månad må kunna fullbordas. §. 50. Konungens Befallningshafvande bestämmer, så fort sig göra låter, terminerne för Taxerings-Comite'ernes sammantäden, så att de inom förr nämnde tid må vara slutade. De kungörelser härom, som öfver liela Länet höra utfärdas och uppläsas, skola innehålla bestämda föreskrifter, så väl i afseende på de uppgifter till 1 axerings-Comiteen, hvilka det åligger den skattskyldige att ailemna, som ock hvad af Comiteen sjelf iagtlagas hör.
Härtill torde uplysningsvis böra bifogas, att förstn:de år, eller 1848, då båda fondernas inkomster i det hela beräknades till R:dr b:ko 49,237: 3. 8. utgjorde den andel deraf, som Staten under olika benämningar anvisat, ej mindre än .. 31,371: Återgår man nu ånyo till jemförelser de särskildta personerna emellan, så finnér man alt Kaptenens pension för det närv:de är 1,530 R:dr r:mt, under det att den för orkeslöshet, efter 30 års tjenst, afskedade båtsmannens är 18 R:dr r:mt, och ändock är för alla embetsoch tjenstemän föreslagne förhöjningar, eller för Kaptener med högsta lön till 2,000 R:dr r:mt, under det att intet blifvit vidgjordt för gemenskapen, som dock äfven äro varelser ') D. 3 Dec. innev. år: Embetsoch tjenstemäns pensioner 50,990: » ” enkors och barns gratialer . 29,199: go 189: Gemenskapens pensioner 14,193: » enkors och barns gratialer 296: 14 439, Den 3 December e. m. 165 med menskliga behofver af kläder och föda, men för hvilkas upfyllande de, oaktadt sina för fosterlandet upoffrade krafter och lemnade bidrag, erhålla långt mindre 8n de nödtorftigaste behofver kräfva och mindre än kostnaden för något fattighjon. Anledn:n härtill behofver lyckligtvis ej sökas uti tankan på enskildta fördelar, oaktadt det vore kanske förlåtligt om de vanlottade, i medvetande deraf att pensionskassorna för befäl och gemenskap icke, såsom inom arméen, äro delade, utan förvaltas af ondast den ena klassen bland pensionstagare, skulle falla på en dylik tanka, men den är snarare att finna uti en för långt drifven håg, på mera än ett håll, att öka befälets pensioner, för att upmuntra de äldre till afskedstagande, och en alltför stor glömska af de frånvarandes rättvisa anspråk.
Riksdagen framstälde äsigter i allo öfverensstämde med hvad, som blifvit anfördt uti KammarColIegii förslag af den 8 December 1828, funne, att berörde åtgärd skulle medföra mycken lättnad vid kronoräntornas debi - 43 terande och utgörande, samt kunna, utan förnärmande af någons rätt, utföras, hvarföre Kongl. Majit till Rikets Ständers pröfning och bifall framstälde: l:o att räntepersedlarne måtte sammanslås och förenklas enligt KammarCollegii nyssnämnde förslag; 2:o att dervid borde följas den grund, att ingen räntegifvare skulle erhålla högre eller lägre grundskatt, än förut, och att den, som häruti ansåge sig förnärmad, skulle ega att i behörig ordning deruti söka ändring, hvilket äfven förbehölles Kronans ombud; 3:o att förvandlingsåtgärderne borde handhafvas af särskilde Comiterade i hvarje Län, under Ordförande af Konungens Befallningshafvande, hvilka Comiterade egde att, efter räntegifvarnes hörande, för hvarje hemman bestämma dess blifvande förenklade grundskatt, med vederbörande lemnad besvärsrätt; och att alla åtgärderne för denna omsättning borde fullbordas så skyndsamt, att kronoräntorna måtte öfver hela Riket kunna efter nya methoden utgå och debiteras ifrån och med år 1837. — Till svar härå yttrade Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 17 Maj 1835: att de med afseende å de under flere Riksdagar erkände fördelar, som räntornas förenklande skulle medföra, lika med 1830 års Ständer, ansågo denna åtgärd böra utföras; att, ehuru Kongl. Maj:ts Nådiga proposition hufvudsakligen innefattade de bestämmelser, hvilka härvid borde iakttagas, Rikets
De förras åliggande är 181 att betjena arméen med hastigt slagna broar, vanligen öfver mötande bredare vatten, och genom de på vagnar medförde, fullfärdige bromaterialierne äro pontoniererne i stånd att utföra detta, oberoende af tillgångar på byggnadsmaterialier å det anbefallda broslagnings-stället. De kunna således på, till minuten bestämd, tid halva den äskade öfvergången färdig Detta är pontontrainens nytta oell det som gör, att den numera ej kan undvaras vid någon europeisk armé. Men ingen här kan medföra i falt mera än ett visst begränsadt antal ponton-ekipager, och således kan endast undantagsvis en pontonbro få qvarligga öfver det vattendrag, der den blifvit utlagd vid första behofvet, äfven om öfvergången öfver samma vatten fortfarande måste bibehållas. Den uppbrvtes vanligen efter en helt kort tid, för att forslas till nästa ställe, der dess tjenst erfordras, och till det förra vattendragets öfvergående måste en annan brygga anläggas, om behofvet så kräfver. Samma skäl, nemligen ponton-ekipagernes begränsade antal, gör ock att mången gång, då en talrik corps skall samtidigt öfvergå ett vatten, och ett större antal bryggor slås deröfver, utföres en del med stor hastighet medelst pontonerna, men de öfrige, med längre eller kortare tidsförlust med tillhjelp af sådane materialier, som på stället kunna anträffas Så t. ex. slogs, under 1849 års fälttåg i Ungern, af österrikarne 12 pontonbryggor, 11 bryggor af åtskillig krigsmateriel och 13 bryggor (hvaraf en 352 famnar lång) af nödfallsrnateriel öfver floderne Donau, Vååg, Theiss, Gran, Raab, Marsch, Rabnitz och Csonto. Ungefär samma förhållande var det uti Italien 1848—1849 samt 1859. Öfverallt har pontonerna gjort de största tjenster, men öfver allt har derjemte erfordrats ett stort antal andra bryggor.
Kanske torde en undervisningsanstalt, som afser allmän nytta, och som lofvar fylla ett allmänt erkändt behof, samt ur denna synpunkt blifvit af Kongl. Majit i Nåder föreslagen till anslags erhållande af Staten, äfven af den andra Statsmagten ej dömas alldeles ovärdig en hägnande uppmärksamhet och ett oundgängligen nödvändigt understöd.” Häruti instämde Friherre von Kramer, Herrar Virgin, Lagerborg, von Rosen, Möllerhjelm, af Harmens, Prosten Berlin, Herr Gustafsson och Riksdagsfullmägtigen Sven Heurlin. Angående äskade högre anslag för Navigations-Skolorne i Hernösand. ”Wisby och Carlshamn: af Herrar Virgin, Lindström och Norin. STOCKHOLM, I. Fjerde Hufvud-Titeln. _ "• C/j ébTB § » B PMo “1 S» £ 2 u p H-” S h rs T:r. 272 Landi för svars Departementet. Departcments-Chefen: Lön 4,500: Taffelpenningar 2,500: — Departementets Canzli-Expeditiou: Expeditions-Chefen 3,00(0: 377. Öfrige Einbetsoch Tjen - steman 105. Afgå: till 5:te Hufvud-Titeln . 12,910: 16.- 105: 12,805: 16. — 1,826 1,376 676 15 1,050 5,215 Departementets Commando-Expe d ilion 4,000: Tillkommer: Till Expenser 850: Krigs-Collegiurn Generalitets-Staten Ingenieur-Corpsen Topographiska Corpsen Artilleri-Staben Öfver-Commendants-Expeditionen i Stockholm Commendants-Staten Krigs-Akademien , Allmänna Garnisons-Sjukhuset S:r Indelta Arméen.
D. föredrogs ä nyo och bifölls Lag, Utskottets förleden gärdag pä bordet lagda Meme. rial, rörande den af Herr Borgmästaren Nensen wäckta motion till förekommande deraf att icke twenne köpe.afhandlingar om samma fastighets egendom med twenne serskilta personer mätte hinna upprättas, ve supra. blx Lrotocollo 6. 8ilvcr stolpe. Utdrag af Högloft. Ridderftapets och Adelns Protocoll wid Urtima Riksdagen i Orebro den 14 Octob. igro. S. D wid granskning af Lag.Utskottctö Förstag om en Lag till Myrände af Upplopp, sa Den 14 Oetober. 209 sä wiqtiga betänkligheter emot dest antagande sig yppat, som icke synas kunna med mogenhet afhjelpas under dea korta tid Riksens Ständer sig för Riksdags-ärendernes afgörande föreskrift wit, och en Lag, hwars stadgande bör stä i den atldranärmaste gemenskap med afseendet ä den allmänna medborgerliga säkerheten, kräiwer den samwetsgrannaste behandling; sä har Rivderskapet och Adeln för sin del ansedt all ät. gärd wid förenämde project för denna Riks, dag böra hivila, och Riksens ständer för det närwarande kumra ätnöjas med den underdäniga anhällan hos Konungen, att Hans Maj:t täcktes, wid inträffande upplopps-tillfällen, efter foregängne warningar, genom wederbörande Em. betsmän gifwa werkställighet ät den i Lagarna stadgade grundsatts, att wäld mä med mäld mötas, i det owillkorliga ändamäl, att Riks. lagarna mä upprätthällas och allmän och enskild säkerhet blifwa tryggade, k/t supra. klx Lrotocollo A. 6. 8i!verstolpr. Utdrag af Högloft.. RidderffapetS och Adelns Protocoll wid Urtima Riks. -agen i Arebro den 14 Octob. igro. S. D. c6iföll Högloft.
Vi hafva ej be höft öfvertyga® derom, att skjutsfrågan icke utgör någon ståndssak, i hvilket fall dess afgörande icke vore något önskoingsmål, utan vi veta nogsamt, att det är jorden, och icke någon viss innehafvare af den, som Skjutsningens Onus är ålagdt. Märkeligt är likväl, attingen af BondeStåndet motsagt de motioner om lindring deri, som äro gjorda, äfvensom att intet af de öfriga Respectiva Stånden billigat dem. D tta förhållande visar nog, hvilken saken närmast rörer. Väl veta vi, att i senare tider andra Jordbrukare än Bönder lagt sig till skjutshemman, och' att Skjutslegans trllvägabragte förhöjning från denna period Jtan dateras. Om afseendet på vår sak, eller Besv. och Elon. Utsh. Betänkande». 743 på. elem, som deri blifvit deltagande, ti! lynnnit o‘s besogde fördel, Isan icke här utredas. Om Höglofl. Utskottet funnit för mycken värma, eller något mindre väl valdt uttryck i de Memorialer i ämnet, sorn från vårt Stånd inkommit, så vill det icke anslå, att fästa oss vid ett misslyckadt drag, om det ock skulle kunna finnas på en annars saint och skönt tecknad tafla. Våra medbröders r.it, redlighet och Fosteri ands-kär • O lek äro oss kände, och en anmärkning på deras Stil vore tn otacksamhet emot deras möda. Då Riksdagsmannen Longberg säger, att vi genom Skjutsinrättningen blifvit Uraktade och förnedrade, har han haft tankan mera fästad på d t behandlingssätt, Skjutsbonden ofta röner, och de icke likgiltig^ följderna deraf, än på det philosophiska i saken. Sjelfva slafven blir icke förnedrad, 'då han ger vika för våldet, och, om BondeStåndet funne sig förnedra dt'genom skjuts-inrättningen, hvad skulla hindra oss att afkasta en hörda, som då vöre lika stridande emot våra naturliga rättigheter, som den nu är emot våra borgerliga?
Ditt embring t i § 11 momentet odj 4 § 2 momentet Drl)cbfrif)et3; g-örorbningeit, angåenbe aflcmnanbc af exemplar af treefta arbeten; enligt ÄonfHttt; tion3;lttfbottet3 Memorial 9t:ri8 51, 59 ocf) 72; 8- 89. öfter att fåtunba Rafina fuUånbat be loärf, Dfj, fåfont ©menfba fyolfetS om; bub, ålegat, f)afme 28 i, enligt förefbrtften i 9li63bag3sDrbntngen3 § 2 att i betta 9iib3bag3;23effut beftåmma bagen, bå 9iifet3 ©tanber åter fiola fammanträba, fjär; mcbelft metat balla bent, font loth itäftfömmanbe Sagtima 9itf’3bag, f'å grutib af laglig rätt eller efter föregånget orbentligt mai, böra i råbflagcit ocf) bcffutcit bel; taga, att, l)är t ljufmubjiabeu, ben 15 Dftobcr 1862 fig infinna; åligganbe bet mebcrböranbe att, utan färffilb påminnelfe odj utan annan anlcbntitg än benna ballelfc, beförja, bet malen till 9tib3bag3mäu, ber fäbana mai äga rum, t laglig orbning ocf) mtb anfmar, imber loppet af uäftföregäcube
R:dr 25 sk. 6 r:st banko, och då Magasinsförvaltare!! såsom lön eller arfvode uppbär endast 360 R:dr, har hela inkomsten utgjort 1,815 R:dr 25 sk. 6 r:st. Men enär i betraktande tages, att Förvaltaren måste föda samt aflöna en Bokhållare och minst en dräng, synes återstående beloppet ej utgöra någon öfverdrifvet hög vedergällning för den bade ansvarsfulla, maktpåliggande och besvärliga befattningen, synnerligast då härtill kommer, att afskrifningsprocenten i allmänhet cj obetydligt understiger förstnämnde»summa, såsom följd af lägre upphandlingspris, förskämning af de magasinerade varorna, särdeles mjöl vid mindre goda eller gynnsamma skördar, m. fl. omständigheter. Att afskrifningsprocenten för är 1848 icke beräknats efter de vid upphandlingsauktionen den 6 Oktober samma år erhållna pris, synes desto mindre bordt föranleda till någon erinran, som dessa pris gällde 1849 års leveranser, och upplysning derom blef Revisorerne särskilt meddelad; hvadan den framställda anmärkningen hvarken kan tillskrifvas misstag, förbiseende eller bristande kännedom om rätta förhållandet. Då vidare i öfvervägande tages, att medelprisen vid Carlsborgs magasin rätteligen grundas icke ensamt på inropsprisen, utan jemväl på varuqvant.iteterna, saknar Kollegium, af den erfarenhet, som från förvaltningen af nämnde magasin kunnat hemtas, all anledning att dela Revisorernes åsigt om behofvet af ändring i nu gällande afskrifningsreglemente, helst för gifvet och obestridligt antagas kan, att, iden män afskrifningsprocenten minskades, Förvaltarens ordinarie aflöning mäste höjas, såvida någon person med redbarhet och pålitlighet skulle kunna för befattningen påräknas, och hvarförutan staten snarligen torde få vidkännas förluster, vida öfverstigande den besparing, som kunde åvägabringas genom nedsättande af Förvaltarens rättmätiga inkomster under det belopp, som erfordras äfven för den tarfligaste utkomst.
Då den sålunda ifrågakommande förhöjning i anslaget påkallas af ökade pris på beklädnads-materialier och arbeten; samt någon nedsättning uti de till Regementenas och Korpsernas beklädnadsfonder enligt gällande författning utgående beklädnadsanslag desto mindre kan ega rum, som munderingarna, i anseende till de utsträckta vapenöfningarna, nu äro underkastade vida större slitning än tillförene, vill Kongl. Maj:t härmedelst till Rikets Ständer göra framställning derom, att anslaget till »Lifoch Släpmunderingar vid Rotehålls-regementena» må förhöjas med 23,800: — samt att tillika medgifvas må att de besparingar, som å det sålunda förhöjda anslaget kunna uppkomma, få användas till bestridande afslitningsersättning för garnisons-kommenderingar, hvilka af 4:de Hufvudtitelns anslag underhållas. Salpeter-uppköp. Uti detta till 270,000 R:dr nu beräknade anslag anser Kongl. Maj:t Sig kunna föreslå en nedsättning af 100,000 R:dr, med vilkor att Salpeter-fondens tillgångar orubbade bibehållas och att räntan deraf får användas till dithörande utgifters bestridande. Summa tillökning R:mt R:dr 221,036: 98. som utgöres af: Äskade tillökningar i anslag 171,036: 98. Högre beräkningar af förslagsanslag 30,000: — Då från denna tillöknings-summa afdrages ofvanberörda minskningar i anslagen: För Generalitets-staten — 630: —- För Salpeter-uppköp 100,000: — äfvensom de till öfverflyttning på 3:te Hufvudtiteln föreslagna anslags-beloppen för Hallands och Wester Norrlands Beväring 13,793: — 114,443: llih. till /.'• St. Maj:ls Nåd.
Gumselius, Th. D:r, Contractsprost, Kyrkoherde i Örebro Pastorat, K. N. 0., K. W. 0., L. K. W. A. L. S. N. G. Wennerström, Kyrkoherde i Botkyrka och Salems församlingar af Strengnäs Stift. L. S. P. E. Thyselius, Theol. Doctor. Contractsprost, Kyrkoherde uti Nyköpings östra pastorat, L. N. 0. L. S. Jacob Lundberg, Contractsprost, Kyrkoherde i Björkviks församling af Strengnäs Stift. L. S. C. 0. Björling, Th. Doctor, Domprost i Westerås, L. N. 0. L. S. S. L. Ljungdahl, Th. Doctor, Prost och Kyrkoherde i Hedemora pastorat af Westerås Stift, L. N. O. L. S. Axel Eurén, Ord. Kongl. Hofpredikant, Prost och Kyrkoherde i Söderbärke af Westerås Stift, L. N. 0. L. S. L. G. H. Palmlund, Philos. Doctor, Contractsprost i Allbo Prosteri och Kyrkoherde i Skatelöfs pastorat af Wexiö Stift, L. N. 0. L. S. A. Lundholm, Philos. Doctor, Prost och Kyrkoherde i Wernamo, Woxtorp och Tannö församlingar af Wexiö Stift, L. N. 0. L. S. fftimagg-gSefJut 1866. 97 J. M. Almquist, N. Th. Simonsson, J. Ternström, Th. D:r, Contractsprost, Kyrkoherde Philos. Doctor, Kyrkoherde i Örtofta Th. Doctor, Kyrkoherde i Fjelkestad i Skärstad af Wexiö Stift, II. N. O. och Killa Harrie församlingar af af Lunds Stift. k. S. Lunds Stift. L. S. L. S. Sam.
Robsahm. S. "D. 1 å Högvördiga Prest*Ståndets, genom Protocolls Utdrag under den II Juli, gjorda in5-te bandet» ^45' *4®* bjud» *154 Den 14 Juli bjudning, instämde Borgare-Ståndet uti det beslut, att, med bibehållande af Bikets Academiers hittills brukliga taxeringssätt, 5 Art. 4 §. 7 Morn. af 1812 års Bevillnings-förordning må uti den nu blifvande införas, i stället för 4. Art. 4 §. 4 Mom. i det nu antagna nya Bevillnings-förslaget. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. D. Sedan Hoglofl. Bidd. och Adeln, under den 2 2 Juni, uti Borgare-Ståndets den 13 beslutade tillagg i underdåniga Skrifvelsen om Comitéen till reglering af Statens Embeten och Tjenster, instämt på det satt, att, till Bikets Ständers Eedamöter i denna Comité, borde förordnas en Fullmägtig ii Banken och en i Biksgälds Contoiret för hvarje Biks-Stånd, så fann Borgare-Ståndet för godt, att nu med Hoglofl. Bidd. och Adeln häruti instämma. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D. Då nu åter föredrogs Constitutions-Utslcottets den 11 Juli på bordet lagda Memorial af föregående dag, rörande utarbetning af förslag till en förbättrad Representation, biföll Ståndet hvad Utskottet hemställt, om underdånig skrifvelse till Kongl. Maj-.t, i afseende på härtill - Den 14 Juli. 1159 till nödiga Statistiska upplysningar, och lät för öfrigt vid samma Betänkande bero. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn.
alt denna inflyttning vägra, så vida ej den, som vill dem inlaga, ställer full säkerhet för den kostnad, t 68 Expedilions-Vtskoltets Förslag till tind. Skrifvelse N.-o 337. socknens fattigvård kan få vidkännas för framtida underhållet af dessa tjenstehjon och deras barn, intill dess barnen fyllt femton år; och 3:o att då församling å allmän sockenstämma vägrat sådane personer, öfver hvilkas inflyttning församlingen eger yttra sig, att i socknen inflytta, skola vederbörande vid mantalsskrifning ställa sig till efterrättelse församlingens sålunda fattade beslut. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den g Maji 1835. Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 9 Maji i835. Pieste-Ståndet den 9 Borgare-Ståndet den g Bonde-Ståndet den 14 Rikets Ständers Underdåniga Skrifvelse, angående upptagande af ett lån till befrämjande af HypotheksFöreningar. (Stats-Utsk. N:ris 366, 367, 4o5, 424 och 447)- S. A. K. Sedan Rikets Ständer, under den 18 Augusti förlidet år, hos E. K. M. i underd. tillkännagifvit, hurusom de, på anförde skäl, upphäfvit det vid sista Riksdag fattade beslut om upptagande, för Statens räkning, af ett lån på två millioner R:dr Specie, för att dermed biträda fastighetsegare, och hvilket lån icke kunnat, på de af Rikets Ständer fastställda vilkor, erhållas, har E. K. M., uti Skrifvelse den 4 derpåföljde October, behagat i Nåder meddela Rikets Ständer, att E. K. M. icke kunnat, för sin del, erkänna giltigheten af hvad Rikets Ständer, till stöd för deras uti förevarande ämne sålunda förändrade åsigter, i underd. andragit, helst, utom andra af E. K.
Arme'eBefälets organisation, i afseende på tjenstgöringsförhållanden , tillhör ingen annan än Konungen: jag känner detta, och ingen kan vara tryggare i detta afseende än jag; men, i anseende till Indeldta Armdns löner, äger Nationen genom sine Representanter en röst — och om det är Representationens alfvar att bibehålla och återställa vårt så väl Civila som Militaira IndelningsVerk, ar det både deras rätt och pligt, att uttala denna öfvertygelse, och afgifva denna röst i bestämda ordalag. I Öfrigt åberopar jag hvad min förra Reservation innehåller i afseende så väl på frågan om Genetalslöner, i händelse särskilte sådane äro behöflige, som på den enkla uppställningen af grunder för en 3:dje BataillonsBefäls aflöning. H:r Biskopen Doctor Thyselius har i öfrigt reserverat sig emot Utskottets förslag att den ifrågakomne tillökningen må för framtiden finnas tillräcklig, såsom efter H:r Biskopens tanka icke lämpligt, så länge R, St:r cj beviljat allt hvad K. M:t för ändamålet begärt Betänkande!), N:o 23g, i65 och regleringen således ej kunde anses vara definitif saint så länge Myntvärdet ej blifvit bestämdt. Vid 20 Puncterij ang:de Fourageringcn för tfärfvade Cavalleriets och Artilleriets Ilastar. Af Hr Friherre Palmstjernaj som föreslagit det tillägg vid Utskottets hemställan, att i det fall möjligen brist uti AnsIagsSuinman mot beloppet af de blifvande PassevoIaneeContracterne skulle uppkomma, skillnaden intill nästa Riksdag må förskjutas, och utaf RiksgäldsContoret ersättas. Uti denna Reservation hafva Hr Grefve v. Schverin samt RiksdagsFulImäktigen Nils Strindlund från WesterNorrlands Län instämdt, med tillägg af den sistnämnde, att i händelse öfverskott å Anslaget skulle uppkomma, desamma till RiksgäldsContoret aflemnas. Af H:r Noréus: