Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
”Ja, så är det,” inföll Arve med rörd och hjertlig ton; ”jag bär dem på hvardera sidan om hjertat, liksom jag på hvar sin sida af plånboken förvarat begge sparkassorna, min goda mors och min käre farbrors. Men låt oss nu icke vara ängsliga,” tillade han med gladare mod, ”det går nog bra! Jag vill ärligt skrifva om allt som möter mig; och mor skall se att vår Herre styr till det bästa. Hade jag bara än en gång fått se min vackra ros – hon följer mig öfverallt, hvar jag går och står.” ”Du kommer just bort i behaglig tid,” sade fru Kathrina och kastade en blick på löjtnanten. ”Jag vet ej hvad jag har för en afsky för de der Haraldsons; men jag kan alls icke lida dem. Hade ej det packet, Gud förlåte mig, jag skulle inte så illa säga, varit, så lefde kanske salig Arnman ännu. Det var för det tilltänkta beslaget på ...” Gumman Arnmans slutmening bortdog, under bemödandet att qväfva en frambrytande tår. Hon ville ej bedröfva sin kära Arve; derföre bröt hon af och gick som vanligt, då hon behöfde lugna sig, bort till fönstret att pyssla om balsaminerna, sina gamla förtrogna. ”Vi skola slå ett slag nedåt stranden,” sade löjtnant Pehr, ”så smakar gröten bättre!” Arve log öfver gubbens finhet; men förslaget var klokt, ty när de återkommo, var åter allt godt. Ingen tvist mera den aftonen: allt var frid, enighet och kärlek. Morgonen derpå afreste Arve. Fjortonde Kapitlet. Aldrig den i striden dukat under, Som i Gud sin fasta sköldborg haft. Bed och älska – och i profvets stunder Skall du röna nådens segerkraft. Böttiger. I det nya huset på Tistelön fanns ett litet hörnrum, der fönstren voro knappt en aln från berget, vid hvars fot byggningen låg. Denna kammare var Erikas älsklingsplats. Der satt hon mången timma ensam, och såg mot bergväggen, hvilken föreföll henne som en mur mellan henne och den öfriga verlden.
Capital-afbetaluingarne få årligen användas såsom lån till hjelp och understöd, dels åt personer, hvilka, lill följd af äldre Skiftes-författningar, efter år 1823 gjort, eller, på grund af sedermera gällande Skiftes-stadgar, nödgats och än vidare nödsakas göra utflyttningar från byar och hemman, samt i förening dermed inrätta nya bostäder; dels ock åt hemmansegare, hvilka, ehuru qvarboende vid skiften, fått emottaga ouppodlad mai k i stället för odlad jord, dock med iagttagande, att af 2:ne eller flere lånsökande, den, sorn nödgats utflytta, har rätt till låns erhållande före den, som fått bo qvar. Hvad af lånetiligångarne möjligen kan under ett år lemnäs obegagnadt, må till det följande året reserveras. (Motsvarande §. 195, mom, 1. Se Belänkandena N:ris 84 och 119.}
Upplästes Banco - Utskottets inkomne Memorial af den 10 dennes, med insändt Transsumt af Banco - Fullmägtigcs kkwerläggningsProtccoll i frägan, rörande olirbetcrna i föreskrifter uti Riksdags - Beslutet och uti BancoFullmägtiges Reglemente, i afseende pä Kronans inbetalningar ä Banqucns förjkotter, samt Banco-Utffottets tillkännagifwande, att beträffande det af Ridderffapet och Adeln äskade utlätande frän Banco-Fullmägtige, i afseende pä sammanjemkningen af desta olikheter, hwaröfwcr Kongl. Majus Nädiga Proposition ej ännu till Bancs-Utffottet bade ankommit, ansäge Utskottet sig, för werkställigbetcn deraf, bora afbida jemwäl de öfrige Refpective Ständens yttrande. Lades pä Bordet. Justerades klen, - Protocvllet för den 7 Sept. Hogloflige Ridderffapet och Adeln ätffiljdes klockan en qwart till 2. in 66em krotocoUi, <2. Lilverstvlxe. Otts - 160 Den 12 September. Onsdagen den 12 September. klenum kl. 8 f. M. ^err Baron och Landt-Marffalken tillkännagaf, att Herr O^iienrnm, som i gärdaas-^iLnu-n anmälts af sjukdom wara hindrad att förblifwa Ledamot af Allmänna Beswärs och Oeconomi^ - Utffottct, jemwäl innehaft ett rum i Eppeditiors-Uistottet, hwilket rum af ofwannämnde orsak äfwen nu more ledigt.
Gyldenstolpe. W. F. Dalman. Lades på bordet. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. half till 10 om aftonen. In fidem ProtocoJli. O. J. Lagerheim. Plenum klockan half till 10 förmiddagen. Vid förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets den ii dennes aflåtne och den i5 derpåfölide på hordet lagde memorial angående Introduction för Kongl. LifMédicus och Riddaren af Kongl. NordstjerneOrden Johan Israel af Ekström, fann Riddeiv skapet och Adeln för godt, att, på sätt RiddarhusUtskottet hemställt, bevilja bemälte LifMedicus Introduction å Riddarhuset under N:o a3o4 bland Riddersoch Adelsmän. Företogs lill pröfning Statsoch Banco-. Utskottens den 28 sistlidne Januarii under N:o 48 afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på hordet lagde, Utlåtande i anledning af väckt motion, angående utvägar till penti ingebristens afhjelpande. Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken framställd proposition blef detta Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit. Ånyo föredrogs Statsoch BancoUtskottens den 28 sistlidne Januarii under N:o 49 afgifne och den 11 dennes eftermiddagen 124 Den 17 Februärii f. ro. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af väckt motion om öppnande af Depositräkningar vid LåneContoren i Malmö och Götheborg för insättande af Guld och Silfver. Herr Manck af Rosenschöld Eberhard: Om jag ej orätt hört, så grunda Utskotten sitt afslag till motionen derpå, att Depositionsräkningen skall vara blott en preliminairåtgärd för realisationen, samt således icke behöfvas sedan realisationen är verkställd, hvarföre de anse den vara af föga permanent vigt för de Landsorter, om hvilka nu här är fråga.
Vanlig, fulU Ständig Bokförhihg i Götha Canal-DiSconteri ägt rutil, med flerfaldiga AssignationS-advisoch Vecko-1 i stof j samt reciprofjue MånadSammandrager båda Contoireh emellan, till controlIbrande af det hela; och dessa enkla och jiä* litliga, till den grad, att jäg med thin Brefvex Bänkens missräkning blifvit upplyst af DiscontStyrelseh ; och fruktar ej se beviset, att Banquen upptäckt hagot dylikt hos Disconten_ Ått för öfrigt Srets bokslut alltid på runstycket varit full* bofdadt Vid Revisions-teriiiincn! Med Den 17 Martil, e. m. 159 förhållander, och då man vet hvad säkerhet Utaf eu med så kallade dubbla Partier afslutad Bok följer; kan man val med egeii öfvertygeD Se sätta i fråga: Huruvida andra förbindelser ärt de bokförda äga rum? som här likväl skett medelst en den mindre Underrättade Allmänheten gå lätt missledande framställning : att Di-, réctionehie uti Götha CanalBolags, Malmö samt Götheborgs Disconter måtte undfå Nådig Befallning $ Dit ofördröjligen Hit till Stockholm uppsända dessa Verks alla Böcker och Handlingar, och hvarå fult. ständigå förteckningar in dupplo koililna att medfölja, under skri fm af Disecteurerne, ined tillagd försäkran af dem å det ena Exemplaret, sorn skall qVarStadna i RiksgäldsContoiret, att några ändra Distont Verken till last Varande förbindelser, ån de i sorn äro ordentligen bokförde, icke finnas utelöpande ; bärandes härvid tillika iakttagas, att, i händelse Låntägarnes och Cäutionisternes Adresser uti LaneBöckerlie eller andra Handlingar icke skulle vara antecknade, uppgift härom af Directiolielne
Giftermåls-Balkens 6 Kap. 4 § erhåller följande lydelse: Nu kan så hända, att fader eller moder, eller af Rätten förordnad giftoman, hindrar det giftermål, som lagligen sökes: pröfve då domaren, om skäl dertill är. Gör förordnad giftoman det för egen nytta eller annan sådan orsak: bote femtio daler och rätte upp ali skada och kostnad.» 2:o) denna förklaring, »dels att Giftermåls-Balkens 1 Kap. 5 och 4 §§ samt 6 Kap. 5 § komma att upphäfvas och ur lagen utgå»; och »dels att igenom olvanberörda förslag till ändring och upphäfvande af nämnda §§ i Giftermåls-Balken ej sker någon ändring i hvad lagen uti samma Balks 2 Kap. 10 §, 3 Kap. 10 § samt 6 Kap. 1 och 2 §§ stadgar»; röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, anses Rikets Ständer hafva antagit: Usta alternativet; Borgare-Ståndets beslut; 2.dra alternativet: Ridderskapet och Adelns beslut. Stockholm den 26 Oktober 1863. 4 Lag-Utskottet» Utlåtande N:q 76, m Ank. liil Exp.-Utsk. den 26 Okl. 1863, ki. 3 e. m. Utlåtande, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande N:o 69, öfver motioner om arfsrätt för oäkta barn.
Constit.Utsk:* utlåt, i denna del innefattar två frågor, den eria om tiden, inom hvilken Utsk:s granskningslätt är begränsad, den andra ronde sjelfva anmärknrsanledIiingen. Hvad den första beträffar, tillstår jag, att Utsk. visat en grannlagenhet, som visserligen är berömvärd, emedan den, som skall tillämpa lagen, aldrig kan vara för grannlaga, men sora för öfrigt skulle synas mig nästan öfverflödig. Den allmänna grundsatsen i detta fall synes mig vara, att Utsk. ej kan granska annat, än hvad det känner, men att Utsk. är berättigadt att fälla ett omdöme öfver alla regeringsåtgärder, af hvilka det i officiel vägerhållit fullständig kännedom. Då all åtgärd här i verlden skall hafva en gräns, är det naturligt, att Utsk:s allmänna granskning för den förflutna tiden icke kan sträcka sig längre än till riksdagens början, emedan det vore orimligt att vilja äska eller verkställa granskning afprotocoll, hvilka vid riksdagens början mahanda ännu icke funnos, eller att styckevis begära dera, som under riksdagens fortgång tillkommit, emedan det skulle upphäfva ali ordning och beräkning i anseende till den granskning, sorn tillhör kommande Ständer. Mig synes således, att sakens natur likasom 4 §• af Ansvartslagen ganska tydligen bestämma hvilka protocoll, som kunna af Constit. Utsk. för dess granskningsåtgärd äskas; men denna begränsning tinnes ej, när det är fråga om sådana prot., hvarom Constit.Utsk. likasom R. St. erhållit fullständig kännedom derföre, att de blifvit R. St. i deras plena meddelade. Af dessa prot. måste Constit.Utsk. likasom hvarje ledamot af RiksSt, kunna få del.
Detta bör finnas någorlunda midt i Domsagan, hvilken derföre ej må vara större, än att en sådan Tingsplats kan af alla invånarne utan svårighet besökas. Sedan denna förändring skett, blir det möjligt för Härads-Rätterne att oftare sammanträda; och de böra då, en dag i hvarje vecka, eller åtmindstone en dag i hvarje manad , hålla session, hvilken fortsättes de påföljande dagarna, så länge målens mängd eller vidlyftighet det fordrar. Uti dessa sessioner må något vidare afbrott ej äga rum, än att arne ferier om året utstakas, den ena från den 13 December till den 13 Januari, hvarunder de större högtiderna firas, och den andra från den 1 Juli till den j September, under hvilka månader menigheten sysselsattes af skörden. Då, enligt hvad man ofvanföre sökt visa,’ en så beskaffad förbättring utgör ett nödvändigt grundvillkor för en ordentlig och driftig Lagskipning; och denna generella åsigt följaktligen omfattar alla de speciella fördelar, som häraf äro att vänta; måtte det vara öfverflödigt, att omständligen upprepa de sednare. Den enda ibland dem, som företrädesvis torde förtjena att nämnas, äc den vigtiga förmån, som vinnes i behandlingen 3:dje Del.- N.0 9, 10. af 60 Den 5 Maj. af brottmål, der den anklagade är häktad. Hars kan genast afföras till Härads-fängelset och utan dröjsmål framställas för Domstolen, som är i tillfälle att lika skyndsamt företaga och fullborda ransakningen (emedan sådana mål äfven under ferierna böra hafva oafbruten gång); hvarigenom de betydliga kostnaderne för fångars forslande till och ifrån Läns häktena besparas, och det beständiga älventyret af rymning undvikes. Nu gällande Lagen har väl, genom föreskriften, att Urtima Ting i svårare brottmål bör kallus, och i tvistemål ma tillåtas, sökt bereda tillfälle till målens skyndsammare gång; men denna föreskrift måste ganska ofta blifva utan verkan. 1 brottmål händer det ej sällan, att Urtima Ting fordras i det ena Häradet, under det Lagtima Ting hålle: i ett annat. Ordinarie
Marstrand skall anses vara för omförmäldte anspråk till fullo godtgjord. Utlåtande öfver ExpeditionsUtskottets Memorial N:o 35o, ang:de en underd. skrifvelse om. verkställd granskning af Lazarettsoch Curlius-räkenskaperne. (R:gs-A.) Uti detta Memorial, som från samtlige RiksStånden blifvit till Utskottet remitteradt, har ExpeditionsUtskottet anfört huruledes i öfverensstämmelse med Statsutskottets af R. Sttr bifallne Betänkande N:o 296, ang:de verkställd granskning af Lazaretts-och Curhusräkcnskaperne för år 1826, ExpeditionsUtskottet afgifvit Förslag Nto 245 till underd. skrifvelse, och hvilket förslag icke allenast blifvit af samtl. RiksStånden godkändt, utan ock underd. skrifvelse i ämnet till K. M:t med H. Ex. Hr Grefvens och LandtMarskalkens samt de öfrige RiksStåndens Hrr Talmäns underskrifter forsed t. Men då före afsändningen af denna underd. skrifvelse, befunnits, att den af Utskottet i dess ofvanberörde Betänkande gifna och i den underd. skrifvelsen följda uppgift, -att total-beloppet af räntan å ett deri omnämndt, uti Hufvudböckerne balanceradt SkuldCapital 11,533 R:dr 16 sk., hvilken ränta utgör 692 R:dr om året, skall från år i8o4till 1827, utgöra ig,5i5 R:dr 36 sk. 11 r:st., icke möjligen kan vara med verkliga förhållandet instämmande; så, och på det R. Sttr icke måtte hos K. M:t göra en deremot stridande anmälan, har ExpeditionsUtskottet ansett sig böra R. H.
Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten. Departements-chefen, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande fattadt nådigt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående pensioner å rikets allmänna indragnings-stat för åtskilliga till framlidne Hans Majit Konung Oscar lis hofstat och betjening hörande personer. Kongl. Majit behagade, på Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer allåtas. Ex protocollo Mildhog Lundgren. Kongl. Maj:ls Nåd. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Stunder angående f. d. Geijerska husets på Riddarholmen användande till Riks-arkiv; Gifven Stockholms Slott den 9 Mars 1860. I nådig Proposition den 31 Mars 1857 fästade Kongl. Maj:t Rikets då församlade Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten af, att någon annan, lämp ligare lokal bereddes för Riks-arkivet, än den nu af detta Verk, samt af Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-akademien begagnade, i det 1845 inköpta f. d. Ridderstolpska huset vid Skeppsbron. Redan vid öfverlemnande! tili Kongl. Maj:t och Kronan, hade ifrågavarande byggnad funnits behäftad med sättningsskador, hvilka, efter de tunga samlingarnes ditflytlning, på ett betänkligt sätt tilltagit och vid undersökning visat sig vara ursprungligen uppkomna derigenom, att de under husets murar befintliga pålningsoch rustverken, ämnade att. städse förblifva liggande under vatten, — till någon del befinna sig öfver saltsjöns yta, när denna är låg, och till följd häraf blifvit af röta angripna.
Majit öfverlemnat att pröfva och bestämma när anledning kunde förefinnas att, i anseende till lärjungarnes ökade antal eller till andra omständigheter, vid någon pedagogi ordna undervisningen i enlighet med stadgan för rikets elementarläroverk; ö O O O O ' samt Utskottet ej kan annat än biträda de skäl, hvilka då till Rikets Ständers ifrågavarande beslut föranledde; tillstyrker Utskottet nu att Herr Alanders motion ej må till någon Rikets Sländers åtgärd föranleda På enahanda skäl, och då Herr Sommelius vid sitt förslag om pedagogiens i Laholm förändrande till lägre elementarläroverk icke fogat några upplysningar, som kunna gifva anledning till ett annat omdöme om berörda fråga, än det, hvaruti Rikets Ständer då siadnade, hemställer Utskottet, att jemväl denna motion icke må af Rikets Ständer bifallas. Stockholm den 16 April 1863. Reservation: af Herr Bohmansson. Herr Sommelius har begärdt få antecknadt att han, när beslutet fattades, var af sjukdom hindrad att i Utskottet tillstädeskomma. Sammans. Slatssamt Allm. Besv.- och Ekonomi-Utskottels Memorial M 26 o. 27. 9 N:o 26. Ank. till Exp.-Utsk. den 16 April 1863, kl. 7 e. m. Memorial, i anledning af ålerremiss å Utskottets Betänkande %M 45, beträffande väckta motioner om undersökning af arealen och beskaffenheten af Statens skogar samt om anslag för berörda ändamål. Ifrågavarande Betänkande har blifvit af Höglofl. Ridderskapet och Adeln återremitteradt ■ men då de öfriga tre Riks-Stånden Betänkandet bifallit, har Utskottet allenast skolat Ridderskapet och Adeln om detta Rikets Ständers beslut underrätta. Ank. till Exp.-Utsk. den 16 April 1863, kl. 7 e. m.
Under påstående förrättning afled han, i Pommern, 1709: vi hoppas, före slaget vid Pultava, eller tidningen derom; och således med ofördunklad visshet, att det ändock var en del af Sverige, som han i sina mångåriga mödor uppmätt. Dessa mödor, och sin frånvaro på den främmande botten, hvarifrån hans hemlängtan till födelsebygden ofta gifver sig luft i hans qväden, förljufvade han mellertid, än i Lifland, än i Pommern, genom att uppstämma, enligt sin bästa förmåga, röst och harpa till svenska hågkomsters ära. Dahlstjernas ”Kunga-Skald vid Högstsalig Konung Carl XI:s Likfärd”, är en heroiskt-elegisk Drottsång: i anläggningen stor och storsinnad, i utförandet sällsam, i sina lyten märkvärdig, men ock i sina förtjenster. Planen är så anlagd, att den heroiska grundtonen tillåter en flerfaldig inblandning och vexling af allegoriens, didaktikens, den målande beskrifningens och idyllens arter: sammanlänkningen och öfvergångarna har han ofta skickligt uttänkt, om än mindre ofta skickligt verkställt. I sjelfva föredraget afvexla äfven flerfaldiga personer. Än är det skalden sjelf, som talar; än – och detta gäller om det hela – är det sångmön Thalia, som förtäljande ingifver honom hvad han framställer; och inom kretsen af dessa framställningar uppträda, skiftvis yttrande sig, ömsom t ex. den döende Konungen, ömsom de personificerade fyra riks-stånden, ömsom hans sörjande brud Svea, samt tillsist den unge Konungen, som tröstande upplyfter henne från hennes knäfall vid Faderns grafvård och sätter henne vid sin sida. Besynnerligt nog förefaller, att just Thalia är den af de nio Muserna, som inspirerar skalden; sedan hon, der han dyster satt under en gran, uppenbarat sig för honom med detta tillrop: Hvi? känner du ej mer din vän Thalia, Till den du likväl förr haft lust så ofta fria?
I Helsingbor Tidning för Ska New-York Solfjädrar, Teaterkikare och Kikarefodral, K. Forsberg &amp; C:o, Nya Ope Köp alltid radiatorsmör! hjulångarns Germania mperator. Husmödrar! Spara är lösen for hvarje husmoder med en begränsad hushållspenning 1 Huru göra en verkligt stor besparing? Jo, an vän den i Edra hushåll Pellerlns Margarin, Göteborg, som är • M JJ A IA A B H l H * l / ^ l ^ / v l » Rekvirera profver af våra nyheter i svarta, hvita &amp; kulörta siden1 tyger. Gediget urval till bal-, sällsKapsocn promenadtoaletter. Sändas direkt tiil privatpersoner meter&amp; styckevis. ^ &gt;J -. ti. G. J O H. Stenkol &lt; ^ | &gt; Varumärke. Allm. tel. 4670. l: m a $75. h o s G. H Ak g |. å den önskan " uttalats, att jag skulle anställa jämförelse mellan ifrågavarande munvatten med de i vår handel förekommande starkaste sådana, sä har jag pröfvat dessa på förmåga att i 5 proc. utspädning döda en af de mest seg-, lifvade bakterierna. Vid lika förfarande har jag funnit att Vademeeum, Gahnelit. koncentrerad Stomatol samt detta, I preparat ofta gifvit tämligen lika resultat, qi så sältan har " I ip-Top " till och med visat sig öfverträjfa det ena I, eller andra preparatet. Pä begäran får jag äfven tillägga, att " Tip-Top " bör lämpa sig särdeles väl till att vid hostsjukdomar, såsom (I tuberkulos, influensa och katarrer, desinticiera näsduken och därigenom hindra smittas öfverförande. Stockholm den 19 Dec. Prenumerera på prof skyndsammast, så att alla numren erhållas! Det särskilda priset för Dec. finnes kungjordt i Generalpoststyrelsens Bihang Nr 47- Blott 1 0 ö r e! Unde.Yisningsvan läraiinn. önskar plats till nyåret. Kunnig i all svenska ämnen och språk. Svar till » 2 år », Jönköping.
Böjelse och ingenting annat har drifvit en själfständig natur att söka lifvets lycka där, hvarest en rätt känsla sade honom, att han kunde finna henne. Det var historien. Ja, men tänk, hvad Stina N. N. skulle ha passat honom utmärkt — säger då alltid någon sakförståndig — med hennes intelligens, hennes bildning, hennes talanger, hon skulle just ha blifvit den rätta värdinnan i hans hem, och i henfle hade han fått en maka mäktig att förstå hans tankar och sträfvanden. Om mannen i fråga hörde detta, kan jag tänka mig, att han skulle kunna svara ungefär så: Den nämnda flickans bildning och talanger och intelligens har jag all aktning för. Kanske har hon ej heller så stora anspråk på ett bekymmerfritt och angenämt lif, att jag ej skulle kunna fylla dem. Måhända har hon också ett godt, varmt hjärta, en god karaktär. Men jag känner henne icke. Männens och kvinnornas utbildning går i de kretsar, dit hon hör, i så olika riktning, att de alltid måste få svårt att förstå hvarandra. Den enkla flicka, som blifvit min, saknar allt detta, som kallas bildning och talanger, men vi förstå hvarandra dock i grunden bättre, och henne kan jag älska, därför att hon är mäktig större hängifven kärlek än den andra. Någonting i den där vägen med ett ord. Låt vara, att kärleken är blind, men då ledes han åtminstone af starka makter — makter, som torde öfverlefva alla tidsåskådningar, krafter som voro i verksamhet, långt innan det fanns något högre flickläroverk att rabbla fransyska i eller något ostämdt piano att klinka på. I grund och botten är ju också det, som gemenligen går under namn af bildning, in IDUN 142 genting annat än ett yttre glittrande påhäng, liksom talangen ofta blott är papegoj dressyr. Detta, som skulle vinnas genom bildning, slår så ledsamt ofia felt, och godt hjärtelag visar sig kunna förefiunas utan kunskap i franska och engelska. Här har ej varit meningen att analysera alla de fall, då män gifta sig — som termen lyder — under sitt stånd. Det säger sig själft att man ej vill förneka, att brist på familjeumgänge, långvarigt ungkarlslif och annat därvid också kunna blifva bestämmande faktorer.
När Konungen ytterligare föreställde, at Banko-Fullmäktige skulle wara answarige för den wada det allmänna kunde löpa, om ej realisationen werkställdes, medgafwo Banko-Fullmäktige i:o AL pä den af Konungen bestämda tiden begynna realisationen, och werkställa den efter trctiotre och en tredjedels proeents rabatt, 8:o At nöja sig med de säkerheter Konungen erbudit. Sä Den 26 Juiri. 4»S Sä wäl det ena som det andra ivar ut, Irpckligen stridande emot Riketö Ständers föreskrift. Genom realisationens werkstätlande med tretiotre och en tredjedels procents rabatt ökades den af landet utgäende Bewillningen, och detta i stöd af en företedd Rikets Ständers skriftvelse til Konungen, hwaraf Rikets Ständer ej lemnat Banko-Fullmäktige del, af det wäl kända skäl, at denna ffrifwelse endast af tre Ständ blifwit afiemnad, emedan det fjerde blifwit förbudet genom maktspräk at öfwer ämnet rädsla och besluta. DeHutom är det ej genom KonUngen, som Rikets Ständer lemna BankoFörwaltniNgen sina föreskrifter. Hwad de deroin förordna och päbjuda, aflemna de direkte, och Banko-Förwaltningen kan ej nägonsin erkänna andra Rikets Ständers föreskrifter, än Lem, som den direkte af Ständerna emottagit. Fullmäktige behöfde derföre ej pröfwa skrifwelsens laglighet, Utan endast wägra at ställa sig lil efterrättelse föreskrifter, som ej r laglig wäg blifwit dem meddelade. Rikets Ständers föreskrift war tydlig, och bokstafligen den, at realisationen essinge begynnas, innan Len före, skrifna summan i silfwer funnes inne i Bankens hwalf. Banko - Fullmäktige begynte den emot löfte om silfwer-leveranser, med antagande af wäl kända Handlandes weplar.