Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nät, alla slag; förtullas lika med det Garn. hvaraf de äro gjorda, med tillägg af 10 procent. Nötter: kokos1 stycke. — * 5 hassel-, valoch andra slag 1 skålp. — 3 Oblat och Oblatskifvor; se Munlack Olein; hänföres under Tran. Oliver 1 skålp. — 10 Olja, vitriol-; se Svafvelsyra. Oljor: feta, icke flygtiga: bomeller olivolja: på fastager 1 skålp. — 1 på flaskor eller andra kärl 1 skålp. — 2 hamp-, kokosnöt-, palmoch spermaceti1 skålp. — 2 andra till apotheksvaror ej hänförliga eller eljest icke specificerade slag 1 skålp. — 3 kokade; se Fernissa. flvgtiga vegetabiliska: essencer, ej specificerade (flaskornas vigt deri inbegripen) 1 skålp. — 23 fossila eller mineraloljor samt genom torr distillation framställda: nativa eller råa, af jord eller brännhartser, rn m., förorenade, af mörkbrun till svartbrun färg — Fria Oljor: Förslag till Tulltaxa. 33 Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. Oljor: fossila eller mineraloljor samt genom torr distillation framställda: genom rektificerinS renade, färglösa eller af gul till gulbrun färg; rektificerad stenkolsolja eller fotogen; rektificerad jordolja, nafta, petroleum eller bergolja, solarolja, parafinolja med liera till lyse begagnade vätskor 1 skålp. — 2 Anin. s. k. belysningsvätska, sammansatt af flygtig olja och sprit, förlullas lika med de genom rektificering renade, flygtiga fossila eller mineraloch:tgenom torr distillation framställda oljor. Oljckakor — Fria Ornanicntcr, arkitektoniska; se Bildhuggeri-arbeten. ej specificerade; se Dekorationer. Ossa Sepia;; se Fjäll, hvalfisk-. *0st, alla slag t centner. 3 — Ostron; hänföras under Musslor. Paddy ; se Ris. Paljetter; se Gulddragare-arbeten.
Jag kan icke fatta, att Sveriges representanter kunna vara så obekante med Sveriges förhållande till främmande makter, hvarpå Sveriges framtida öde beror, att de icke kunna inse den med en sådan obetydlighet som 100,000 r:dr ojemförligt stora vigten af en noggrann vaksamhet på de landers ömsesidiga förhållanden, af hvilkas politiska transactioner Sveriges sjelfständighet eller statsekonomiska fördelar ovedersägligen äro i mer eller mindre mån beroende. Jag yrkar afslag på Utsk:s betänk., och att 18 >4 års stat må oförändradt bibehållas. Gr. Anckarsvärd: Mer än ly år äro förflutna, se dan jag första gången log mig den friheten att påyrka den sparsamhet inom minister-staten, som jag ansåg möjligen kunna ernås genom användande af chargés d’affaires i stället för ministrar; och det torde således tillåtas mig att känna en viss tillfredsställelse vid erfarandet att Rikets nu församlade Ständers StatsUtsk. delat samma åsigt och framställt den till R. St;s öfverläggning och bepröfvande. Frih. Cederström har från dagens händelser inom åtskilliga Europas stater, tecknade uti tidningarna för dagen, velat söka en anledn. till eftersinning af de vådliga följder, som ansetts kunna härflyta från bristande uppsigt, såsom jag tyckte orden föllo, på främmande makters politiska förhandlingar. För min del tycker jag mig finna, att Frih. Cederström just genom detta sitt anförande åstadkommit ett skäl, snarare 2 12 Den ig Augusti f. nr. mot iin för ilen åsigt lian söker försvara, emedan ingen liirer kunna påstå, att Frankrike under närvar, lid saknar diplomatiska agenter af den betydenhet och försedde med så betydliga löne-inkomsler, att någonting i dessa hänseenden återstår att önska, hvaraf följer att de af Frih. Cederström antydda förhållanden icke kunna anses härleda sig från nå gon sådan bristande egenskap hos de ifrågaställa diplomatiska agenterna, som Hr Frihtn velat förmoda.
Hr Ehrenstam, Johan Fredrik; och befunnos vid valförrättningens slut lill Bänkman hafva blifvit utsedde, inom 5:lc Bänkm:s-afd:n: N:o 220. Frih. Palmstjerna, Carl Otto med 6 röster. fi:te B'dnkm:s-afd:n: N:o 302. Hr Hjulhammar, fullm. Hr Hägerllycht, Nils Henrik med 4 röster. i8:de Bänkm:s-afd:n: N:o 1661. Hr Carlheim Gyllenskjöld, Oscar med 2 röster. Föredrogs den af Hr afGrubbens, Nils Wilh., i muntligt anförande d. 24 sisll. Mars väckte motion, all2:ne personer, som med hög och ljndlig röst kunna uppläsa prot. och Utsk:s-betänk:n, måtte hos 11. o. Ad. blifva anstälde till tjenstgöring. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag medgifver visserligen, alt det förhåller sig på sätt Hr af Grubbens anmärkt, att de ledamöter, som sitta här borta i salen, ofta nog icke höra hvad som läses, dels emedan det sker allt för fort, dels med alltför låg stämma. Men då jag tror, alt rättelse häruti kan vinnas, blott derigenom, att felen anmärkas, utan alt man skrider till någon, efter min tanke, så onödig åtgärds vidtagande, som att för det ifrågaställa ändamålet antaga en högröstad cancellist, hemställer jag att denna motion må, ulan remiss, få förfalla. Hr Gr. o. Landtm, hemslälde om R. o. Ad. bifölle att ifrågavar. motion, såsom Hr von Hartmansdorff föreslagit, Ange förfalla. Ropades Ja. Föredrogs Frih. Cederströms, Jakob, d. 8 dennes muntligen väckta och sedermera skriftligen aflemnade motion, af följande lydelse:
Orden med vederbörligt tillstånd" antyda dock sorn skulle endast den vistelse här få tagas i betraktande, som egt rum efter särskild uttrycklig tillåtelse, och de innebära således en inskränkning, hvartill skäl ej är förhanden. Men dä flera upprepade besök, om än de sammanlagdt omfatta en längre tidsperiod, ej lemna lika tillfälle till bedömande af den besökandes personlighet och förhållande, som en längre oafbruten vistelse, torde blott den, som under föreskrifven tid haft stadigvarande bostad i riket, kunna komma i fråga till åtnjutande af Svensk medborgare-rätt, eller till införlifvande med det folk, för hvars land och institutioner han, genom sitt långvarigare vistande, ådagalagt intresse och aktning. En fordran i om förmäl te hänseende synes alltså böra bestämdt uttryckas i förevarande lag, hvartill framlagda förslaget, efter Utskottets omdöme, i öfrigt innefattar de Inifvudsakligaste bestämmelser, hvilka för ändamålet äro nödiga. En annan fråga har emellertid blifvit inom Höglofliga Ridderskapet och Adeln väckt, nemligen den om icke skillnad bör i lagen göras mellan Norrsk och utländsk man. 1 denna del häfva ock Iva förslag blifvit framställde. Så har blifvit yrkadt af Herr Grefve Björnstjerna, C.. att Irsta punkten uti ifrågaslällde lag måtte erhålla följande lydelse: ”Svensk medborgare-rätt tillkommer hvarje väl frejdad Norrman, som sig i riket nedsätter’’, samt af Herr Friherre Baab, A. C., att, enär 28 § Regerings-formen ej gjorde undantag (Ör Norrmän, hvadan deras upptagande till Svenska undersåler följaktligen mäste ankomma pä Konungen, skillnaden emellan Norrsk och utländsk man tydligen matte uttryckas uti oftanämnde lag genom förändring af föreslagna lagens rubrik samt 1 och 2 §§, som, efter Herr Friherrens åsigt, borde lyda som följer; ”Lag, angående ordningen och vilkoren för Norrsk elier utländsk mans upptagande till Svensk medborgare. § 1. Vill Sorrsk eller utländsk man blifva till Svensk medborgare upplagen, gore derom hos Konungen ansökning. § 2.
Denna Schola, der Eleverne icke betala någon afgift för inträde och undervisning, har redan varit begagnad af ynglingar från flere Rikets Provincer, och lemnat resultatet yida utöfver hvad man hade skäl att vänta; dock emedan Scholaris Fond, gifven utaf framlidne Canzli-Rådet och Comm§ndeuren W. Chalmers i lifstiden, och sedermera ökad utaf räntemedel genom Frimurare-Barnlius-Directionens försorg, är otillräcklig för Scholaris framtida bestånd och utvidgade verksamhet, behöfver den förnyadt vedermäle af den Nåd Eder Kongl. Maj:t redan läckts visa och äfven att något anslag af allmänna medel sker, hvilket torde kunna med desto mera billighet påräknas, som anstalten ovedersägeligen är, och med tiden bör blifva, än mer nyttig och vigtig för Rikets Vestra och Södra Orter, och enär en dylik Inrättning i Stockholm, nemligen Technologiska Institutet, åtnjuter årligt anslag af Staten. Den här inrättade Sparbank framskrider märkeligen att vinna allt mer förkofran och allmänt förtroende. Vid nästlidet års slut utgjorde dess tillgångar 280,667 R:dr 3q Skill. Banco, och delägarnes antal 3,8/(3 stycken. Götheborg å Lands-Canzliet den g December i833. AXEL ROSEN. E. Engström. O. H. Holmgren. Tabell för Städerne inom Götheborgs och Bohus Län. Götheborgs Stad. Hus oell Tomter Jord Väderqvarn . Sockerbruk Tegelbruk Ättikeoch Segelduks-Fabrik Garfverier Tobaksoch Snus-Fabriker Summa Uddevalla Stad. Hu* och Tomter Jord ..ii.,. Sockerbruk . Tull-Mjölqvarnar med 6 par Stenar hvardera, Kyrkan tillhörige . Dito med 3 par Stenar Husbehofs-Väder-Mjölqvarn, oskattlagd Tull-Sågqvarn, grofbladig . Tegelbruk Repare-Banor ( Skepps-Varf Summa Summa Marstrands Stad. Hus och Tomter Jord ... Qvarn med i par Stenar Strömstads Stad. Hus och Tomter . , Jord . Tull-Mjölqvarnar « .
Uti nu gällande Tullstadga förefinnas en del bestämmelser, hvilka i många hänseenden äro ganska menliga för vår sjöfart, synnerligast den inrikes, utan att dessa bestämmelser dock utgöra något verksamt medel mot smuggling. Jag har ansett detta förhållande vara af tillräckligt framstående vigt för att af R. St:r beaktas, och jag har reserverat mig mot Utsk:ts beslut i nu förevar:de fråga, i den förhoppning, att R. och Ad., som vid föregående tillfällen erkänt behofvet deraf, att sjöfarten blifver underlättad, äfven nu måtte deråt egna uppmärksamhet. I 75:te §:n af nu gällande Tullstadga föreskrifves, att skeppare, som förer fartyg inrikes orter emellan, åligger vid ankomsten till hamn eller tullplats att anlägga såväl vid inloppssom bestämmelseorten för undergående al visitation, vid plikt af 15 r:dr, om han seglar tullen, utan anläggning, förbi. Vidare bestämmer samma stadgas 15:de §, att vid 30 r:drs bot är fartyg förbjudet att vid ankomst till inloppsort eller till lossningshamn lägga till vid land eller brygga, utom när full dager är. Häraf följer således, att om ett lärtyg anländer till inloppsorten i skymningen, måste det afbida påföljande morgon, innan det får lägga till för att undergå den föreskrifna visitationen. Hvar och en inser lätt, huru menligt dessa förhållanden kunna inverka på sjöfarten, ty oberäknadt det uppehåll, som är en följd af visitationen, kan det lätt hända, att derunder uppstår en ogynnsam vindförändring, som möjligen för en lång tid kan fördröja fartygets ankomst till lossningsorten; och af ett sådant fördröjande kan ofta uppkomma en betydlig pekuniär förlust, ty utom de direkta kostnader, hvarmed det är förenadt, kan det lätt inträffa, att fartygets last, derigenom att den anländer för sent till lossningsorten, ej kan realiseras med den fördel, som annars skulle varit händelsen, Hvad beträffar sjelfva visitationen vid inloppsorten, så synes den mig vara endast en formell åtgärd, som löga motsvarar det dermed afsedda ändamålet att förekomma smuggling.
Domstolens öfrige ledamöter deltagit i den speciela granskningen af ifrågavarande förslag till ny förordning om handels-böcker och deras vitsord, samt dervid, för den händelse, att Kongl. Majit, i anledning af den väckta frågan om en förbättrad kredit-lagstiftning, skulle finna för godt att lägga nämnde förslag till grund för en proposition i ämnet till Rikets Ständer, inskränkt mig till de anmärkningar mot förslagets detalj-bestämmelser, hvartill jag, för min del, funnit anledning förekomma, anser jag mig dock slutligen böra tillägga, att berörde förslag, äfven med de tillstyrkta förändringarno, efter min tanke, icke är af den beskaffenhet, att det i någon väsendtlig mån kan bidraga till förbättrade kreditlagar i de delar, der en förbättring är af behofvet mest påkallad, och förutan hvilken en väl ordnad han dels-kredit svårligen någonsin skall kunna till v ägabringas. Ty de föreslagna närmare bestämmelserna om hvad .med ordentliga handels-böcker skall förstås, kunna visserligen i konkurser hafva sin nytta med sig, för att lättare komma ett oredligt eller vårdslöst förhållande emot borgenärer o pa Kongl Maj:ts Nåd. Preposition^ N:o 97: XI på spåren, men förmå på intet sätt förbättra sjelfva kredit-väsendet, oell hvad kornmittcrades förslag i öfrigt innehåller om handels-böekers vitsord och aflemnade handelsräkningars gällande kraft, är, med undantag af några förkortade tidsbestämmelser, hufvudsakligen detsamma, som för närvarande finnes stadgadt. Hvad som i afseende på våra kredit-förhållanden enskilda personer emellan egentligen och redan länge med skäl blifvit öfverklägadt, är det alltmer öfverhandtagande bruket att ställa alla varnförsträckniiigar, äfven i den större handeln, på bok och räkning, i stället för löpande papper, och genom de derifrån härflytande obestämda betalnings-terminerna göra alla. på dylika försträckningar grundade, fordringar för en aldrig pä förhand beräknelig tid till ofruktbara och för rörelsen oanvändbara kapitaler.
Hofrätten nyttjade skäl till befrielsen gilladt, att nemligen »om än andra åtgärder af Herr Assessorn vidtagits, sådant icke skulle medfört åsyf»tad verkan, i anseende till den af Herr Landshöfdingen fattade och vidhållne åsigt». Detta befrielseskäl, hvilket skulle tillintetgöra allt Landssekreterares ansvar för deras deltagande i Landshöfdingars beslut, innefattas icke i det anförda nådiga Utslaget, hvilket rörande Assessorn Carlson endast innehåller, hvad nyss är anfördt. I anseende till inträffadt jäf emot ständige Borgmästaren i Upsala hade annan person blifvit af Kongl. Svea Hofrätt den 1 Nov.
Denna kassa har, jemlikt Rikets Ständers beslut vid 1850—1851 års riksdag, såsom ersättning för dess till Stats-verket indragna inkomster af dels hemmans-räntor och krono-tionde och dels rusthålls afgifter m. m., under år 1854 varit i åtnjutande af ett å 9:de hufvudtiteln uppfördt anslag af 145,366 R:dr 32 sk., hvarutaf 32,800 R:dr, såsom ersättning för hemmans-räntor och krono-tionde, voro förslagsvis beräknade, samt, enligt nu gällande statsreglering, för år 1855 åtnjutit ett å nämnde hufvudtitel uppfördt anslag af 144,766 R:dr 32 sk., deraf förslags-anslaget till er sättning för hemmans-räntor och krono-tionde utgjort 32,200 R:dr. Räkenskaperna, som för begge revisions-åren äro i Kongl. Kammar-rätten granskade, utan anmärkning, och hos Revisorerne ej heller föranledt någon erinran, utvisa följande förhållande: Debet. Balans från föregående år: Balans till påföljande år: Credit: Balans från föregående år: Utgifter: Antalet af Wadstena krigsmanshus-kassas underhållstagare, som vid slutet af år 1853 utgjorde 10,481 man, hade vid 1855 års utgång nedgått till 10,287 man, samt således under revisions-åren minskats med 194 personer, hvilket från vanligheten afvikande förhållande Kongl. Krigs-kollegium uppgifvit hafva varit föranledt deraf, att år 1854 ingen generalmönstring egt rum inom indelta arméen, hvadan tillkomsten af nya pensionärer under samma år varit ovanligt ringa.
Köksdörren öppnades på glänt nere i farstun, och en gumma klädd i en gammal klädning af svart ' köpetyg ', men med hatt på hufvudet, tittade fram i springan: » För allt hvad du gör, Karna, så tag på dig, så du inte frys ', för vädret är inte att lita på. » » A h, frys '! » sade Karna med en knyck på nacken. » Säg, mor, tycker mor inte, att jag skulle haft en puff till på turnyren? » Förslag till matordning för veckan 2 3 febr. — 1 mars. Enklare bord. Söndag: Oäkta sköldpaddsoppa; rostbiff med stekt potatis och pepparrot. M å n d a g: Kalfiefver med lingonsylt; puré på kastanier (som soppa). T i s d a g: Oxfilet i skifVor med makaroni; semla och mjölk. Onsdag: Sik med peppa rkaka.-; oxsvanssoppa. Fredag: Grriljerad skinka; saftsoppa. Lördag: Späckad oxtunga med gröna ärter (konserverade); äggöl. Recept. Sköldpaddsoppa (falsk): Buljong kokas af ett gödkalfhufvud med 2 morötter, \ kålrot, litet selleri, kryddas med salt, peppar ooh ingefära, skummas väl och silas; tillspädes med annan stark buljong och uppkokas. Två; i tre rödlökar hackas, brynas i smör och mjöl, buljongen tillsättes med litet brynt socker, en knifsudd eayenne och en knifsudd socker jämte något sherry (i brist däraf konjak), hvarefter soppan icke får koka, emedan den då skär sig. Serveras med bitar af kalfhufvudet, frikadeller och hårdkokta äggulor, hvilka senare dock kunna utelemnas. 87 » Nej, der ' fallerar ' ingenting. D u är, min gonn, så hög som ett hus, tös. » Karna svängde på sig och gick till dörren midt emot: » Ar du färdig, A g u s t? ' » ropade hon otåligt. » Pastorn gick i förväg, » sade gumman. » Jaså. j a.
Desse utgöras å Landet af 2:ne Glasbruk, det ena hörande under Umeå Stads Hall - Hall-Rätt, vid hvilka tillverkningen varit liflig, samt en Fabrik för beredning af harts, terpentin och kimrök, hvarvid produktionen minskats. Brädtillverkning. Utom 53 Husbehofs-sågqvarnar, finnas inom Lä net 96 stycken dels finbladiga och dels grofbladiga Salueller Tull sågqvarnar, af hvilka sjutton med rättighet, att emot afgift årligen afhemta ett visst antal timmer från Kronans skogar. Vid denne handtering har verksamheten, under en del af de år berättelsen omfattar, varit särdeles rådande, såvida bräderne haft god afsättning lill högt pris, hvarigenom vinst för verksägarne och arbetsförtjenst för en stor del af allmogen blifvit följden. Jagt och Djurfång har i fordna tider utgjort en betydande näring, men idkas nu egentligen i de aflägsnare och mindre bebodda trakterne, särdeles inom Lappmarken, der den äfven aftagit i samma mån som odlingen framskridit. Härmed är förhållandet ganska olika. Skinn utaf rofoch skade-djur, som föryttras från orten, hufvudsakligen af Lappmarks iuvånarne, äfvensom kustboernes besvärliga och äfventyrliga skälfångst lämna dock någon, ehuru osäker vinst. Fiskerier. Häraf är Laxfisket betydligast, men har under de sednast förflutna åren varit mindre gynnande och, i anseende lill högt uppdrifna arrenden, förorsakat åtminstone en del idkare betydlige förluster. Strömmingsfångsten har ej heller varit särdeles ymnig. Med insjö- och strandfiske sysselsätta sig invånarne föga annars än höstoch vårtiderne. Tjärbränning är för en del af Länet ganska betydande näringsgren, i synnerhet då tjäran är gällande, hvilket nu varit fallet, utan att allmogen ovilkorligen nödgats sysselsätta sig dermed, såsom under missväxtår, för att då genom denne biförljenst skaffa sig lifsuppehälle. Ämnen härtill äro nu mera sällsynta närmare invid hafskusten. Tillverkningen i första Fögderiet de sista lein åren har icke varit betydlig.
Alm, Ask, Bok, Björk, Ek och andra ej specificerade sådane trädslag, som vexa inom landet, afgiftsbestämmelsen i utförsels-tarifen måtte upptagas sålunda B:dr 100 B:mt 5 B:dr, Enär tillhugget timmer är att hänföra till sådana artiklar, hvilka, då de icke såsom sparrar finnas i utförsels-tarifen särskildt till tullafgift upptagne, kunna tullfritt utföras, har Utskottet ansett sig böra, till undanrödjande af olika tolkning uti tillämpningen, hemställa att, i tarifen för utförsel-tullen vid den tullpligtiga artikeln »Furuoch Grantimmer», må, enligt förhållandet i äldre tulltaxor, tilläggas epithetet »otillhugget», och att således redaktionen må blifva Furuoch Grantimmer otillhugget, af mindre än &c. Vidare hemställer Utskottet, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad GeneralTullstyrelsen föreslagit, att vid rubriken Bandslakar af furu och gran måtte tilläggas Bålshaksskaft och Bärlingar om 15 ä 20 fots längd och 1,2 å 1,6 tums diameter i lilländan samt denna rubrik alltså erhålla följande lydelse: »Bandstakar af furu och gran, samt Båtshaksskaft och Bärlingar om 15 å 20 fots längd och 1,2 å 1,6 tums diameter i lilländan tullbehandlas såsom Läkter, huggne eller täljde.» I anledning af Herr Grefve Hamiltons yrkande, att exporttullen å ved måtte borttagas, anser sig Utskottet böra i minnet återkalla att Bevillnings-Utskottet vid sistförflutne riksdag tillstyrkt samt att tre Riks-Stånd då besloto tullfrihet för denna vara; men att, vid votering i förstärkt Bevillnings-Utskott, Vällofl. Borgare-Ståndets beslut om tull å ved till de i nu gällande taxa införde belopp segrade med 61 röster mot 58, som voro för bifall till Utskottets förslag.
Sjön gick hög och vi seglade dikt bidevind. Det var en lust och glädje att se de käcka öboerna i sitt lilla fartyg umgås med vågor och vind; det gick som en lek, undan för undan. Då dagen led mot slut hade jag blifvit någorlunda förtrogen med mina reskamrater. Vinden hade småningom aftagit och tynade slutligen framemot qvällen alldeles af. Så gick det ock med mitt sällskaps humör. Infallen upphörde, historierna togo slut och Falkens Erik utbrast otåligt: "Motvind är det och stiltje blir det till natten, det kan man kalla dålig seglats". Men som jag ännu ville höra några "historier" till om "gamla Åland", om ryssarne, samt om engelsmännens och fransmännens besök, proponerade jag en liten toddy på qvällsqvisten i stiltjen. "Åh ja men", sade Erik, "det låter sig göra. Bengt der, sätt kitteln på elden så vi få varmt vatten. Det är herrn som bjuder." "Med en toddy framför sig", fortfor han, "kan man tillochmed uthärda en stiltje på sjön, och jag tror att vi i morgon få frisk vind igen och det vestlig." "Nå säg mig", började min skeppare sedan vattnet var serveradt och jag af mitt förråd framtagit den egentliga nervus rerum gerendarum, konjaksbuteljen, "hvar vill herrn egentligen i land?" "Hvar som helst", svarade jag, "till exempel vid ert hemvist." "Bra det", svarade Falkens Erik, slugt plirande med ögonen, "och är passet i ordning, hä?" "Passet?" frågade jag, "nej ett sådant har jag i sanning glömt att lösa behöfs det då nödvändigt?" "Jaså!" inföll öbon, "är herrn en sådan en igen det kunde jag just gissa. Ja, visst behöfs det pass för att komma in till Åland." Jag blef i början smått orolig men fann mig snart, och i det jag drack honom till, sade jag: "Skål, Falkens Erik, för att jag kommer i land utan pass." "Jaa, men risken " "Nå, fem af edra rubler till då, hvad sägs derom?"
Att genom Tidningarne Allmänheten icke blifwik kungjordt, det län i Comoiret flode att fä, hwit-» ker Höglofl. Stars - Utskottet förment skolat tillskynda Conroirer flera fördelar; da Contoirek kunnat ägt tillfälle att sjelft bestämma wilksren L anseende till Lane-Terminerne, Räntan och Hypothegues, och icke, fom nu skall skevt, behöfl ärnöjas utan atskillnad med Panter af inceknade och lösa Reverser, bättre och sämre Aktier, utom Vst att genom elk sä öppet sätt att handla, alla misstankar derom kunnat undanrödjas, att Contvirécs Lane-tillgängar förnämliaast blifwit hällne tillhanda för dem, hwilke i Comoiret kunna äga relationer. Om Riksgälds-Comoirei hade i allmänna Tidningar kungjort, alr Län emot behörig säkerhet och 6 procent ranka der kunnat erhällas; sä är wäl arr förmoda, det Läntagare pä sadana roilkor sig der infunnit, men ock åtminstone lika säkert, att wida mindre Summor salunda kunnat göras fruktbare. Hufwudskälec hwarsöre sädam ej skedr, är likwäl det, art utlänings-systemet har aldrig kunnat anses annorlunda än tillfälligt, under en lid dä utrikes affaires ej kunde bestridas i samma mohn s>m inflytande tillgångar,- samt alt Fullmägtige af sadan or. sak för deras dei anfelt betänkeligt, att salunda vsfenteligcn förklara Riksgälds - Contoirek för ett allmänt Ullänings-Werk, kj i wänlig wäg dsH föremal. Den r8 November. 102Z sörrmäl.