Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De med löner frän Kronans stat försedde bergsfiskalsoch bergsgevaldigerstjensterne, livilka efter grufve-domsrättens upphörande voro obehöfliga, koinme att indragas; hvaremot bergsvärdi-befattningen fortfarande bibehölles; och skulle de vid silfververket erforderlige, af bergslaget allönade tjenstemän och betjente;, af bergslagsstyreisen tillsättas. Vid öfvervägande af detta ärende hafva hos Utskottet-befeuikligheter uppstått i afseende å ändamålsenligheten af den nva organisationen, hufvudsakligen derutinnan, att uti Bergs-kollegium, med dess, af blott en president och 2 ledamöter bestående styrelse, och med det ringa antal mål, som nu mera tillhöra verket, den kollegiala formen blifvit bibehållen. Dä emellertid Utskottet icke kan inlåta sig i pröfning af organisationen, liar Utskottet, som anser Kongl. Majit, derest de ifrågaställa arlVodena till ytterligare t stipendiater eller extra ingeniörer finnas behöflige, vara oförhindrad att af anslaget till befrumjjande i allmänhet af bergsbruket under den tid nästa statsreglering blifver gällande, disponera de erforderliga medlen, trott sig böra endast hemställa', att Rikets Ständer må låta det i nu gällande riksstat för Bergskollegium och bergslags-staterna uppförda anslag af 28,413 ridr 43 sk. 4 rst. bibehållas vid oförändradt belopp, i enlighet med bilagde tabell. Och anser, i följd häraf, Utskottet, något yttrande i anledning af Hvad: Kongl. Majit uti förevarande ärende i öfrigt föreslagit icke erfordras. L an d/m aterius t a ten. 3:o. Kongl.
Don sist omnämnda förbättringen består uti det ofvan anförda »sältet att, såsom i England, afskilja skal och sådor från mäsken, innan den undergår »jäsning. Väl erhåller man genom mäskebeskattning en bättre produkt, än vid beskattning af panno»rymden, nemligen dels derigenom, att det bränvin som erhålles blir renare, till följd af den »långsammare aldestillering, som mäskebeskattningen medger, och dels också derigenom att »omdestillering af det redan färdiga bränvinet blir mera allmän, när densamma genom »pannbeskattningens upphörande kan frigifvas. »Likaledes medför mäskbeskattningen den fördel, att genom den långsammare destil»lation en del brännmaterial inbesparas. »Men dessa fördelar kunna efter kommissionens förmenande icke [uppväga de olågen»heter, som denna beskattning, såsom här är visadt, medför, hvarföre kommissionen ej »heller kan rekommendera detta beskattningssätt, och det så mycket mindre, som det är »en annan beskattning, nemligen produktbeskattningen, som icke allenast har med sig »de enstaka fördelar, som man måste erkänna följa med mäskbeskattningen,^utan äfven »andra och långt vigtigare, och det utan att lida af någon af de brister, som vidhänga »den andra, liksom äfven dess utförande med hänseende till kontrollväscndet hvarken »medför de utgifter eller möter sama.a hinder som mäskbeskattningen. Kommissionen, som med anledning af hvad här blifvit anfördt, icke kunnat tillråda mäskebeskattning, öfvergår derefter till afhandlande af: II. Produktbeskattningen. Med produktbeskattning förstås antingen beskattning af det vid destillatiouen erhållna färdiga bränvinet, eller och beskattning af de produkter och materialier, som användas till bränvinsbränning. Med hänseende till det sista beskattningssättet, anmärker kommissionen, att detsamma erfordrar en lika skarp och vaksam kontroll, [ sorn mäskebeskattningen, och lider, lika med den, af den högst väsendtliga olägenhet, att det måste byggas på en ganska osäker och föränderlig grundval, emedan det material, som användes, kan vara af en högst olika godhet, och följaktligen måste gifva ett högst olika utbyte.
Civil-departemenlet ingifvils, jemte anteckning af de åtgärder, som i anledning deraf vidtagits. 88:0 af den 3 Augusti 1844, angående kröningens firande under riksdagen (1). 1844 den 14 Augusti besvarad af Hans Maj:t Konungen, vid lemnadt företräde åt en deputation af Rikets Ständer. 89:o af den 17 Oktober 1844, om upphörande af försvarsbref för socken-handtverkare (13). 1845 den 16 Oktober i underdåni ghet anmäld, hvarvid Kongl. Maj:t, ined bifall till Rikets Ständers hemställan, förordnade, att stadgandet om gerningsmäns skyldighet att anskaffa så kalladt försvarsbref skulle upphöra; och hvarom Kommerskollegium anbefalldes utfärda allmän kungörelse. O < O 9l|:o af den 17 Oktober 1844, angående riksdagens förlängning (12). 1844 elen 22 Oktober i underdånighet anmäld och bifallen. »l:o af den 26 Oktober 1844, i fråga om nedsättning i räntan för Ulldiskont-kreditivet, samt om Manufaktur-diskontens förstärkning från samma kreditiv (15). 1844 den 12 November i underdånighet anmäld, då Kongl. Majit, som vid hvad Rikets Ständer i dessa afseenden besluti t, lät bero, till behörigt iakttagande derom underrättade Kommerskollegium. 92:o af d en 26 Oktober 1844, angående revision af de under Kommerskollegii förvaltning ställda fonder för åren 1841, 1842 och 1843 (14). 1844 den 12 November i underdånighet anmäld och lagd till handlingarne, såsom icke fordrande någon åtgärd. fJJJro af den 20 November 1844, i Iråga om undersökning af Teknologiska Institutets förvaltning (31).
Med erinran hurusom Rikets sednast församlade Ständer, jemte beviljande åfelt anslag af 5,000 R:dr R:mt till inköp för Statens räkning af åtskilliga, Kamereraren i Kammar-kollegium Carl Sandberg enskildt tillhöriga anteckningar rörande hvarjehanda kamerala förhållanden inom Riket sedan äldre lider, tillika å Riksgälds-kontoret anvisat ett belopp af 1,500 R:dr, deraf, enligt E. K. Maj:ts disposition, ^ eller 500 R:dr årligen skulle tilldelas bemälde Sandberg, emot det att han fortfarande bidroge till nämnda samlingars förökande samt, under behörig kontroll, ordnade och vårdade det hela, har hos Rikets Ständer förslag blifvit vackt, att, enär berörde samlingar fortfarande vore af Sandbergs vård i behof, likasom deras ytterligare fullsländigande tvifvelsutan önskvärdt, Rikets Ständer för sådant ändamål måtte, på sätt och med vilkor, som vid nästlidne riksdag föreskrefvos, bevilja jemväl enahanda anslag, eller 500 R:dr för hvartdera af åren 1861, 1862 och 1863; och som, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, Kammar-kollegium uti infordradt underdånigt utlåtande öfver Rikets Ständers vid nyssnämnda riksdag i förevarande ämne till E. K. Maj:l aflåtna underdåniga skrifvelse, bland annat, ansett det vara af stor vigt, att anslag blefve till dessa samlingars vidare 28 Exp editionsUst ko t let v Förslag till underd. Skrifvelse J\:o 160. fortsättning beviljadt, hafva Rikets Ständer, i likhet med hvad vid sistlidne riksdag ägde rum, till E. K. Maj:ts nådiga disposition under nästa slatsreglerings-period anvisat en summa af 1,500 R:dr att, på sätt och under vilkor, som E. K. Majt behagar föreskrifva, med eller 500 R:dr, årligen tilldelas Kamreraren Sandberg för vidare fortsättning och vårdande af merberörda samlingar.
Såsom skäl för berörda tillstyrkande, hafva nämnde Utskott anfört, att kyrkoherdarne* rättigheter och församlingarnes skyldigheter i afseende på byggandet och underhållet af vissa hus å prestgård, utan tvifvel varit ansedde, ocht jemväl fortfarande måste betraktas såsom en presterskapets aflöning tillhörande förmån, af hvilken presterskapet äfven från äldre tider varit i åtnjutande, saint att något giltigt skäl att afhända kyrkoherdarne samma förmån, icke vöre för handen, Lagsamt Allm Bese.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 5. 5 helst en sådan åtgärd skulle hafva en minskning af kyrkeherdarncs inkomster till följd. Utskotten, som till alla delar instämma uti dessa åsigter, få alltså, med åberopande al' desamma, vördsamt tillstyrka, att ofvan ompjrmälda 'påstående må lemnäs utan bifall. Beträffande åter den yrkade förändringen eller förklaringen af 26 kap. 2 § Byggninga-balken, i fråga om kyrkoherdarnes och församlingarnes skyldighet att underhålla de hus å kyrkoherde-boställen, som af församlingarne byggas, äro Utskotten, lika med motionärerne, af den öfvertygelse, att ett förtydligande af berörda stadgande är af behofvet påkalladt. Erfarenheten har nemligen nogsamt visat, att ofvannämndc lagrum gifvit anledning till en tolkning, hvarigenom socknemännen blifvit ålagdt fullgöra äfven mindre betydliga förbättringar å kyrkoherde-boställen. En dylik tolkning ådagalägger emellertid, enligt Utskottens uppfattning, ett missförstånd af ifrågavarande §, som tillförbinder kyrkoherde att hålla de till honom af socknemännen öfverlemnade sju laga husen vid makt med egen kostnad, och först för det läll, att »husen af ålder och bruk och ej af pr estens vanryckt förfalla::; bestämmer inträdande af socknemänncns byggnads-skyldighet med följande ord: »Då skola socknemän dem bygga och bättra på deras kostnads Det är detta ord »b ät träa sora blifvit vid domstolarne olika uttydt och legat till grund för en sådan tillämpning, sorn förut är vorden omnämnd.
Stånd helt och hållet frår.träder dess mening och ingar med 2 ine af de andre i lika beslut, ärendet likmätigt 6g i Regerings-Formen öfverlemnas till Förstärkta Stats-Utskottets åtgärd medelst omröstning öfver desse 2ine alternativer; så får Stats Utskottet för den händelse, att målet icke annorlunda kan till slut bringas, föreslå följande Voteringsproposition: Den, som bifaller hvad Stats-Utskottet genom Utlåtande al den 20 sistledne Maji tillstyrkt, i fråga om disposition och försäljning till Skatte af Kronans RecognitionsSkogar, så i afseende på Bruksägares rätt till viss del af desse Skogar och den återstående delens upplåtande, sorn ock angående de derföre inflytande medlens användande för Flottornes behof, voterar Ja; den det ej vi l, Nej. Stats-Utskottets Betankanden, 19® 3 Vinner Nej; så skida endast de Bruks-ägare, sorn inom den 4 Felru.rii 1817 sig hos vederbörande Colle, gier ..nmält till Skatteköps erhållande och inom berörde lid fullgjort allt hvad Kongl. Författningen den .} Februarii 1811 i sådant ändamål stadgar, bibehållas vid rättigheten till Skatteköp efter de i denne Kong', Förordning utstakade grunder, ehuru Köpe-Brefven ännu icke blifvit för dem af vederbörande utfärdade; men för alla de Bruks-ägare, hvilka ej sålunda sig anmält och fullgjort hvad dem efter a 811 års Kongl. Förordning ålegat, äfvensom för öfrigt, vid Recognitions-Skogarnes Skattläggning och försäljning, skola de grunder tillämpas, sorn derföre nu af Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet äro antagne; hvarvid de, genom Recognitions-Skogarnes försäljning, inflytande medel skola insättas i Riksgälds-Contoire*, att till nästa Riksdag hällas Kongl. Majit tillhanda, för att användas till Försvarsverket samt Armeens materiella behof. Detta underställes vördsamt Riksens Höglofl.
Deremot kade dustitiss-Däden ^Vo,'c/e»^o?)26 oek Orefve äkero ^rat oek förnyat deras i Högsta Dom8tolen clen 28 Uars 18/^0 afgifne Otlätande: std, 80m det i cle88e Dedamöters tanka vore en väsendtlig förmon för omyndig gerson, att för konom tillkörige, K08 förmyndaren innestäencle, medel njuta säkerket uti kans fasta gods framför lie inteckningar, kvilka, efter det kan tillträclcle förm^nderska^et, för anclre fordrings-anspräk kunna keviljas, 8amt kemälde Dedamöter derjemte k^ste den föreställning, att cle omyndiges 8äkerket frän förluster genom förmyndares iräkacle oke8täncl ej 8kulle vara nog ketr^ggad, clere8t Dagens stadgande i Oa^. 8 Dandels-Dalken, angående omyndig persons förmon8rätt till ketalning kos förmyndare ieke tillika qvarstår 8ä8om gällande; an8ägo Högste Domstolens kemälde Dedamäter 8ig köra i underclänigket tillstyrka, att 1agen8 före8krift i nämnde lagrum, i kerörde Kän8eende, matte klifva oförändrad 8amt den ifrägavarande Dro^ositionen således enda8t omfatta öfriga ämnen. lusti tice-Däclet ?Vre/n/irMc/e,', 80m instämt med dustitiss-Däden /Vo/v/e/iocli Orefve kade tillagt: /Ä,>!A/. ^-o 2/F. 7 l^u äheropade dustitiss-llädet 7Vrem/iikM<76/' i underdänighet sitt 1 Högste Domstolen akgikne yttrande; oell dustitise-llLdet yttrade: "DL jag ej uti Högsta Domstolen deltagit i granskningen ak ikrägavarande
Ellen tycktes ha fått en idé, ty hon sade Såsom något — i min tanke — egendomhastigt: ligt för Dalarne omnämnde jag bland annat » Naturligtvis hyra vi icke ut förmaket här böndernas rymliga boningshus, hvars öfre vå- åt gatan, men då här på platsen lär vara ning dock vanligen var öde och tom, fast hela ondt om bostäder, skulle vi kanske kunna fönsterraden där var försedd med nedfällda tjäna en främling. » rullgardiner i granna färger, » för det skulle Hon sköt upp dörren till rummen åt gårdsse bra ut från landsvägen », som man helt sidan och bad mig stiga in. Här gassade 3 skuggan vid stranden min gungande Utåt gatan. låt 1802 eftermiddagssolen, och den kvafva luften var starkt blandad med oset af brasilianskt kaffe. » V i voro naturligtvis med på den venetianska festen i natt, » yttrade frun som ett slags förklaring öfver dessa rums oordentliga utseende. » Det här kabinettet begagna vi sällan, » fortsatte hon och gick före mig in i ett rum, som hade stor likhet med en pigkammare, » och äfven det större här bredvid skulle vi kunna afstå, om vi därmed kunde afhjälpa konsulinnans förlägenhet. » Detta större rum var antagligen familjens matsal, ty här stod o en kaffebricka med halfutdruckna koppar och skålen med pudersockret, svart af ätande och surrande flugor. Jag kastade en blick ut genom fönstret och såg en gårdsplats — Nå, jag säger ej mer, än att jag skyndsamt förfogade mig från gårdssidan till förmaket utåt gatan. Här satt nu vid pianot samma unga dam, som vid min ankomst så hastigt flydde undan; nu var hon iförd en dräkt, som skulle varit elegant, om den icke, liksom flickans hårklädsel, varit allt för påfallande modern. » Att mamma för in en gäst åt gårdssidan! » utbrast den unga damen med en ton, som skulle låta orden gälla för en artighet mot gästen, men som illa dolde hennes harm mot modern. Denna förklarade orsaken till, att en dylik inspektering hade ägt rum just på en så olämplig dag, och jag tog afsked med förnyad anhållan om ursäkt för mitt inträngande » inom detta hems fridlysta område ».
Jag tror, att det skäl, som Utsk. anfört och lågt till grund för sitt tillstyrkande i itsta punkten, nemi. den fruktan, att icke innan riksdagens slut hinna afgöra frågan om Bankens sedelmynt, bör hafva förfallit, Den 14 Mars. sedan vi mottagit K. M:s skrifvelse, deruti K. M. förklarat, att, så snart K. M. erhållit del af de beslut, sorn It. St. fattat angrde Banken vid denna riksdag, K. M. vill lemna svar om myntenheten. Då K. M. på sådant sätt framställt sin åsigt, och Ståndet i anledn. deraf beslutat remiss till Exped.- Utsk., med anmodan att uppsätta den äskade skrifvelsen, vill det synas mig, som K. M. icke gerna kunde åtskilja It. St., innan de fått mottaga svar rör:de myntenheten, och att således den fruktan, som legat till grund för BaneoUtsk:s framställning i irsta punkten, numera saknar all anledn. samt följaktligen ej bör vidare kunna åberopas. Jag yrkar således, att, sedan saken kommit i detta förändrade skick, betänk. måtte i denna del återremitteras. I de särskilda punkterna har Utsk. afstyrkt valören å 5 r:dr. Jag tager för gifvet, att Utsk. beräknat, att man med 2.'ne ettor och en trea kan fylla samma summa; men jag hemställer, huruvida icke 5 r:dr är en lämplig valör, och om det icke vid många tillfällen vore ändamålsenligare att hafva en sådan summa i en sedel än i 3 st. sedlar. Jag yrkar således, att äfven 5-r:drs-sedlar må få utgifvas. Vidare har Utsk. classificerat btcosedlarna, nemi. i sådana, som uppgå til! 25 r:drs valör eller derutöfver, och sådana, som lyda å mindre summa än i5 r:dr, roed tillstyrkande, att de förra, men icke de sednare vid inlösen skola bokföras.
Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig-. Jag var icke närvarande då ConstitutionsUtskottets Betankande, rörande brödfrågan upplästes och lades till Handlingarne. I sjelfva saken hade jag också icke ämnat yttra mig, så mycket mindre som i det andra målet RiksRätt redan blifvit besluten, samt dessutom genom den nya Redaction af 7 §. i Regerings. Formen, hvilken Konungen låtit proponera, misstag i denna väg torde förekommas; men det är emot Utskottets sätt att behandla detta ärende, jag får, jemte reservation, yttra mina tankar. I Utskottet hafva tvänne Stånd slädnät emot hvarandra, och i anledning häraf har Utskottet ansett saken, enligt 7? §. Riksdagsordningen, böra förfalla. Utskottet har härutinnan gjordt en alldeles felagtig Adplication af denna §. Den börjar med behar.dlandet af Grundlags-frågor, hvarvid, jemte Konungens Sanction afl» fyra Ståndens sammanstämmande 334 Den n April. beslut erfordras; i alla andra ärendet, Beskatt' nings frågor dock undantagne , gäller 3 Stånds ■ beslut med Konungens Sanction Skulle derel mot två Stånd stadna emot två Stånd förfaller I frågan; eller ian viii dm Riksdagen icke d nyo vdekor och upptagas. Art detta stadgande således omöjligen kan vara användbart vid etr tillfälle, då fråga är om ansvarighet för Stats Rådet, är ju klart, emedan Stats Rådet vid hvarje Riksdag bör erhålla Decharge för sina Fmbersgöromål, hvilket vid en kommande Riksdag icke kan, som § här innehåller, å nyo väckas. 38 §• deremot synes mig mera användbar; den innehåller, att om två Ständ stadna emot två, skola de serskilte meningarne, såsom Alternativer till Ständerne framställas. Att en arkla* geise emot Stats-Rådet skulle kunna förfalla , i annat fall än om uppgiften vore ongtig , strider emot sak ns natur.
Dä jag således anser, alt det ifrågavarrtde stadgandet, hvilket otvifvelaktig! vid den tid vår nu gällande lag utfärdades gjorde tillfyllest, icke nu mera eger nog återhållande kraft, har jag med min röst bidragit till förslagets afgifvande, och får derföre vördsamt anhålla om bifall lill Betänk. llr Carleson: Man har ansett, att den nu ifrågasatta lag förändringen skulle vara af särdeles stor praktisk vigt, enär förhastade äktenskaps-skillnader skulle kunna derigenom förekommas. 1 detta afseende må likväl erinras, att hitintills är det icke 4 § utan 1 § 13 kap. Gifterm.-B:n, som i allmänhet begagnas, då äkta makar hastigt vilja blifva hvarandra qvitt, och sannolikt tyckes det således icke vara, alt det föreslagna lagstadgandel skulle komma alt i någon väsendtlig mån förhindra förhastade uplösningar af äktenskapsförbindelser. Det ifrågavar:de stadgandet är föröfrigt behäftadt med det stora formella fel, att innefatta en särskild rättegångsordning, som är alldeles stridande emot den för öfrigt i lagen antagna. Del beter nemi. i förslaget, att stämning å eller lysning efter den förlupna makan ej får af domaren utfärdas, förr än uiredl blifvit, att sex månader förflutit från det samma maka begaf sig utrikes. En ransakning eller undersökning skulle komma att föregå den egentliga äktenskaps-skillnads-processen, enär före stämnings eller lysnings utfärdande det måste utredas och styrkas, alt sex månader förflutit efter det afvikna makan begaf sig till utrikes ort, och måhända skulle den rättegång, som för utredning af delta förhållande borde af den öfvergifna makan anställas, komma att genomlöpa alla inslanserne innan stämning å hufvudsaken eller lysningen blefve utfärdad. Lämpligheten häraf kan jag för min del icke inse, och jag anhåller jemväl på denna grund om afslag å Betänk. Hr Tham:
„ Fredrik August Forssbeck från Östergötlands län, om införseltull å vissa uppgifna jordbruksalster. „ Carl Ifvarsson från Hallands län, om indragning af Hallands båda båtsmanskompanier emot vakansafgift. „ Lars Magnus Carlsson från Stockholms län, om anslag till lön åt distriktsläkaren vid Tumba pappersbruk. „ Lars Magnus Carlsson från Stockholms län, om ändring af mom. 6 uti § 8 i Kongl. Kungörelsen, angående stämpelpappersafgiften, m. m., den 4 December 1863, i fråga om stämpelafgift till högre belopp än 500 R:dr. „ Sven Rosenberg från Christianstads län, om upphäfvande af de uti § 32 af 24 Kap. Kyrkolagen förekommande stadganden om klockares brefbäringsskyldighet. „ Sven Rosenberg från Christianstads län, om reglering af organisters och klockares löneförmåner. „ Jan Andersson från Stora Kopparbergs län, om föreskrift för styrelsen öfver statens jernvägsbyggnader, att företrädesvis inom riket anskaffa de för dessa byggnader erforderliga effekter, m. m. N:o 264. „ Jan Andersson från Stora Kopparbergs län, om anslag för att börja byggandet af en jernstambana genom Upland, Westmanland och Dalarne i rigtuing mot sjön Siljan. „ Jan Andersson från Stora Kopparbergs län, att Statens egauderätt till Loka brunnsoch badinrättning måtte på vissa vilkor åt enskildt bolag öfverlåtas. „ Jonas Andersson från Östergötlands län, att inspektion öfver folksko lorna endast må uppdragas åt personer utan annan tjenstebefattning. „ Jonas Andersson från Östergötlands län, att elementarläroverkets tvänne lägsta klasser må från nämnda läroverk skiljas och förläggas till folkskolan, m. m. N:o 268. Förteckning å Motioner i Bonde-Ståndet. 17 N:o 268. Af Jonas Andersson från Östergötlands län, om årlig pension åt Komministern Nils Ignells enka, Sigrid Jgnell, född Lindmark. „ Nils Olsson från Malmöhus län, om pension åt Veterinärläkaren Jo han Söderbergs efterlemnade enka, Vivica Wilhelmina Söderberg. „ Nils Olsson från Malmöhus län, om anslag för inköp af ett från trycket utkommet, af 0.
Maj:t har, under den 9 sistlidne April, täckts till Stats-Utskottet i Nåder aflåta följande Proposition, angående söndring från Gripsholms Kungs-Ladugård och försäljning till enskilde af den, under nämnde Kungs-Ladugård lydande, så kallade Tegelhagen: ”Hos Kongl. Maj:t hafva Intressenterne uti de vid Gripsholm anlagde technisk - StatsUtskottets Betänkanden. ij6j cliemiska Fabriker i underdånighet anhållit, att genom köp af alla byggnader, lägenheter och den jord, sorn tillhört Gripsholms f. d. Krono .Bränneri, och hvilka nu af Sökanderne på arrende innehafvas och begagnas för omförmälde fabriker, blifva försäkrade om en orubbad besittning af denna Egendom, emot en erbuden köpeskilling af i5,ooo Ridr Banco; och sedan genom anställd undersökning blifvit utrönt, att den jordrymd som omgifver byggnadernc vid Gripsholms f. d. Krono-bränneri, jemte sjelfva tomt-platserne fordom utgjort en del af Gripsholms Kungs-Ladugård och således är en Kongl. Majus och Kronans, men icke allmänna Magazins inrättningens enskilda tillhörighet, hafva förbemälde Sökander ytterligare i underdånighet begärt, det Kongl. Majit vid detta förhållande måtte, i fråga om köpe afhandlingen med Allmänna Magazins-Inrättningen bevilja så stort afdrag å köpeskillingen, sorn svarade mot värdet af förberörde Jordrymd, upptagen till 9 tunnland i8§ kappeland, äfvensom att dä detta utrymme för Fabriksrörelsen vöre mycket för inskränkt, Kongl. Majit måtte till Rikets Ständer göra Nådig framställning, om tillåtelse för sökanderne att få jy68 Siats-Utskottets Betänkanden, inköpa hela den så kallade Tegelhagen, inom hvars område Gripsholms f. d. Krono-Bränneri med alla dess tillhörigheter finnes beläget.
Dito Dito QSictriol . v 8 — för fyvoarje tunna fKöDfärg ♦ . 3 — ©alt-'^Kafftttcrtittj0^rub, ©tUfalterter od) CranfoCerter/ i fnpilfa någon rörelfe Drifweé. 0Ccövr>attene^5abrifer, 0ocfet Öfriga <2Ser£ odj Snrättntngar, forn till bejfaffenljet, rörelfe och infotnft äro jfiljaftiga fran De förra, utgöra Q5evr»illning efter Slaf er: 2lft*Cöldner#3vuf, i £re Slaf er: ^örfa Claren 9t:Dr 20: — SlnDra Dito — 12: — £reDje Dito ... — 5: — ©e, forn enDaft förrätta raffinering, äro från iöcroillning fria. Sah>lu (Srwftpor, gjerDeparté Delegare Deri, betala §em procent af förra årets behållning, hwilfen afgift innef>ålle6 wiD årliga utDelningar och af bergslagen goDtgöreö; hrcwemot De <3BerF, af hrotlfa Denna infomfl ut* -går, tcfe jfola meD ferjfilD afgift efter Denna Slrtifel beläggas, eller till roärDe upptagas. dn-ufrvor od) (Srufwedotter, utur ^n>i(Fn jernmalm till affalu brpteS, taperaé till $pra procent af Den inbomft, De anfeS gifroa. Silla anDra, af fnr>aD art font (>#/ Derutur 3Mm till affalu brpteS, taperaé på cnahanDa fatt 2ttmrob0*23rub, i $rc>å Slafer: $ör(Ta Slaf en 9^:Dr 8: — 3?