Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mars, innehållande utlåtande öfver den af Riksens Ständers JustitiaeOmbudsman afgifna R ksdagsBerättelse , blef detsamma återremitteradt, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, hvilka äfven skulle till Utskottet åtfölja. Ut supra. S. D. Bifölls RiddarhusUtskottets, den 29. dennes på bordet lagda, Memorial af den 23. Mars, angående contant erläggande af afgifterna vid inskrifningen uti Adeliga JungfruStiftet äfvensom af Famillegåfvan, och om Ordenskorsens återlcmnande vid Adeliga Jungfrurs afgång genom Ägtenskap eller genom döden. Ut supra. Herr Rothoff, Birger Fredrik, uppläste följande : Då klagan öfver penningebrist inom en tid af tre år uppkommit, tillväxt och nu börjat blifva nära allmän; då Krono utlagorna för de flesta medborgareklasser dagligen blifva mer tryckande, och uppbörden flerestädes genom utpantningar måste verkställas; då i mängd kungjorde utmätningsauctioner vittna om Gäldenäiers oförmåga att betala infordrade Lån; dä äfven egendomar mer än vanligt utbjudas
Med en hastighet, som är öfverraskande till och med för vårt snabblefvande skede, har nämligen spörsmålet om en normalarbetsdag för fullvuxna manliga arbetare (så väl som för kvinnor och unga arbetare) intagit en mycket framstående plats bland de dagspolitiska diskussionspunkterna—och det uti samtliga af världens högst civiliserade länder. Sverge icke undantaget! Då vi nu gå att—så vidt författarens förmåga och denna skrifts omfång tillstädja—bilda och reda våra begrepp om normalarbetsdagen och agitationen för densamma, är det af synnerlig vikt, att vi redan från början erinra oss en sak. Nationalekonomin hör till de minst färdiga af alla vetenskaper; man har icke ens ännu vunnit full stadga i sin uppfattning af det ekonomiska lifvets yttersta grundföreteelser. Det finns sålunda ingen lära (eller "teori") om de nationalekonomiska storheterna "arbetstid" och "arbetslön", hvilken kan anbefallas som forskningens mogna, allmänt erkända resultat. Hvad beträffar nationalekonomins praktiska sida, vetenskapen om det social-politiska ingripandet, behöfver det knappt framhållas, att den befinner sig i ett ännu mer ofullgånget skick. Härtill kommer, att våra dagars stora rörelse för en lagstadgad förkortning af arbetsdagen i hufvudsak är en intressefråga för de samhällsmedlemmar, kroppsarbetarne, hvilka af naturliga skäl äro mindre skolade i allmänna värf och mindre utvecklade i intellektuellt hänseende än de flesta andra. Äro vi på förhand ovilligt stämda mot normalarbetsdagsrörelsen, ha vi sålunda rätt många och betydelsefulla skäl att under diskussionen ej draga en oridderlig (och för öfrigt ovetenskaplig) fördel däraf, att de framstälda idealen ofta äro sväfvande och de anförda skälen stundom synbarligen motsäga hvarandra. Det är härvid—som städse i snarlika fall—alldeles oriktigt att fordra, att motståndaren skall kunna öfverbevisa en, utan att man underkastar sig mödan att på ett förnuftsenligt och opartiskt sätt själf pröfva saken. Å andra sidan böra personer med förutfattad sympati för normalarbetsdagen af enahanda skäl afhålla sig från okritiskt tvärsäkra uttalanden, hvilka allt för lätt kunna leda till ett oafsiktligt öfverskattande af reformen.
Betänkande n. ! i55 Transport 3,568,102: a3. 6. skulle undvikas, hafva i medeltal för de senare 5 åren utgjort öfver 72,000 R:dr, och påräknas här med 70,000. — - I afseende på det Nådiga Förslaget om deras förenämnde användande, har Utskottet under Litt. C. afgifvit särskildt yttrande och anser medlen, oberoende deraf, böra såsom InkomstTitel beräknas och utföras. 26:0 ControllStämpelMedlen som, inberäknadt det till Controllverket contant influtne, ehuru ej inom redogörelse-året derifrån aflefvererade belopp, uppgått till öfver 10,000 R:dr upptagas endast med .. 8,000. — Och varder särskildt Utlåtande, i anledning af väckt Motion om Controllafgiftens nedsättande, bifogadt under Litt. D. 27:0 Nummer LotteriMedlen hafva blifvit föreslagne alt beräknas, likasom vid 1823 års StatsReglering, till netto-inkonist 60,000. samt till Stat och utgifter 53,56o. tillsam:s i i3,56o. — - Utskottet tror att samma beräkningsgrund, i afseende å netto-inkomsten Transport 3,646,102: 23. 6. i56 Stats-Utskottets Transport 3,646,102: 23. 6. bör bibehållas med 60,000. — - Men som NummerLotteriets Stat och utgifter, ehuru till någon del beroende af den större eller mindre vinst inrättningen lemnar, de senare åren stannat vid 47 ® 48,000 R:dr, föreslår Utskottet, att förslagsvis härtill endast upptages en rund summa af . 5o,ooo. — - ; 110,000. — - och åberopas för öfrigt Utskottets i sammanhang härmed afgifne yttrande Litt. E., i anledning af så väl K.
Räkenskaperne hvaraf hufvudsakligen må anmärkas : Totala Utlåningsbeloppet vid 1815 års slut 2,018,245: 17: 4 BancoCreditivet 200,000 R:dr odisponeradt och dessutom i en egen Behållning på Ban co-räkningen 59,443: io: Il Utelöpande Assignationerne utgjorde 59,970 Och utgifne Reverser för upp lånte medel på uppsägning 1,315,800 yinsten för året t ; 1 40,757: 2 It I Hvar - Miks, St. Revisorers Berättelser, Hvaraf utdeltes till Actieägarne 7 procent af deras Capital . 7,000 __ Till Banken dess vinstbelopp. 11,85a: 23 Och återstoden, som, enligt JCongl Majis Nådiga Förordnande, tills vidare innehölls, utgjorde 22,505: 46: j R:dr 40,757: 21: * Revisorerne anmäla slutligen uti Berättelsen, att Räkenskaperna med största noggrannhet och ordning blifvit förde, så att dervid icke minsta anmärkning ägt rum; att Revisorerne funnit, det Directionen åtskillige gånger, genom Verkets brydsamma ställning, varit uti störst^ bekymmer försatt , och deraf föranlåtits taga åtgärder, sorn väl icke varit med Reglementet öf? verensstämmande, men att Revisorerne deremot ock med tillfredsställelse rönt, det Directionen varit och vore ytterst sorgfällig iakttaga alia möj: liga mått och steg, för att, med hänsigt till Verkets och Enskiltas bestånd, återföra det tillgjord da inom de gränsor, sorn Reglementet föreskrifver. Och blef, med bifall till hvad Herrar Revisorer i Berättelsen anfört och hemställt, samt med åberopande af RevisionsProtocollet, vanlig decharge för Directionen, vid BolagsStämman, bifallen. Uti särskildt Memorial till Herrar BancoFullmäktige, hade Friherre
Sedan Kongl. Maj:t den 7 Januari och 7 November 1851 i nåder beviljat ett låne-understöd, stort 50,000 R:dr Banko, att utaf Handelsoch Sjöfartsfonden utgå i och för verkställande af sådana arbeten i Yséads hamn, hvilka uti nådiga Skrifvelser af förenämnda dagar till Kongl. Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader, nådigt blifvit fastställda, har Hamn-direktionen lyflat medlen och inom föreskrifven tid verkställt berörda arbeten samt under nästlidet år till Handelsoch Sjöfartsfonden till fullo inbetalt hela låne-understödet jemte derå stadgad ränta. Vid Motioner i Borgare-Ståndet 1865. N:o 38. 89 Vid 1853 och 1854 års riksdag blef, i och för hamnens uppmuddring, af Rikets då församlade Ständer anvisad en summa af 60,000 R:dr Banko, att utgå med 20,000 R:dr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet och 40,000 R:dr såsom lån under vilkor, bland andra, att staden förbunde sig att ansvara för muddringsarbetets fullbordande inom fem år. I afseende på detta arbete utgaf dåvarande Chefen för södra Vägoch Vattenbyggnads-distriktet, numera Herr Öfversten och Kommendören G. Beijer, i Juni månad 1855, betänkande och kostnadsförslag, som upptog en summa af 66,048 R:dr Banko, hvilket kostnadsförslag under den 25 Juli samma år vann Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse. Detta arbete skulle påbörjas år 1855 och vara afslutadt den 1 September 1860; men genom nådigt Bref till Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader den 10 Augusti sistnämnda år har Kongl. Majit, efter Rikets Ständers hörande, utsträckt arbetstiden till den 1 September innevarande år.
Constitutions-XJtshottets betänkanden, 207 N:o 43. Ankom d. 22 Julii 1O23. Constitutions och StatsTJtskottens Memorial till Riksens Ständer, med utlåtande i anledning af gjord Motion, om beredande af tidigare anstalter till tryckning af Uppgifter öfver hvilande Grundlags frågor. Under den 25 sistlidne April har Höglofl. Ridderskapet och Adeln behagat till Constitutions* och StatsUtskotten gemensamt Remittera en af Grefve C. G. Spens gjord motion, att, för beredande af en tidigare tillgång på tryckta Uppgifter öfver hvilande Grundlags-ÄndringsFörslag vid kommande Riksdagar, Redactionen af sådana Uppgifter måtte åt RiddarhusCancelliet uppdragas, samt, genom dess försorg så tidigt före Riksdagen till trycket befordras , att utdelningen deraf kunde ske vid Polletternas, eller ock vid Grundlags-exemplarens uttagande. ConstitutionsUtskottet finner väl icke skäl att styrka till bifall af motionen i det hela, enär den föreslagna anstalten icke emellan Riksdagarna påkallas af ett ao8 ConstitutionsUtskottets betänkande». behof, som först under Riksdagen inträffar ; men det tror sig deremot böra vördsamligen hemställa, om icke Riksens Hög. lofl. Ständer täcktes förordna, att uppgiften å hvilande Förslag till Grundlagsändringar må, genast vid hvarje Riksdags början, genom ConstitutionsUtskottets försorg, redigeras och till trycket befordras, i hvilket fall RiksStåndens Cancellier torde förständigas att förut hafva från Protocollen sammandragit och efter Riksdagens öppnande, så snart Utskottet blifvit organiseradt, tillställa dess Cancellie alla nödiga upplysningar.
I förmodan att, gamla Författningar, icke mer än andra menskliga storverk, äro beräknade för evigheten, har jag kallat uppmärksamheten derå, att 1 R:dr Banco icke är någon ersättning för i tunland åker, kåltäppa, ii lass hö, mulbete m. m„ som det åligger Rothållare vid i:sta Lifgrenadier-Regementet att bestå Soldaten. I stallet för den pröfning af frågan, som kunnat förväntas, har Utskottet åtnöjt sig med blotta upprepandet af åtskillige förordnanden och beslut, hvilkas olämplighet jag öfverklagat och åtminstone haft för afsigt att ådagalägga, -tDe innehålla dessa stadgar, att hufvudoch strörote får öfverenskomma om planpenningarne, der stridighet möter. Nog är det en god och välgörande lag, så länge den kan tillvinna efterföljd; men der ingen öfverenskommelse står alt träffa, skall det ju, åtminstone vid irsta Lifgrenadier-Regementet, blifva beroende vid 1817 års Kongl. Bref, och liufvudroten ovilkorligen åtnöjas med 5-| kappar spanmål. Jag har anhållit om uppgifvande af detta stadgande, icke om underrättelse att det fanns, så att domstolarne måtte vara obehindrade, alt, efter billighet och förekommande omständigheter, pröfva förhållandet och lägga de stridiga intressena emellan. Det har icke lyckats mig, att inom Utskottet få detta ändamål understödt; och jag föranlåtes alltså anmäla min reservation emot Utskottets åtgärder i frågan.” STOCKHOLM, EcKSTtiNSKA Tryckeriet, 1834- 'Allm. Besv, och Öccon -Ulsk, Memorial Hf:o lat. I N:o in. Ankom till Exp. Utsi. den »2 Sept. Memorial} med begäran om bestämdt Utlåtande af Högdjfligé Ridder skap et och Adeln samt Högvördige PresteS tdndet} i fråga om Utskottets skyldighet att upptaga väckte motioner om Riksdagens grorogerande.
och finnes väl dessa medel i något annat än i Nationalbeväpning?” Så yttrade sig man för 40 år sedan inom detta hus vid en tidpunkt, då minnet ännu icke var utplånadt af den afgrund, till hvars brant Regentens oskicklighet hand i hand med fegheten fört vårt fädernesland, de frisinnade män, som då genom fosterlandskärlekens heliga hänförelse åt sig upreste värdiga och i Svenska hjeltan oförgängeliga minnesvårdar, äro icke mer; måtte den jord, som gömmer deras stoft, aldrig trampas af annat än frie Svenske män! — Ett yngre slägte har upträdt efter dem. Att detsamma äfven eger varma känslor för fosterlandets bästa; att detsamma äfvten anser Svenska sjelfständigheten för dyrbar — det belvitlar jag icke. Men hvad jag lika litet betviflar och öppet förklarar vara mia åsigt, det 40 Den 7 December. år, att Sveriges försvarskrafter icke i någon mån nu äro ordnade på ett för det nationella oberoendet mera betryggande sätt, än de voro vid det förenämnde bekymmersfulla tillfället, ehuru kostnaderne för försvarsväsendet under tiden nära fördubblats. Skulle någon vilja påstå motsatsen häraf samt dervid lemna fraserne åsido och uteslutande hålla sig till rena sakförhållanden, så är jag beredd, att med fakta styrka befogenheten af mitt yttrande. Under ett dylikt förhållande eger jag dock den lugnande öfvertygelsen, att Sverige, oaktadt dess genom Finlands och Pommerns förlust minskade resurser, likväl ännu fortfarande är en stat, som genom ändamålsenlig utveckling af de egna och användbara krafter, hvilka innefattas uti en fullständigt genomförd och ordnad nationalbeväpning, kan anse sig säker, att, utan det olycksbådande, som ligger i förtröstan lill andra makters skydd och bistånd, kunna försvara sitt regeringssätt oeh sin frihet, emot så väl yttre som inre våldskräktare. Men på det att denna säkerhet skall blifva orubblig, och icke endast inbillad, så måste den anförda försvarsorganisationen verkställas medan till är och ej upskjutas lills faran står för dörren, ty öfverraskande anstalter af en sent upvaknande national-anda förfela alltid sitt ändamål.
Man har föreslagit sektionernas längd till mellan 15 och 20 mil; men jag hemställer, huruvida det är länkbart; alt man på så föga lockande vilkor, som här äro upställda, skall kunna förmå de enskilde, att teckna sig för bidrag lill en sådan sektion. Om jag uptager kostnaden för en mil jernväg till endast 333,333 R:dr 16 sk. b:ko, så skulle i alla händelser de enskildes bidrag till hvarje mil af sektionen komma att upgå till omkring 166,666'R:dr 32 sk. och för en 20 mil lång sektion skulle således erfordras 3,333,333 R:dr 16 sk. Jag tviQar på, att det är länkhart, att förmå de enskilde att teckna sig för ett så stort belopp, och följden blefve naturligtvis, att, då icke de enskilde ville teckna sig för så stora sektioner, skulle man så fort som möjligt söka få andra, som vore mindre, på det att teckningen skulle gå bättre. Men om också sektionernas längd skulle nedsättas till 3 ä 4 mil, så blefve visserligen deraf en följd, att, på ganska många ställen, enskilde skulle vara benägne att teckna sig för detta belopp; men då komme äfven de medel, som Staten för jeruvägarne kunde vilja använda, att blifva splittrade, och i st. f. att åstadkomma något sammanhängande helt, skulle man endast arbeta på en mängd ställen, utan att derigenom upnå något för hela landet gagneligl ändamål. Dessutom ber jag att få fästa upmärksamheten på en icke ringa olägenhet af Hr Bildts förslag, den nemi., som ligger i stadgandet, att serskilda räkenskaper skola föras för de olika sektionerna. Detta stadgande skall, efter min öfvertygelse, åstadkomma mycket besvär och trassel, ombyte af vagnar, större tross o. s. v. Min tanke är således, att det nu framlagda förslaget är sådant, att, derigenom att det icke är obligatoriskt, så blir ingen teckning af, och, skulle det vara obligatoriskt, tror jag alt, genom sektionernas storlek, ingen jernväg skall kunna åvägabringas.
783 tens sa kallade Reserv-fond, må med det belopp, hvartill densamma vid detta års slut kan hafva uppgått, i Bankens vinst inberäknas, och N:o 102, i anledning af väckt motion, om öppnande af en upp-och afskrifnings-räkning uli Rikets Ständers Bulk, blefvo desamma af Ståndet bifallna. S. D. Föredrogos anjo Constitutions-Utskottets memorial N:o 49 till Riksens Ständer, i anledning af Preste-Ståndets återremiss på förslaget Litt. A uti memorialet N:o 43. Ståndet, som vidblef sin i denna fråga förklarade gemensamma tanka, godkände den, för sådan händelse, af Utskottet uppgifna voterings-propositionen. Från Vallo fl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo följande Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets bordlagda Utlåtanden och Betänkande: N.o 110, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet N:o 41, angående föreslagna vilkor och iagllagelser vid befordran tili embeten och tjenster, bestämmelser om embetsmäns rang, och upphörande af fullmagters meddelande å titlar utan motsvarande tjenstebefattning; äfvensom Betänkandet N:o 41, i sammanhang härmed, togs i öfvervägande. Dervid förekommo: Första punkten: om vilkor för befordran till högre Civila embeten, såsom Civila Stats-Råds-, Presidentsoch Landshöfdinge-platser. B01 gare Ståndet beslöt, för dess del, att Rikets Ständer ingå med en underdånig anhållan till Kongl. Maj:t, det, vid besättande af högre Civila embeten, Kongl. Majit täckes fästa serdeles afseende på skicklighet, ådagalagd genom Academiska kunskapsprof och under föregången tjenstgöring i samma embelsbana, derest icke synnerliga förekommande skäl föranleda till undantag ifrån dessa befordringsgrunder; och skulle de respective Med-Stånden vänligen inbjudas att i detta beslut med Borgare-Ståndet sig förena.
Ständer icke kunnat så tillförlitligt bedöma värdet af denna uppfinning, att de, på grund deraf, ansett sig böra obetingadt anvisa det begärda anslaget, hafva Rikets Ständer till E. K. M:ts nådiga disposition ställt ett belopp af 3,333 R:dr 16 sk., att från Riksgälds-kontoret utgå, för att till Auditören Scheutz utbetalas, i den händelse E. K. M:t skulle, efter vederbörlig pröfning, finna att den af Scheutz och hans son uppfunna räknemachin, färdiggjord, uppfyller det dermed åsyftade ändamål. Hvilket Rikets Ständer få härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 20 Augusti 1851. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Augusti 1851. Preste-Ståndet den 19 Borgare-Ståndet den 20 Bonde-Ståndet den 20 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående Militie-boställskassan. (Stats-Utsk:s Utl:de N:o 296.) S. A. K. Under behandlingen af hvad Rikets Ständers år 1849 församlade Revisorer, i afgifven berättelse, angående samma år verkställd granskning af statsverkets samt 516 Expeditions-Utslcottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 190. andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1846 och 1847, anmält och hemställt, hafva, i afseende på den bland berörda fonder förekommande Militie-boställskassan, Rikets Ständer, efter tagen kännedom af ej mindre E. K. M:ts och Rikets Krigs-kollegii af revisions-berättelscn föranledda underdåniga utlåtande i detta ämne, än äfven af serskildt tillhandakomna upplysningar, inhemtat, hurusom från nämnde kassa årligen utbetalas pensioner, till ett belopp af 3,510 R:dr 16 sk.
R:dr, hvilket ytterligare beviljade låneunderstöd bör återbetalas i den mån domkyrkans inkomster dertill lemna tillgång — 28,000: — till staden Borås, för dess återuppbyggande efter 1827 ars eldsvåda, å 127,500 R:dr, hvilket lans, vid slutet af är 1840 återstående belopp, 123,695 1i:dr Transport: 279,704: 82, 289,557: 92. 3 - 18 — Transport: 270,704: 82. 25 öre, enligt Rikets dä församlade Ständers beslut, får liqvideras genom erläggande af 4 procent ränta och 2 procent afbetalning ä sagde kapitalbelopp 00,496: 43. till staden Wenersborg, å. 225,000 R:dr, för stadens återuppbyggande efter 1834 års eldsvåda. Genom den af Rikets åren 1840 och 1841 församlade Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHAM TILL SAMTLIGA RIKS STÅNDENS PROTOKOLL VID * LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1805 OCH 1866. ELFTE SAMLINGEN. lsi Afdelningen: Motioner hos Ridderskapet och Adein. \ Förteckning å Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865. 1 Förteckning å de hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln under Riksdagen 1865—1866 väckta motioner: 1. Af Herr von Knorring, Erik Oscar, ang. pension åt Kapitenen i arméen Erik August Björkman. 2. » Densamme, om pension åt Häradshöfdingen C. G. Levins enka, Wilhelmina Levin, född Grönblad. 3. » Herr von Axelson, Johan Fredrik, om beviljande af medel för skyndsamt fullbordande af Statens jernbana emellan Arvika och Norska gränsen. 4. » Herr Fåhreeus, Edvard, ang. upprättande af ett universitet i hufvudstaden. 5.
M:t ville utfästa premier, tror jag att ett stort steg vore taget framåt; och härvid önskar jag också att Utsk:t vid denna Riksdag måtte stanna. Den stora farhågan för katekesutanläsningen är åtminstone icke grundad derpå att skollärare eller presterskap äro tvungne att lära skolbarnen katekesen utantill. Säl. skiljer jag mig från åtskillige tal. derutinnan, att jag icke tror någon så oerhörd skada uppstå genom detta plus af utanläsning, som någon gång förekommer. I allmänhet veta vi att man i barndomen har större lätthet att lära sig utantill, än vid mera framskriden ålder, och man kan åtminstone icke förneka att hvad sorn i de yngre åren blifvit inpregladt i minnet, det qvarstår med en helt annan fasthet, än hvad man i äldre åren lärer, det blir en sorts stödjepunkt för allt det vetande, man sedermera på ett eller annat sätt kan tillegna sig. Det är säl., efter min mening, att hoppas, att i den mån man genom andra ändamålsenliga åtgijrder kan befordra en större bildning hos lärarekallets utöfvare, desto mindre skall man hafva att befara, det utanläsningen af katekesen skall medföra något menligt inflytande, och att sål. åtminstone, då man får en katekes, något bättre sammanställd än den vi för närvarande begagna, utanläsningen öfverhufvud icke kan vara för religionsundervisningen skadlig. Mig synes äfven att en del af det raan anfört om katekesläsningen innebär den alldeles oriktiga tan - Den 18 Februari f, m. Ä63 ken, att undervisning i kristendom i allmänhet vore slutad med katekesens inlärande oell att man sedermera icke kunde någonting i den vägen göra.
Maj:ts nådiga Propositioner och Skrifvelse till Rikets Ständer, nemligen, Propositioner: angående pension från rikets allmänna Indragningsstat åt Justilierådet m. ro., Axel Fredril: Gyllenhammar ; angående beloppet af arfvoden för Bevakningsbefälhafvarne vid kronobäktena i Eskilstuna, Norrtelge och Kongsbacka; angående föreslagen utvidgning af Uplands regementes mötesplats Polacksbacken; - Prol.-Utdrag den 17 December 1862. 139 om onslag till försök för utrönande af dels s. k. pansarplåtars af Svenskt jern förmåga alt emotstå skott och dels lämpligaste konstruktionen af refilade gjutna jcrnkanoner till fartygs bestyckning; om antagande af en ny förordning angående mantalspenriingarne; angående afskrifning i räkenskaperna af Statsverkets äldre uudsättningsfordringar inom Westerbottens och Norrbottens län; angående upplåtelse lill Göteborgs museum af Kronan* andel uti f. d. Ostindisko kompaniets hus i Göteborg; angående eftergift lill förmån för Enkan Märtha Nilsdotter Tulpan of Kronan» rätt till qvarlåtenskapen efter hennes syster Enkan Anna Nilsdotter, i Makrismåla; samt Skrifvelse: angående en för djupgående fartyg ifrågasatt ny farled genom Stockholm* skärgård mellan Baggensfjärden och Stora Wärtan. S. D. Remitterades lill Bevillnings-Utskottct Kongl. Maj:t» nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående förslag till ändringar och tillägg i nu gällande tulltaxa. S. D. Föredrogos Stals-Utskottefs nedannämnda Memorial, nemligen: 33 12, aogående ytterligare tillökning af Utskottets kanslipcrsoual. Bifölls. 33 15, med återlemnande of en inom Bonde-Slåndet väckt motion, om tillägg i 15 § of Kongl. Kungörelsen den 13 November 1860, angående den allmänna beväringen. Ladet till handlingarne med förklarande, alt motionen ansågs tillhöra LagUtskottets behandling.