Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt hvad i Kongl, förordningen den 4 November 1802 tillkännagafs, hade å uppbörden af halfva förmögenhetsafgiften (hvilken ingått med nära 2i millioner rdr specie, motsvarande en uppskattad förmögenhet af 200 millioner rdr samma mynt) influtit omkring ^ i silfver och vexlar samt något öfver { i speciemynt och bankosedlar. Andra hiilften af oftanämnda afgift blef genom nyss åberopade förordning eftergifven. Under åberopande af 45:te § i 1772 års regeringsform ulskrefs, genom Kongl, kungörelsen den 4 Maj 'ISOS, en allmän krigsgård, som borde utgöras i öfverensstämmelse med de af Rikets Ständer i 1800 års bevillningsstadga antagna och fastställda grunder samt för år 1808 utgå med Irefjerdedelar af det belopp, som en hvar', efter föregången taxering, fått sig i bevillning för samma år påfördt; dock skulle högre eller 40 proc. afgift erläggas för utdelningar åt private aktieegare i diskontverken och i tullarrendet. Likaledes skulle andra inrättningar, kassor och verk, som egde fruktbärande kapilaler och fordringar, utgöra enahanda afgift för derå under året uppiöpande intresse. Ehuru den af Konung Gustaf Adolf, under den 7 Januari IS09, påbjudna allmänna krigsgärd, i anseende till den kort derefter inträffade regementsförändringen, icke kom att utgå, torde dock här, för fullständighetens skull, äfven denna gärd böra omnämnas. Enligt det derom utfärdade påbud, borde sistnämnda krigsgärd i allmänhet utgöras med 5 gånger det belopp, som en hvar, efter föregången taxering, fått sig påfördt såsom bevillning för år 1808, hvarvid dock följande undantag vore medgifna: Embetsoch tjenstemän skulle nemligen endast betala lika mycket, som deras bevillning utgjorde. Utom de s. k Dannemoraverken, blefvo stångjernsbruken och bergsmanshamrarna befriade från krigsgärden. Kopparverken skulle utgöra krigsgärden med samma, belopp, som bevillningen.
N:o 229, i ani. af erhållen återremiss å Mermt N:o 200, med förslag till de stadganden ang:de Riksgäldskontorets skulder och fordringar, som böra införas i det nya reglementet för detta verk. Föredrogs och bifölls Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts den 18 dennes bordlagde Utlåt. N:o 40, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk. N:o 39, öfver väckta motioner om förändrade stadganden i afseende å frejdebetyg. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | 3 e. m. In fidem, 0. Brakel. Fredagen den 20 November 1863. Plenum kl. 1 e. m. Justerades 2 prot.-utdrag för den 19 dennes. Hr Cederschjöld, Rudolf, uppläste en motion, N:o 274, angående aflåtande af en underd. skrifvelse till K. M. i fråga om Waxholms fästnings försättande i fullt försvarbart skick. Begärdes på bordet. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 19 dennes bordlagde Mern. N:o 234, ang:de den upprättade nya riksstaten. Föredrogs ånyo Exped.-Utsk:ts den 18 och 19 dennes bordlagde skrifvelse-förslag N:o 169, ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens åttonde hufvudtitel. Gr. Cronstedt, Fredrik: Uti nu föredragna skrifvelse förslaget bar Exped.-Utsk:t infört det af R. St:r beviljade anslag af 30,000 rdr till lönebättring åt de svagast aflönade komministrar och kapellpredikanter uti Tab. litt. I), hvarigenom detta anslag kommit att hänföras till de vid åttonde hufvudtiteln på Riksgäldskontoret anvisade anslag för en gång, samt deremot uteslutit det ibland de till hufvudtiteln hörande anslagen å ordinarie statsregleringen.
Nejj kommer contra-proposition att innefatta Borgare-Slåndets beslut, eller att de jordeller qvarnegare, som sjelfve bruka jorden, eller sköta qvarnen, och således icke hafva hos sig anställde Rättare eller Mjölnare, skola ifrån den för Rättare eller Mjölnare stadgade bevillning vara befriade. Propositionen för voteringen i hufvudsaken torde derefter blifva: 9:o Den, som giilar Utskottets förslag, att afgifterne för Inspeclorer, Frälseoch Gårds-, samt Casseurer, Bokhållare, Fogdar, Factorer och Skrifvare, i privat tjenst på landet, skall bestämmas i enlighet med föreskriflerne uti i83o års Bevillnings-Förordning, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, Lomma (irsta alternativet) Inspectorer eller Fogdar, Frälseeller Gårds-, att erlägga bevillning i man efter taxeringsvärdet af den egendom, sorn de förestå, sålunda: att för tillsynen eller styrelsen vid en egendom ifrån 12,000 till och med 25,ooo Rrdrs värde betalas Rrdr 3. 50.000 6. 75.000 1 r. 100.000 15. 150.000 • 20. 200.000 — -—1 •— •— 3o. öfver 200,000 Rrdrs värde .. — 40< Den, sora vid annans egendom eller landtbruk har närmaste tillsyn sig anförtrodd, taxeras efter personens kända verkliga tjenstgöring, utan binder af en annorledes skedd uppgift, såsom Rättare, då den i hem - 25,000 50.000 75.000 100.000 150.000 8 Eevi/lnings-Utskoltels Memorial JY.-o 62. mantal upptagne egendomens taxeringsvärde uppgår ifrån och med 8,000 till och med 12,000 R:dr, och såsom Fogde eller Inspector, då egendomens värde öfverstiger sistnämnde belopp.
Här, ser man också låda vid låda af Tom Smith ' s välkända smällkarameller (» Christmas Crackers »); 10,000 sådana af omkring en fots längd skänkas hvarje år. Ännu ha vi att se den stora utställning af öfrer 4,000 » homemade dolls » (hemmagjorda dockor). » Kropparna » sändas från » Truth ' s office » och klädas af denna tidnings läsarinnor samt äro allra först ämnade för pristäflan. V i gå upp för en trappa och åter ned igen — i simbassängen, hvars marmorbotten är betäckt med en stor turkisk matta. Hvilken syn här ter sig för oss! Dockor täcka väggarna högt upp; dockor bilda 4 höga pyramider, och mellan dessa, samt på platformen i bakgrunden, äro utställda riktiga jättedockor ända till storlek af 2 ä 3 års barn. Här äro allehanda historiska personligheter: drottning Elisabet uppvaktad af sin Earl af Leicester, Anna Boleyn, Charles P.s dotter Elisabet m. fl., många dramatiska storheter, dockor i barndräkter, dockor i morgontoalett eller moderna supé- och baldräkter, i nationalkostymer — däribland en utmärkt Hardangerkvinna. Vidare prinsessan af Wale3 i » Doctor of music » - dräkt, flere riddare och medeltidsdamer, en prins och en bonde arm i arm m. m., m. m. Å alla är angifvet den dams namn, som klädt dem; en mrs Gerald Taylor har utfört ej mindre än 1,000 smådockor, lady Longe har bidragit med 200, miss Foster med 50 o. s. v. * * * Om ett par dagar skola alla dessa härligheter utdelas inom Londons 200 hospital och fattighus och sprida julglädje till små svaga sjuklingar och till fattighusens glädjelösa små. De stora dockorna och leksakerna tillfalla dock ej enskilda barn, utan förvaras som gemensam egendom inom olika institutioner. Säkerligen har stor glädje varit förenad med utförandet och insamlandet af allt detta, men hvad är det jämfördt med den fröjd, som dessa rika skatter skola bringa till 10,000 små barnasjälar, som ej äro vana vid de rikas öfverflöd och ej bortskämda med detta lifvets goda.
Onsdagen den 24 Februari 1858. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 4 prot,-utdrag för den 22 dennes samt pleni-prot:n för den 9 gisil. December f. och e. m. D e ii 24 Februari. 307 Uplästes till justering samt godkändes nedannämnde från Exped. Ulsk. inkomne Förslag till R. Stirs underd. skrifvelser till K. M. N:o 231, i fråga om eftergift af f. d. Landskamer., Kammar RättsRådet S. Lindberg ådöind ersättningsskyldighet; N:o 234, ang:de eftergift af Kronans rätt lill dana-arf efter Föraren Pihls frånsk i Ijda hustru Charlotta Kindberg; N:o 235, angtde ändring af K. Kungörelsen den 20 November 1845, i fråga om ersättning till vittnen; N:o 23(5, i anledn. af förekomna framställningar, ang:de ut vidgad religions frihet m. m.; N:o 237, ang:de förändring af DomKapitlens organisation; N:o 238, i fråga om äskad tillökning för år 1857, i aflöningsförmånerne åt en del af Flottans gemenskap; N:o 239, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos. rörande anmäld brist i tillgångarne för Flottans matrosers och upfordrade båtsmans mathållning åren 1856 och 1857; samt N:o 240, angide Nådig förklaring af Kongl. Resolutionen den 17 December 1734, i fråga om Klockareval inom Skåne, Halland, Blekinge och Bohuslän. Äfvenledes uplästes och godkändes nedannämnde från Exped.- Utsli. inkomne förslag till §§ i Riksdagsbeslutet: N:o 29, angtde ändring i stadganden om ersättning till vittnen; N:o 30, om uphäfvande af Konventikel-plakatet m. m.; och N:o 31, angtde förändring i DomKapitlens organisation.
Men att göra redactionen sä tveksam, sorn delta utvisar, tror Den 28 Januari.- 581 jag icke vara rätt gjordt, ty den sorn skall tillämpa lagen bör naturligtvis veta hvem han skall hålla sig till, och det blefve icke fället, om R. o. Ad:s beslut blefve anlaget. Häradsskrifvaren kan då icke veta hvem han skulle debitera för utskylderne, ej eller af hvem han skulle uppbära skattebeloppet, emedan han icke hade i sin hand den öfverenskommelse, sorn emellan jordägaren och länteägaren blifvit afslutad. Delta är skälet, hvarföre Ulsk. ansett sill eget förslag lill redaclionsförändring. äga företräde framför R. o. Adis. Jag yrkar således bifall lill denna punkt. Hr von Hartmansdorff: Om det verkligen förhåller sig så, alt Utsk. anser sin egen redaction vara den hästa, vill jag visserligen icke vidare yrka på återremiss. Jag gjorde anmiirkn. vid denna punkt derföre, att jag icke ansåg det vara rikligt af Utsk. att i detta läll vidblifva sin mening, blott derföre att 3:ne Stånd godkänt densamma, enär Utsk. i andra fall tillvägagått på annat sätt. Men på de skäl Frih. Raab anfört, vill jag afstå från mitt yrkande på återremiss. Uppå härefter framställd propos. lades Ulsk:s i 5 punktenafgifna yttrande till handlingarne. 6:te punkten, ang:de införande af ett tillägg uti 25 §, t Jruga om bevillning af Fahlu grufvor. Frih. Akerhjelms vid Utsk:s mern. fogade reservation upplästes, på begäran af Hr von Hartmansdorff, som derefter yttrade: Jag tror, att Frih. Åkerhjelm i detta fall har rätt, oell alt det verkligen är fråga om någonting mera än blott om ordalydelsen. Jag hemställer derföre, om icke R. o. Ad. skulle finna för godt att återremittera denna punkt. R. o. Ad. ansåg de emot Ulsk:s i denna punkt afgifna yttrande gjorde unmärkn:r Föranleda till delsauimas återremitterande.
Vi foro alltså åstad genom de tysta tomma gatorna; huru herrlig! huru herrlig! var naturen, ju längre utom stadsmurarne vi kommo! luften så smekande mild, solen så lifvande varm, hvarje ansigte vi mötte log af tillfredsställelse och fröjd; de löfrika grönskande träden, den lilla blomman på marken, de qvittrande fåglarne i luften, som sjöngo lofsånger till skaparn! jag kan ej beskrifva för dig, Emilia, huru ljuft allt detta verkade på min själ; det var som hade jag nu för första gången skådat ut i Guds sköna verld; åtminstone hade aldrig som nu, jag skattat dess outtömliga rikedom. Vi stego nu ur vagnen samt började stigen längs med ån. Under tystnad upphunno vi det täcka huset, men som morgonsolen på den plats hon stod, redan spridde alltför brännande strålar, föreslog Friherrinnan att längs med ån, till hviloställe uppsöka oss en sval plats; denne erbjöd sig äfven snart nog, under skuggan af några höga täta lönnar, der vi nu nedsatte oss. "Är du stämd att höra något om Guds ord, Mathilda?" frågade Friherrinnan, ljuft blickande i mina i dag ovilkorligt tårfyllda ögon: "nu, om någonsin", blef mitt låga men innerliga svar; och nu framtog hon sin lätta börda: Hagbergs enkla, men till hjertat gående predikningar, dem hon i och för dess rena språk, företrädesvis älskade; under löfvens instämmande hviskning uppläste hon nu det öfver högtidsdagen afhandlande ämnet, hvilket så väl som allt, författadt i samma höga anda, på en troende själ verkar öfvertygelse och hopp; jag har ej tillförene hört Friherrinnan föreläsa, eller rättare: hört henne liksom talande förklara någon skrifts innehåll, men ack Emilia! huru oändeligt olika äfven sådant sker. Mitt öra fängslades under den andaktsfulla stunden med alltid tilltagande tjusning, vid hvarje ord dess läppar uttalade; mig var, som hade de ljudbara tankarne först genom henne erhållit form; som hade ögnablicket ursprungligen låtit dem framvälla utur hennes eget rika kärleksglödande inre.
Brot. 1S44. 5 Saint. 2 Afd. i Haft. 5 34 Bet>.-, Lag-, sami Allm. Besv.- och Ekon.-Vtskottens Betänkande, M i. bran vinet är nyttigt, ser jag intet skäl, hvarföre raan skulle utdöma de konstige apparaterne, som genom besparing af tid, ved och den högre afkastning en vetenskaplig behandling af råämnet lemnar, på genare väg leda till ofvannämnde mål. Att ifra mot de konstige brännerierne till fördel för de enkle, synes mig lika mycket och lika litet patriotiskt, som att, när landet hotas med insmugling af utländskt kläde, ifra mot machinerier för klädesberedning och yrka på menniskokraftens uteslutande användande härtill, för alt göra alnen af varan en eller annan Riksdaler dyrare och lurendrejeriet mer lönande. Man hav talat om dranken, såsom nödig för svinracens underhåll och förädling och deri fuunit ett skäl mot de större brännerierna. Jag vet icke hvad som hindrar hvar och en liten panna att få drank. Rränvinet kan val stundom genom okunnighet slå felt, men dranken brukar merändels alltid hålla målet; hvarföre jag icke ser någon fördel, men väl en stor nationel förlust, så vida man anser bränvinet för något godt, att gynna de enkla pannorna på konstapparaternas bekostnad. Min oförgripliga tanka är den, att denna näringsgren bör helt och hållet nedläggas. Man har afskaffat lotterier, förbjudit hasardspel, i 3:ne stånd bortvoterat titlar utan tjenst, ålit af skäl att staten ej bör riktas af medborgarnas fåfänga, vinningslystnad och moraliska lyten. Är nu icke allt detta att sila mygg och svälja kameler, så länge staten med producenten och krögaren delar rofvet af nationens fylleribegär. Jag är så fullkomligt öfvertygad om nödvändigheten af ett bränvinsförbud om fäderneslandet icke ohjelpligt skall ruineras, att jag anser alla andra reformer och förbättringar, dels såsom blotta palliativer, dels helt och hållet onyttiga. Om stals-budgeten nedsatles lill halfva summan mot hvad den nu är, det gagnade till platt intet.
Under åberopande af hvad vid regleringen af åttonde hufvudtiteln blifvit i Nåder beslutadt, hemställde Herr Departements-chefen jemväl i underdånighet, att, i fråga om allmänna indragnings-staten, måtte inflyta framställning dels om fortfarande af förut beviljade anslag till Vetenskaps-akademien för fortsatt understöd för anskaffande af teckningar utaf inhemska vexter till ett arbete, benämndt ”Sveriges Flora”, äfvensom för utgifvandet af teckningar utaf zoologiska föremål, 800 R:dr, och till Sekreteraren A. M. Strinnholm för fortsatt utgifvande af hans arbete ”Svenska Folkets historia från äldsta till närvarande tider”, 1,000 R:dr, dels ock om anvisande af följande nya anslag, nemligen: till Professoren vid Akademien för de fria konsterna, Hof-intendenten Fr. Westin, pension för sin återstående lifstid af 950 R:dr årligen 5 till Läraren vid samma Akademis Tecknings-skola, Hof-målaren J. G. von Heidecken, likaledes årlig pension för återstående lifstiden 400 R:dr; till Adjunkten i Historien vid Lunds Universitet, e. 0. Professoren A. Cronholm;, då han frånträder sin Akademiska lärare-befattning, permanent anslag af 700 R:dr för historiska forskningar 5 samt tiil Medicin® Adjunkten vid samma Universitet, e. 0. Professoren Rabén, pension för sin återstående lifstid, 700 R:dr banko. Derefter anhöll Herr Departements-chefen, att, sedan den af Stats-kontoret afgifna berättelse om Statsverkets tillstånd och förvaltning, i hvad den rörde inko msternes beräknande, förut blifvit Kongl. Maj:t föredragen, nu få i underdånighet anmäla öfriga delar af samma berättelse, hvarvid förekom, att, i afseende å bestämmandet af medelpriset, för tiden intill nästa Riksdag, å spanmålen under sådana löner, som innehafvarne tillträdt före Stats-regleringen vid 1840 och 1841 årens Riksdag, och för hvilken spanmål, om och i den mån nämnde medelpris öfverstege 7
Kontor: A l l m. Försäljning: A l l m. F i l i a l: / Stockholms Diskontobank Tregrenig, vågig hårkrusare. Erkändt bä- sta. Efter användandet håller håret sig länge lockigt 4 st. erhållas franco m o t insändande af 80 öro endast från H a n d l. A. P. C:o. C o k e s, l:ma maskinkrossad AKTIEBOLAGET &amp; har den modejournal, hvaraf en svensk upplaga sedan flere år utgifves under namnet IDUNS MODETIDNING o c h som år för år undantränger alla andra modejournaler. — IDUNS MODETIDNING utgifves i 2 UPPLAGOR, båda m e d 2 n:r i månaden, hvartdera numret innehållande inemot 100 CHARMANTA ILLUSTRATIONER samt åtföljdt af en STOR DUBBELSIDIG MÖNSTERBILAGA. M e d den dyrare upplagan — PLANSCHUPPLAGAN — s o m kostar ENDAST 5 KRONOR pr år, följa dessutom 1 gg i IDUNS M O D E - mån. en FIN-FTN KOLOR. MODEPLANSCH o c h T I D N I N G Korkmattor, GENOMGJUTNA, ENFÄRGADE OCH TRYCKTA, FINNAS I STÖRSTA URVAL OCH TILLHANDAHÅLLAS PROFVER SAMT KOSTNADSFÖRSLAG PÅ BEGÄRAN HOS F. UHNÉR &amp; C:O. FREDSGATAN 2 2. en förträfflig HANDARBETSTIDNING. Den billigare upplagan utan dessa båda bilagor kostar BLOTT 3 KRONOR. D e n n a gång är det en Herr R u d.
& A, Wistrand. kongl, aBA**i?e / BEF ALLNI NGSHAFVANDES UTI Stockholms Län TILL EOMGL mäj:t i Underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE för Axen 1833, 1834, 1835, 1836 och 183T. TRYCKT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. t Länets allmänna beskaffenhet. jNågon hufvudsaklig förändring af Länets allmänna beskaffenhet har under dessa år icke inträffat. Skogarne å flere orter, särdeles å Wermdön och i Sotholms Härad, hafva dock blifvit allt mer och mer uthuggne, och genom fortsatte arbeten af enskilde personer har Länets uppodling fortgått. Invånare. Deras antal, som år 1832 uppgick till 104,986, utgjorde, vid Mantalsskrifningarne år 1837, 108,989, hvaraf 30,333 män och 33,437 qvinnor, eller tillsammans 63,770 personer erlade personella utskylder, hvaremot 21,825 män och 23,394 qvinnor, eller 45,219 personer voro derifrån befriade.
— Beklädnad å 42 rdr 2,100: Spanmål 150 tunnor ä 6 rdr 900: Summa 8,104: 8. — hvaraf jag, på samma grund, som i afseende på matros-corpsen uppgifvits, endast föreslår för närvarande upptagande af hälften, eller 4,052: 4. — 3:o Machinist-corpsen: 2 machinist officerare, ä '750 rdr 1,500: 4:o Ajislaget för materielen lill flottans underhåll och nybyggnad är visserli - 30 gen icke tillräckligt för siLL ändamål, synnerligen efter på af mig i underdånighet föreslaget sätt; men då det är att hoppas, alt, genom nya dockbyggnadens snart inträffande fullbordan, en icke obetydlig besparing i fartygens underbålls-koslnad skall uppkomma, bär jag icke ansett mig böra föreslå någon tillökning i den för detta ändamål lili anvisade summa, uti hvilken inbegripas utgifterna för timmermans* och handtverks-stalens samt båtsmännens aflöning, ersättningen för krono-arbets-karlarnes begagnande, beklädnadsoch sängklädeskostnaden för allt flottans manskap, lastdragarefarlens och sjukvårdens kostnad, bebofvet af ved, ljus och skrifmaterialier för kaserner, skolor och embetsrum samt byggnaders och inrättningars underhåll m. m., utgörande en icke obetydlig del af anslaget. 5;o För båtsmansbeklcidnadens öf verta gande af Eders Kongl. Majit och kronan, erfordras, enligt af Eders Kongl Maji besluLad serskild nådig proposition till Rikets Ständer 28,000; 6m Lotsverket:
- Den a4 April f. m. ning, Jelte ur delak tig t uti representationen, och måhända icke alla af R. o. Ad:s ledamöter tagit detta ärende så noga i öfvervägande, anhåller jag alt R. o. Ad. icke täckes illa upptaga att jag en liten stund dröjer vid denna fråga, för att lillkännagifva hvad jag redan för flera år sedan inför Konungen derom yttrat. Hr Ed en hjelm uppläste derefter följande: Inom det län, för hvilket jag har den lyckan alt vara styresman, finnes folk af olika trosbekännelse, och som min skyldighet är att fästa uppmärksamhet på innevånarnes så väl moraliska som industriella förhållanden, så har jag till min stora ledsnad funnit, att brott, beräknade på åtkomsten af sin nästas egendom, icke sällan begås af våra egna trosförvandter, men kan deremot icke erinra mig hafva hört, att brott af gröfre art någonsin begåtts af de främmande religionsbekännare, hvilkas förföljelse till hvarje frihetsälskande menuiskas förvåning blifvit ifrågasatt. Som frågan vid detta tillfälle icke handlar om mindre, än alt antingen genom skärpta författningar nedtynga eller åter upplifva en lag, som så hardt förtryckt ett inom det mig i nåder anförtrodda län till icke obetydligt antal födde och boende menniskor, blott för det de äro uppfostrade i en annan trosbekännelse än vi, så anser jag det vara min pligt, både som representant och länets styresman, att upplysa R. o. Ad , att de i Götheborg boende mosaiske trosbekännare åtminstone i synlig målto föra en anständig och efter sin tro en gudlig lefnad, varit Konungen och landet tillgifne, samt med beredvillighet bidragit lill landels bestånd och försvar, äfvensom, så vidt mig kändt är, icke någon finnes bland desse trosbekännare, som upptagit något för de s. k. Christi bekännare numera alltför trånga fängelserum.
Nils Mänsson, A. J. Wahlstjerna'. ' ^ Utdrag a f Protocollet, hullet Uti Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Utskottens Beredning den 21 April 1815• f S. D. Profocollet för den 14 dennes justerades,’ äfvensom till justering upplästes Beredningens Be - ■ ' A 7 o 8 Ben. 19 Juni. betänkande, i anledning af Riksdags - Fullmägti-' ges Petter Christofférssons från Jönköpings Län och Kils Pehr ssons frän Christianstads Län Memorialer, om obehindrad rättighet för hemrnansägate, att uppföra och begagna liusbehofs mjölqvarnar. Herr Lectoren och Prosten Fellenius yttra, de härefter: — - • ■* Vördsamt betänkande. Det a o Capitlet af Fyggninga - Falken torde böra anses såsom blott oeconomiskt, och i detta afseende, jemte förvarandet af medborgares inbördes rättigheter samt försäkrandet af beskattningspligten till Staten, först och x synnerhet böra befrämja Landtmannens Industrie och förädlingsrätt af egna producter. Jag lernnar derhän, huru detta dock kan vinnas. Jag vigar tro, att om alla de formaliteter, sorn 4 §. derstädes föxeskrifver, skola ofelbart följas och iakttagas, idoghet och ' konstflit mera måste afskräckas, än till nyttiga och ‘ Landtbruket gagnande företag uppmuntras. Jag vågar med exempel styrka, att motverkande hinder just i dessa och dylika omvägar förefalla och att Landtbrukaren snart står betagen den ädlaste frukten af sin flit och omtanka, eller måste slösa tid oell mödor, som för Landtbruket kunde nyttigare användas. Dessa exernpel tyckas böra betänkas:
St. behagade anslå Ett Tusen Fem Hundra R:dr b:ko, alt från och med början af nästkommande år 1834, årligen utgå och användas lill inrättande samt underhåll af en väl orga~ niserad, under en blifvande Slöjd-Förenings närmaste inseende ställd Söndagsoch aftonskola, i förening med en lägre teknisk undervisningsanstalt jemte ett läsebibliothek för unge manufaktur ister, arbetare och lärlingar i Eskilstuna. I nämnda skola skulle undervisning meddelas uti religion, skrifoch räkenkonst jemte enkel bokföring, geometri, historia och geografi, läseöfningar och skriftliga upsatser på Svenska språket, första grunderna i fysik och kemi för dem som derför visa fallenhet, anvisning lill kännedom af metaller, förnämligast jern och stål, deras bearbetning m. m., linearritning, frihandsteckning samt modellering; och är det sannoligt att staden Eskilstuna äfvensom de omgifvande Mekaniska Verkstäderna och Manufakturinrättningarna finnas beredvilliga, att för Skolan och Läse-anstalten anskaffa nödiga och lämpliga rum. Såsom öfversigt af läroämnena m. m. och beräkningsgrund för kostnaderna, får jag den äran bifoga ett af Professor Palmstedt sammanfattadt förslag i det jag anhåller om Remiss till Högh StalsUtsk. af denna min vördsamma motion. Förslag till inrättande af en Slöjd-Förening i Staden Eskilstuna, under hvars Ordförandes och Direktions närmaste ledning och tillsyn skulle ställas en Söndagsoch Aftonskola, med dermed förenad teknisk läroanstalt för yngre mänufakturisler, arbetare och lärlingar samt en för äldre och yngre manufakturister, arbetare och lärlingar tillgänglig läse-anstalt. Slöjd-Fö ren ingen.