Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Frih. Rantzou, Joh. Al b., anförde till protocollet följande: Då jag begärt ytterligare på bordet det till afgörande hvilande förslaget till grundlags-förändring, rörande tryckningen af RiksSt:s protocoll, anser jag mig skvldigatt i ett bestämdt yttrande instämma med de Ledamöter, som anse en stympad tryckning af protocollen icke böra för närvarande bifallas. Detta vore, enligt min tanka, att betaga folket en af de säkraste controllerna öfver våra förhandlingar, och kunde, helst besluten om offentlighet vid Ståndens öfverläggningar, i deras nuvarande skick, kunna af majoriteten godtyckligt upphäfvas, eller åtminstone eluderas, föranleda till missbruk, som, ehuru ej troliga, likväl både varit och äro möjliga. Jag behjertar äfven en fortsatt tryckning af protopollen såsom vigtig för Historien; ty detta är dock den källa, der en eftertid med full opartiskhet torde kunna inhemta den sanna andan hos Representanterna, och der en Minoritets-åsigt, som måhända eljest kunde komma att begrafvas i de af sthenographer förda antecknings-protocollen, för blifvande Representanter kunde göra sig kraftigare gällande och sprida ett helt annat ljus öfver beslutens art och tillkomst. Mån om besparingar i alla riktningar, der de med skäl kunna och böra göras, och om hvilka tänkesätt jag vid detta Riksmöte troligen finner flera tillfällen att lemna bevis, kan jag dock icke' låta mitt sparsamhetsbegär komma mig att glömma vigten deraf alt bibehålla en constitutionel controll, intilldess vi hafva en annan i dess ställe. Gr. Spens, Carl Gust.:" I denna sak är visserligen redan så mycket talad!, att jag endast vill utbe mig att i korthet få anmärka ett skäl, sorn på mig skulle influera att bestrida antagandet af Cons!it.-Utsk:s földag till förändrad redaciion af ifrågavarande grundlags-paragraph.— Den io Fcbruarii f. m.
Transport 54.000: — tion af slottets östra och vestra fasader samt vattentaken öfver slottsbyggnaden med dertill hörande torn; att de åtgärder, som borde vidtagas för att dels fullborda slottets utvändiga iståndsättande, dels gifva hela byggnadsgruppen ett vårdadt och angenämt utseende, vore: a) iståndsättande af den återstående, mot borggården belägna, från slottets omgifningar mindre skönjbara södra fa§aden, b) borttagande af den gamla och uppförande å borggården, enligt uppgjord ritning, af en ny portvaktstuga af sten, och c) borggårdens förseende med träd och gräsmattor, anbringande af nya portar å norra fasaden m. m., samt att kostnaden för dessa arbeten, enligt uppgjorda kostnadsförslag, beräknats till 22,325 R:dr, — ett särskildt anslag för en gång måtte för detta ändamål äskas till belopp af22,000: — Summa extra utgifter R:mt R:dr 76,000: -» Statsrådets öfrige ledamöter instämde i hvad föredragande Herr Departements-chefen uti ofvanstående ämnen rörande Sjunde hufvudtiteln hemställt; och behagade Kongl. Maj:t dertill i alla delar lemna nådigt bifall. Då härefter till pröfning förekom frågan om regleringen af utgiftsanslagen under Nionde Hufvudtitcln, omfattande Pensionsoch Indragnings-staterna, hemställde Herr Departements-chefen, beträffande l:o) Pensions-staterna, att, då Kongl. Maj:t den 15 November 1861 i nåder beslutit att, på skäl som i särskild nådig proposition komme att närmare utvecklas, föreslå Rikets Ständer att till hvardera af Kongl. Theaterns och Hofkapellets pensionskassor såsom ersättning för förlorade inkomster anvisa ett bidrag af 3,000 R:dr Runt, ett deremot svarande anslag måtte uppföras å pensions-staterna och dessa, hvilka i nuvarande riksstat äro upptagna till 495,495 R:dr 58 öre, således förökas med 6,000 R:dr. Hvad åter angick 2:o) Allmänna indragnings-staten, anmälde Herr
Medlet är ju ytterst enkelt och ej såeom insektpulfver o. d. farligt för fåglarne, hvarför det rekommenderas till alla fågelvänner. Maria. Själf road af skridskoåkning har jag efter många pröfningar kommit till det resultat, att fjäderskridskor sitta stadigast på foten. Dock använder jag äfven remmar, emedan kangklacken eljes frestas for starkt. Priset 3 kr. Finnes i hvilken järnbod som helst. I Norge, där den hos oss vanligen förekommande allmogeoch fornnordiska stilen ej är sä allmän, torde afsättning å snidade saker lätt kunna vinnas. Utskurna smärre föremål, glasögonfodral, fri märksaskar, linealer. pappersknifvar, små hyttor, nålfat, annotationshöcker, o. d, röna mest efterfrå- gan, i synnerhet under tiden för tuiistströmmen. Bäst vore kanske, om Ni hänvände Er till Ingeniör Frölich, föreståndare för Norsk Husflidsskole, Kristiania. Malört, kamfer eller patschouliblad äro säkra medel. — Att beströ ylleoch skinnvaror med pulvriserad alun håller målen på afstånd och är dessutom alldeles oskadligt. Den ödesdigra frågan med dess svar AF A g n e s fttet Skinnbräm från 65 Öre, 80 Öre, I kr., OBS. 1,25, 1,50 pr hel mtr. N y a och moderna Skinn-Muffar fr. 1: 75, 2, Stevens. 5 o. till högr. pris. Jul-lådor. Nyt! Jul-lådor äro en nyhet för hrr handlande m. fl. som vi tro skola omfattas Skinn-Mössor 4, 6, 8, 1 0, 1 2 » » » med intresse, alldenstund det ju är svårt kunna förse sig med nog sorteOBS. Beställningar, fårändringar och reparationer emottagas till billigaste priser radt lager af leksaker och presenter för julen. V i tro oss därför tillfredsställande löst denna uppgift, i det vi kunna erbjuda eder köpa af våra jul-lådor till 5 il 10 kr. pr låda. Uti n:r 1 förekomma endast leksaker, n:r 2 presenRegeringsgatan.
Maj:ts Nåd. Pi'op. N:o 20. Ank. till Exp. Utsk. d. 31 Dec. 1850, kl. 11 f. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående rättighet för Län ds - Kanslisten i Gottlands Län, C. D. Isberg, att efter afskedstagandet få åtnjuta pension på allmänna Indragnings - staten : Gifven Stockholms Slott den 20 December 1850. I anledning af Lands-kanslisten i Gottlands län, f. d. fändriken Carl David Isbergs hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i nämnde län gjorda anhållan om afsked från berörde Lands-kanslisttjenst, med rättighet för sökanden, som nu mera uppnått en ålder af 70 år, hvaraf han i allmän tjenst tillbragt 31 år, nemi. 6 \ år såsom officer och 24-|- år såsom dels extra-ordinarie dels ordinarie Landskanslist, alt efter afskedstagandet fä bibehålla sin lön såsom pension, har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet hemställt, att Isberg, hvars tjenstgöring med sistlidne Oktober månads utgång upphört, måtte i nåder förklaras berättigad att under sin återstående lifstid från allmänna Indragningsstaten uppbära en hans löneförmoner motsvarande pension, räknadt från och med den 1 nästlidne November.
Lijsverkcköiä trodde ak nägon författning funnes som skyddade Torpare och föreslog at heta z Z mätte gä ukt Herr Grefwe» och Landt-Marskalken gjorde häruppä propoluionj hwilkcn med Ja och Nej be» swaradest Friherre OsntinZsbsufen ansäg benna F bland be nyttigaste i hela TjenstehjonS-stadgan. HwaV kunde wara mera nyttigt, än at fä anlägga flere Nybyggen och Torp. Denna rättighet hade Krono,hemmans-ä» gare ej förut älnjutit, utan föregängcn undersökning och LandshöfdingcnS i orten tilstädjclse. Friherre Liikvsrlcbölst: för at wara up» rigtig, bör jag tilkännagifwa, at jag i mit projeÄ haft mera afseende pä Landets upodling, än Kronans inkomster, hwilka ändock derigenom skulle blifwa obetydligt förminskade. Friherre Os Oser trodde ej nänffn hafwa warit förbudik at sätta Nybyggen pä sm egen jord. Hwar bonde ägde ben rättigheten at pä sina ägor mottaga hwem han wille. Frägan wore nu blott, huru Krono -Utstplberne skulle utgä, och ont de skulle upbäras af Inhyseshjonet eller Hemmans-ägarm. Herr Ltjertrelä; Lamuel. Efter det talädkS om rättigheter, torde äfwm »Sgsk böra talas om D skyldighet. Han för sin del ansäg den som anlägger Nybyggen böra wara answarig för Krono-Utlagorne och tillika förse Nybyggarne med arbete, sä at de ej stryka landet omkring och tigga. Grefwe körner, Larl Ztellan. Det är e« gcntcligast Kronooch Kronoskatte-Hemman» hwilka äro älagde den skyldigheten wid nya Torpt anläggande, ak bärtil förskaffa sig lagligt tilsränd. Herr Leijonltolpe, jfonsa Lamuel.
En annan fråga är, huruvida R. o. Ad. bör vidblifva sitt vid förra Riksdagen fattade beslut, och fördenskull bifalla Hr Tersmedens motion. Jag tror, att just conseqvensen af detta beslut är en anledn. för R. o. Ad. att förkasta motionen. Konseqvensen af detta beslut har varit de af min värde graune nämnde jerimiader och jobsposter om riksrätt m. m. Skulle vi nu bifalla motionen, hvem vet om icke samma conseqvenser kunna upslå vid nästa Riksdag? Och jag frågar då min värde granne, Gr. Liljencrantz, som yttrat, att ”det beklagligen inom detta Stånd finnes personer, som vilja behandla denna fråga såsom ett medel till agitation och som en brandfackla, ” hvem det är som gjort den till en agitationsoch partifråga? Jag ber den värde talaren svara härpå. Det är tydligen just den Den 7 Joni f. m. den värde Gr:n och hans confratres. Frågan ora den nuvar.-de up sägningsrällens bibehållande eller afskaffande är ingalunda en fråga för dagen, den är sekelgammal. Bevis derpå lemnar redan Kongl. Brefvet af den 24 Jan. 1744, der del heter, alt ”vederbörande borde vara nöjde med räntornas sammanslående efter mai kegångstaxorna.” Så yltrades redan för mer än 100 år sedan. Frågan har alltifrån denna tid varit agiterad, och mycket har öfver densamma varit taladt och skrifve), både mot och med. Det vore för vidlyftigt alf redogöra för bela denna litteratur, och jag bar också icke någon fullständig kännedom derom. Men dä emellertid här blifvit yttrad), att beslutets bringande i verkställighet skulle innebära en orättvisa mot ränlelagarne, ber jag att fä ur en offentlig handling upläsa några rader, som torde bidraga att lugna R. o. Ad. för hvarje farhåga i della afseende. K. M. yttrar nemi. i Sin Nåd. Propos. (ill R.
Dito till Salpeter-Fonden * 12,000: Balance fran År 1817, Tillgångar hos säkra Låntagare . 884,362:34- 8. Cessionanter Jiififö: 4- 4- — «*• Vinstoch Förlust-Conto. Gravationer. Intresse till Banken för Lånet N:o 8. Dito tillSalpet.Fond, 336. Arfvoden Aflöning Extra Utgifter Centonale , Afkortningar , , Vinsten Ar 1818 Balance till År 1819. Dito till Summa |i,538,749! 6| 6 L. II. Willman. 166 Capital-Slut öfver Manufactur - Debet. Bnlancc från År 1818. Dilo till Balance från Ar 1818. Vinstoch Förlust-Conto. Inkomst. Ordinarie Ränta . 44,882:33. 6. Intresse efter för fallodagen 3,984: x3. — Gravatiouer. Dito för Länet N:o 5. Arfvodcn A finni u g Extra Utgifter Centonale Hus-Reparationer Afkortningar . Vinsten År 18x9 . Skuld till Banken på Räkning. xo| 4 Contoirct den 14 April 1820. E. F. Ström. L. 11. Willman, i68 Capital-Slut öfver Ull - Debet. Balancc frän År 1S16. Skuld till Manufactur-Disccuit-Fonden i43j855 5 10 ^Balance till År 1818. Tillgång lios säkra Läntagare . 173,349. hos Cessionantcr 31,270: 3o. 1. Credit. Balance från År 1816. Tillgång Behållning i Banken 2,668: 3o. 1. *3* CO CO c* Vinst och Förlust. Influtne Intressen År 1817 , . 7,661: — 1.
Ehuru förekommen af flera värde Talare och serdeles af Herr Anckarswärd, har jag dock att anmärka, dels emot Utskottets behörighet att behandla TullStadgan i den utvidgning, som skett, enär utförsel af Malm och Tackjern blifvit frigifven; dels emot Utskottets consequens. I förra fallet åberopar jag Herr af Roléns reservation, jemte 53 och 70 §§. Riksdagsordningen, hvilka tydligen utstaka områdena för Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens verksamhet. Om alla de andra Utskotten på samma sätt utsträcka sin verkningskrets, som BevillningsUtskottet gjort i detta fall, skulle Ekonomiutskottet onekligen blifva öfverflödigt. BevillningsUtskottets handläggning föranleder i öfrigt till Ständers beslutj hvaremot Ständerne, i frågan om fri utförsel af Malm och Tackjern endast kunna i underdånighet hemställa, emedan frågan är rent administratif. Den är dessutom nu, på Rikets Ständers egen begäran} under Ernbels - 3g8 Den 19 Junii e. m. handläggning jemte Bergsförfattningen i öfrigt, hvadan Rikets Ständer medelst denna frågas behandling vid denna Riksdag skulle genom förtidig pröfning gripa in uti Embets-åtgärder, som de sjelfve föranledt. Slutligen måste jag erkänna, att uppbäfvandet af det nu existerade förbudet syns Committerade för Bergsförfaltningens öfverseende högst betänkligt. Så mycket mera afundsvärdt är det då att erfara, med hvilken lätthet Bevi IlningsUtskottet behandlat ämnet. Att Jernmalm och Tackjern alltsedan Rikets jernhandtering började uppmuntras och skyddas af prohibitiva Styrelseåtgärder, varit till export förbudet, äfvensom att verkställigheten af detta förbud i början satte Riket i bekymmersamma politiska förhållanden, kan icke vara Utskottet obekant.
helft ofrivilligt att tänka på naturen, männiHon visste knappt, hvar hon gick, när hon » Nej, nej, vänta litet, vänta litet, ett glas fördes in öfver den stora salen, och inte ett vin lilla vännen. Ett glas vin, det gör godt skan och konsten. Jag tänkte på den gamla italienska skolan, ord kom hon ihåg, af hvad hon tänkt öfver, i kylan. Tio grader kallt i morse. Husch, på det heroiska landskapet — på realismen i att hon skulle säga. Jungfrun visade på en huseh! » konsten och på » opponenternas » friska grepp i dörr till höger, bad henne stiga på och förOch utan att bry sig om sin lilla gästs försvann. Oeh nu stod hon på tröskeln. protester ringde han på jungfrun, trugade ner penslar och färgpytsar. Men jag tänkte ännu längre. Jag började Därinne satt farbror Örn i en stor, omboIngeborg i stolen, men vände på lampskärmen, grunda öfver natur och konst i människans nad länstol med pall under fötterna och pläd så att hennes ansikte kom i skuggan. Oeh fysiska lif. Jag tänkte efter, om läkarens öfver knäna. Han var hvitare än förut och medan jungfrun gick ut och in, visade han henne fotografier på ett bord längst bort i » konst » var gammal italiensk skola eller urännu mera hopsjunken. sprungsfrisk natur. » Har man sett, har man nå ' nsin sett, » hörnet vid soffan. Och jag måste jaka till den förra och neka började han; » hvad blåser det för vind i dag. » Så kom vinet. Hon måste klinga med till den senare frågan — det senare dock ej Hon måste komma fram och sitta bredvid honom, dricka i botten och så ett hälft glas honom, och när hon drog stolen litet tillbaka, till. Först därefter fick hon ändtligen lof att alldeles utan protest. Ty — hygienen — detta moderna ord, som var det inte bra. Han makade den tätt instiga upp. Han tog hennes hand mellan sväfvar på alla läppar, hvad är väl denna hytill sig och vred på den, så hon kom riktigt bägge sina och klappade den då och då, medan han mätte henne med ögonen från hufgien annat än ett uttryck för realismen inom i lampljuset. Ingeborg satt och tittade ned på paketet i vud till fot.
Öfriga hufvudroller innehafvas af fru Edling samt hrr Strandberg och Nygren. Nästföljande repris blir » Den stumma », i hvilken opera hr Hagman (förut anstäld vid Vasateatern) debuterar som Masaniello. K. dramatiska teatern har till omvexling med » Galeotto », som fortfarande drager fulla hus, upptagit ett alldeles nytt program, bestående af trenne mindre stycken. Det första stycket » En hofsven », svenskt originalskådespel i 2 akter, är temligen löst hopkommet och af föga värde. Fru Rundbergs friska och hurtiga utförande af titelrollen torde dock komma att hålla skådespelet uppe någon tid. Fru Fahlman gjorde hvad göras kunde af sin otacksamma roll som den polska adelsdamen Jadviga. Hrr Palme, Thegerström och Orlengren fylde ganska väl sina platser som Gustaf I I Adolf, qvartermästaren A k e Tott och polacken Kramoiski. Händelsen tilldrager sig utanför Riga år 1621. De båda återstående styckena utgjordes af tvänne en-akts-lustspel. Det första, » Ringarna » af Chr. Boeck, var något uttänjdt, men för öfrigt ganska nätt. Fröken Sandell gaf en Rn och älsklig bild af Anna Blicher, och fröken Ahlandcr väckte i den giftaslystna hushållerskans roll mycken munterhet. Hrr Törnqvisl och Hillberg återgåfvo likaledes förtjenstfullt sina resp. roller, den förre som den förälskade fästmannen och den senare som en likaledes kär, men blyg och tafatt läkare. Slutstycket, » Hjerterdam » af Max Bernstein, var onekligen det bästa på programmet. Idén är visserligen ej alldeles ny, men stycket, som framställer en interiör ur ett äkta pars lif, är väl gjordt och erhåller derjemte ett utförande, särskildt hvad de båda hufvudrollerna beträffar, som säkerligen ganska länge kommer att hålla det på repertoaren. Ella, fru Hartman, kommer under fund med, att hennes man Frans von Staff — hr Fredriksson — börjat ledsna vid det äktenskapliga hemlifvet och står i begrepp att begå ett snedsprång.
I alla rigtriingar af Riket, för att på hvarje hemman räkna och anteckna de Ekar och telningar, som skola vårdas för Kronans räkning, hvarefter det bör stå jordegaren fritt att Statssamt Allm. Besv, 0. Oec.- Utsk. Uti. N.o 34. 5 efter godtfinnande använda hvad som icke uppå sådant sätt blifvit för det allmännas behof afsatt; varändes denna framställning stödd uppå Herr Contracts-Prostens öfvertygelse, det både Staten och den enskilde skulle vinna om Kronan eftergaf sina anspråk på alla de Ekar, som växa å private mäns jord. c) Inom Hedervärda Bonde-Ständet: Af Anders Andersson från Östergöthlands Län, Nils Mänsson från Malmöhus Län, vice Talemannen Jon Jonsson, Anders Danielsson från Elfsborgs Län, Olof Olofsson från Östergöthlands Län, Petter Andersson från Hallands Län, Anders Svensson från samma Län, Pal Jonsson och Pehr Pehrsson från Christianstads Län samt Anders Andersson från Skaraborgs Län, hvilka Motionairer hufvudsakligen förenat sig ej mindre derom, att Kongl, Majus Nådiga Proposition om fri dispositionsrätts upplåtande åt Kronoskatte-hemmans egare af den Ek, som uppi deras egor växer, borde med underdånig tacksamhet anses och till skyndsam verkställighet befordras, utan ock i den öfvertygelse alt Jägerioch Skogs-betjeningen, emot hvars obehöflighet och icke sällan inträffande missbruk af sin myndighet en mängd erinringar i allmänna ordalag blifvit framställde, borde indragas, samt deras åtnjutande 6 Stats-samt Allm.
Sophie Leijonhufvud var deu, som a n i praktiskt hiinseende utofvczde storsta verksmnheten. Hon satte sig i spetsen for inriittandet af en renslcrifilingsbyr&amp;, som skottes af livinnor och &amp; nnu fortg8r; for bildandet af sondsgsslroleklasser, i bvi.llra unga dalner meddelade frivillig ~ulclor.visning; for gmndandet af)) Liiseselong for da: mer, en institution som gnnu iiger b e s t h d fast under titeln stockltolnzs ' ldsesalong~ o. s. v. Frn Olivecrona., som ej bodde i hufvudstaden, och som dessutow. var mer npptagen af hemplikter och all-. miinna uppdrag i Uppsala, kunde blott tala och skriha for samt gla.dja sig %t de nya nyttiga foretagen. Detts forhA1lande a.ndrades viisentligt, dB familjen Olivecrona hbsten l8GS flyttade till Stoclrholm. Redan samma Br finner man i tidskriften inford en af fru Olivecrona skriken artikel med titeln: felande 2iiuk nzellnn dell clrbetsgifunnde ock delr nrbetssokn~zde: &gt;. HBr frarnhollos skalen och planliiggningen for den blifvande anstalten &gt;Bikupans, som oppnades redan 1870, och som under alla f51- jande Br vasit f orsd jningslokal for handarbeten af finarc slag, forniimligast tillverlrade af kvinnor, Eom sett biittre dagar, men soln genom lyckms viidingar kommit p % obestgnd och blifvit for sitt uppehiille hiinvisade till nLlen eller annan krinlig handaslojd. Hennes praktiska blick insig behofvet a£ en dylik inriittning och hos en hennes van vacktes samma tanke rid Asynen af liknande anstalter i utlandet.
Den som bifaller Utskottets, af två Stånd godkända förslag, att införsels-tullen för Tobak: arbetad: ”Cigarrer”, skall utgöra 1 It:dr 50 öre skålpundet, röstar Ja; „ den det ej vill, röstar Nej; Förstärkta BevillningsUtskottets Memorial N:o 28. 21 Vinner Nej, antages: Bonde-ståndets beslut, att införsels-tullen å Cigarrer skall utgöra 1 R:dr 80 öre skålpundet. Denna omröstning har utfallit med 50 Ja och 68 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionens innehåll. % Den som godkänner Utskottets, af tre Stånd bifallna förslag till införsels-afgifter för följande slag arbetad Tobak, nemligen: malen eller Snus, 50 öre, spunnen eller Negerhead 30 öre och Stänger och Karotter 50 öre skålpundet, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes, enligt Bonde-ståndets beslut, inlörsels-tullen å dessa slag Tobak, för malen elieb Snus lill 55 öre, för spunnen eiler Negerhead till 35 öre och för Stän ger och Karotter till 60 öre per skålpund. Omröstningen har utfallit med 55 Ja och 63 Nej; och hafva Rikets Stän der alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionens innehåll. Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, Tran och Späck, alla slag, skola draga införsels-tull af 1 öre skålpundet, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Borgare-ståndets beslut, denna artikel att vid införsel vara tullfri. Denna votering har utfallit med 83 Ja emot 55 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 65:te omröstningen (72 prop.).
Att deruti tillkännagifva att protester äro afgifne, som framdeles skola Stånden delgifvas, är så mycket oformligare, som det beror på desse reservanter sjelfva huruvida protesterna komma MedStånden tillhanda; ty om reservanterne icke aflemna det antal exemplar utaf reservationerna, som för communicationen erfordras, så kommer ett sådant delgifvande icke att äga rum; och det torde således vara orätt att på sådant sätt på förhand tillkännagifva, att reservationer äro att förvänta. Så snart de aflemnas med tillräckligt antal exemplar, komma de att afgå, reservanternas bön förutan. Den ig September f. m. Frih. Sprengtporten: Förevar, fråga är verkligen en ganska vigtig principfråga, som rörer hvarje ledamots rätt. Den afser hvarken mer eller mindre, än huruvida någonsin på samma gång som prot.utdr. meddelas MedSlånden om ett fattat beslut, underrättelse tillika skall få lemnäs derom, att reservationer blifvit mot beslutet afgifna. Genom en sådan anmälan erhålla de öfriga Stånden anledn. att uppskjuta deras beslut i frågan, till dess de erhålla del utaf reservationerna; men så snart man erkänner, att underrättelse om anmälda reservationer icke får meddelas uti prot.utdr. ronde det beslut, mot hvilket reservationerne förekommit; så har man i och med detsamma afklippt möjligheten för reservanterna att vinna det ändamål, som åsyftades med reservationernas communicerande med öfriga Stånden. Jag vill ingalunda vidare tvista med Frih. Gederström i denna fråga; utan anhåller blott att Hr Frih. o. Landtm, täcktes gifva sin mening tillkänna och framställa propos. på min anhållan. Hr von Hartmansdorff: Prot.utdr. rör:de R. o. Ad:s beslut i afseende på voterts-propositionerna är redan justeradt.