Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sett, font ej ttejeä åt .ftonungcttä S3efaffntug3fjafiuanbe3 utflag, fjtuarigcttom (ian tift boten bftftuft fätfb t något af be fatt, font ftttttaä uppräfttabe ej nuti* bnc t bettna ®etutfltttitg3*ffabga, ätt utt be ont mantals* odj ffattffotfntug gäf* fattbe färffffba 9iåbtga g-önfattutugan, tttå ega att befluäna ftg t Äottgf. Santmans Jätten, mont ellen ftft å fprattonbefemte bagen eften af JtonungcitS föefalfittttgS* bafiuaubcä utffag enbåffeu bef, commttntcattottSbagcn oräfttab, ttteb tafttagaube t öfrigt af fjtuab, angåettbe bötenä uebfättutug tu ib ättbntttgä föfattbe, t affmänbct än föreffrtfiuet. art v. örn lltt&iiitftt^ prf> frtint SlefcogprdfV. (P 111 ti p p b ö r b. §. 128. Sebalt £a,reningS* famt nc f 1111 tgä 129- ^ärabtffrtftoareu åligger tnib attftuar, fåforn för tjeuftefel, att, enligt Upps BörbtBofen, öftncr all ben SSeioilltting, font Bliftott på förb, författa bcBetfeblar, få ffpitbfamt, att be fpra tnccfor förr än upptörbttibeu infaller, funna afpenttat pot någon inom Socfnett Bcettbe, piutlfeu om utbelnhtg Bcförjer, odj Vinarom fitit
I följande landsorter innevånarne voro till en del i åtnjutande af nedsättning i mantalspenningarnes belopp utan att i stället för den åtnjutna lindringen utgöra motsvarande, särskilda tjenstbarheter, nemligen: 1). i Göteborgs och Bohus län, den jordbrukande allmogen inom det egentliga Bohus, eller bönder och torpare derstädes; 2). i Örebro län, allmogen i Nysunds socken af Edsbergs härad, samt hemmansegare af Bergsmansståndet inom Nora, Linde, Leke och Carlskoga fögderier, jemte desse sednares barn, tjenstefolk och torpare, hvilka biträdde vid bergsoch jordbrukshandteringen; 3). i Wermlands län, hvarje skattskyldig person af Bondeståndet; 4). i Westmanlands län, hemmansegarne inom Skinskattebergs och Norbergs härader; 5). i Wester-Norrlands län, allmogen eller alla, som icke räknades till ståndspersoner; 6). i Westerbottens län, åboer påkronoskatteoch kronohemman samt nybyggare, äfvensom torpare med barn och tjenstefolk samt i tjenst varande soldaters och båtsmäns hustrur, dock ej om de voro boende i Umeå stad; och 7). i Norrbottens län, åkerbruksidkare bönder och deras vederlikar, såsom nybyggare, landtbönder och torpare; — i hvilka län mantalspenningar af ofvanuppräknade klasser och personer blifvit erlagda med 8 sk. banko, då de deremot i allmänhet utgått med 12 sk. banko, som efter gällande myntfot motsvarande det belopp, 3 mark, hvartill utskylden ursprungligen bestämdes. Vidare åtnjöts lindring 8), i Kopparbergs län, der mantalspenningarne utgått af allmogen i Kopparbergs, Näsgårds, Säthers, Nedan-Siljans och Westerbergslags fögderier, utom den inom Nedan-Siljans fögderi belägna
Broder-garn”, från dess nuvarande belopp 16 sk. till 19 sk. skålpundet. Deremot har, med bifall i öfrigt till hvad Utskottet sålunda föreslagit, införselsafgiften för rubriken ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt blifvit bestämd af Ridderskapet och Adeln till 18 samt af BorgareStåndet till 12 sk., och för färgadt, otvinnadt och odubbleradt blifvit upptagen af Ridderskapet och Adeln till 20 och af Borgare-Ståndet till 16 sk. skålpundet, samt för rubriken ”färgadt, tvinnadt eller dubbleradt eller så kalladt Broder-garn”, den nu gällande införselstullen 16 sk. skålpundet, blifvit af både Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet bibehållen. Utskottet hemställer, att Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet ville, med frånträdande af dessa deras skiljaktiga beslut, instämma i hvad Presteoch Bonde-Stånden stadgat, men derest denna framställning icke vinner bifall, komma frågorna i de afseenden der skiljaktighet eger rum, nemligen angående införselsafgiflerne, att genom votering afgöras, dervid Utskottet ti or de två förstnämnde rubrikerne kunna desto heldre sammanslås uti samma omröstning, som begge, på sätt nyss är nämnd t, för närvarande äro sammanfattade uti en rubrik, och sedermera serskildt röstas öfver skiljaktigheterna vid den sista rubriken. Men, innan dessa voteringar företagas, anser Utskottet sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på artikeln Ull, samt redogöra för förhållandet dermed.
Riksdagskostnadernas bestridande anslagne medel utgå. S. D. e. m. Wid förnyad föredragning af LagUtskottets den 16 sistlidne Junii, under N:o 100, afgifne, samt den 25 i samma månad e.: m. pä bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 14. sistlidne April under N o 4° meddeldte Betänkande, angående bestämmande af viss grund för Fastighetsvärde vid Bouppteckningar, hvarefter i-8:dels FattigProcenten må beräknas; fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla det i berörde Utlåtande upptagna första alternatif, eller, att, i afseende på så väl lös som fast egendoms värdering vid Bouppteckningar, Lag och Författningar samt de grunder i öfrigt, som i hvarje ort hittills varit följde, borde tjena till efterrättelse. S. D. e. m. Wid förnyad föredragning af LagUtskottets d. 4 och 16 sisth Junii, under N:ris 97 och 101 afgifne samt d. 25 i samma månad, e. m. på bordet lagde Utlåtanden, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets, under N:o 8 och 47» förut meddelade Betänkande*!: Prot, Ut dr. d. 2 Julii 1823. 403 1:0 I frågan om upphäfvande af Öfre och Nedre BorgRätterne, samt RiksMarskalkÄmbetets befattning med Skuldfordrings» mål; 2:0 Angående, yrkad skyldighet för Haradshöfdingarne, att, vid hvarje Tingsslut, meddela Presterskapet HäradsRättens beslut angående dem, som för begångna förbrytelser blifvit tilltalade och sakfälde eller under framtiden stälde, jemte Saköreslängds Extracter öfver de Kyrkan och de fattige tilldömde böter; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till Handlingarne.
Betänkande, i anledning af de inom Högloflige Ridderskapet och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet och Välloflige Borgare-Ståndet väckte frågor om anstalter till understöd och uppmuntran för Sparbanks-Xnrättningarne i Riket, U» särskilde till Utskottens gemensamma liandläggning remitterade Motionär, Lafva Herr Bi-, skepen rn. m. Doctor af Wingård, inom Ht gvdirdiga Preste-Ståndet, samt Herr Commerce-Rådet Santesson, inom Vällofl. Borgare-Ståndet, efter framställning af den flerfaldig! nytta Sparbanks* Inrättningar medföra, föresl-git, det Rikets Ständer måtte, dels medgifva att, när tillfälle för säsaknas, SparBiak* Pir§aionsia^ St a# - Ut s k o t tets BetäSO kände», 109 må ega, i Hufvudstaden uti Banken, och i Landsorterne uti Ränterierne; insalta medel, hvarföre de af Ständefnes penningeverk skulle äga att beräkna sig' Laglig ränta fran Insättningsdagen, dels anslå en Summa af 3 a 4000 R:dr ärligen, för att derignom bestrida de mindre utgifter vid Sparbanks-Inrättningarne, hvilka icke uppstå af deras felagtiga förvaltning, utan hero af deras Natur, och tills vidare inskränkta tillgångar. Innom Höglofl. Ridderskapet och Adela har äfvenledes af Herr Ehrenborg, Casper, fråga blifvit väckt, om medgifvande af förmåner för de Sparbanks-Inrättningar, sorn redan äro eller framdeles kunna blifva bildade, att uti något Rikets Ständers Per.n ngeverk få emot
Kommo Commenderingarne till en del sent till A betsstationerne, sedan pä flere ställen de mindre afdelningar, hwilka wörö ämnade att förbereda alt för dem, flere gänger blefwo borrt commenderade, och dymedelst hindrade uti Arbeten, som nu först mäste fullbordas af de större Commenderingar, hwilka under sommarhetta och vwana, behöfde en längre tid att komma i ordning. z:o. Hafwa de ännu ej flutade Jordliqviderne walrat, del äfwen för att ej förmycket utbreda sig, man företagit de djupa och swarare gräfningar pä mänga ställen, hwilka i alla fall de langsammaste och swäraste i sin natur, äro mindre muntrande för Arbetaren och nu ej sällan räkade wara af den aldra-beswärligaste Jordmohn, ja till och med Skift ferberg: men man trodde sig, bland annat, tjena företaget, med att wisa efterkommande, att man icke ffydde företaga det swäraste först. 4'.o. Bära wi alla till Styrelsen hörande ej blygas för den de - iZ?
Härvid bör dock tillika anmärkas, att liera hemman finnas inom Länet, som, ehuru de äro skjutsningsskyldige, likväl, i följd af läget, icke blifvit till utgörande af detta onus vid något visst gästgifveri indelade, hvaremot de, om kontant bidrag fördelades å alla nämnde skyldighet underkastade hemman, jemväl komme att, som sig hör, deruti deltaga, hvarigenom de öfrigas bidrag något förminskades. Med fängskjuisen är förhållandet enahanda, som uti sednaste berättelsen omförmäldcs, eller att entreprenad derom, i allmänhet, icke kunnat uppgöras; men att länsmännen åtagit sig att besörja försvarslöses och bötesdömdes transporterande till länshäktet, under vilkor att för en sådan person med fångförare endast beräkna ersättning för en häst. Derjemte är ny entreprenad, för en tid af fem år, uppgjord om forsling af arrestanter ifrån länshäktet till alla inom 3 mil belägne gästgifvaregårdar eller ransakningsställen samt tillbaka, emot 24 sk. B:ko milen, vagnslegan inberäknad. I afseende å fattigvården gäller samma omdöme, som uti sednast afgifne berättelse uttalades, eller att den i allmänhet medför stora bekymmer, i anseende till de växande anspråken, samt föranleder till en mängd tvister socknarnc emellan om skyldigheten att lemna försörjning till personer, som deraf kunna vara i behof, likasom ganska ofta klagan föres af fattige deröfver, att de icke undfå behöflig hjelp. Pröfningen af de sednare klagomålen är vanligen förenad med stor svårighet, enär den sökandes egna uppgifter om arbetsförmåga samt behofvet af understöd och fattigvårdsstyrelsens omdömen derom ej sällan äro emot hvarandra stridande, samt Länsstyrelsen naturligtvis icke är i tillfälle att i dylika hänseenden äga den närmare kännedom om förhållanderne, som för en noggrann pröfning af dylika frågor vore af vigt. Ostridigt är emedlertid, att fattigvården på många ställen hvarken är ordnad eller handhafd så, som den borde vara, för att uppfylla sin bestämmelse, och att klagomål af nämnde beskaffenhet således ej sällan finnas befogade.
Majit sistnämnde dag till Läne-Styrelserne jemväl afJåtit en Nådig Skrifvelse af innehåll, att, då genom högstberörde Instruction blifvit stadgadt, det Krono-, Skatteoch Frälse-jörd icke bör till extra Rotering upptagas, etnédan, enligt gällande Författningar, ali sådan jord åligger i ordinarie roteringäbesväret deltaga, det skulle åligga extra Roterings-Coramissioneme icke allenast noga undersöka, huruvida, inom hvarje extra Roterings-Cominissions-district, någon oroterad jord af dessä naturer förefunnes, som, efter gällande Författningar, bör i ordinarie Roteringen deltaga, i hvilken händelse serskilde längder deröfver torde författas, hvaruti alla sådane Hemman och Lägenheter skulle upptagas, utan ock de. samma i ordinarie Rotar indela efter enahanda gränder, som vid Roteringsverkets uppgörande blifvit inom Lanea följde, jemförde med de grunder, dem Kongl. Maj t i Instructionen för extra Roterings-Commissionerne stadgat, hvilken Instruction således kornme, i alia andra tillämpliga fall att tjena Roterings-Commissionerhe lill underdånig efterrättelse. Genom sist åberopade Nådiga Skrifvelse hade således de till extra Roteringens jernk. Statssamt AllmBesv.ö.Oec.-Utsk. Utl.N.oiS. 21 ping nedsatte Commissioner, i Motionairens tanka, erhållit en alldeles oförmodad utsträckning i deras befattning, hvilken, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut och enligt Instructionens ordalydelse, bordt inskränkas till extra Rotering af privilegierad jord, som, enligt hvad förut stadgadt blifvit, borde i stället för ständig eller ordinarie Rotering, erlägga Rotefribets-afgift.
Utskott i allmänhet uppdragna befattning bestämmer, huruledes ett mål, i enlighet med Rikets Ständers deröfver tillhöriga beslutande-rätt, bör afgöras», hade talmannen, som icke heller fann frågans formela beskaffenhet hafva blifvit förändrad derigenom, att Kongl. Maj:t. uti Dess nådiga skrifvelse till Rikets Ständer med förslag till förnyad tulltaxa gjort framställning om införselsförbudens upphäfvande, med undantag för vissa artiklar i jern, på dessa grunder ansett sig böra vägra framställande af den begärda propositionen för det dermed åsyftade ändamål. Hvad sålunda rörande ifrågavarande ärende inom Ståndet förekommit har Konstitutions-utskottet i öfvervägande tagit, och finner ej mindre hvad Ståndets talman anfört, angående den ekonomiska naturen af frågan om inoch utförselsförbudens upphäfvande eller bibehållande, än de slutföljder, han deraf dragit och på behandlingen af förevarande ärende tillämpat, i allo öfverensstämma med grundlagarnes stadgande:). Härtill kommer ännu, att, då Kongl. Maj:t uti Dess Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer af den 7 December 1847, M 40, hvarjemte förslaget tili förnyad tulltaxa till Riksstånden afgafs, yttrar, det Han »velat öfverlemna - Konslilulions-Ulskotlets Memorial, N:o 51. 13 lemna detta vigtiga ärende till Rikets Ständer för den behandling, som af dem är beroende,» och i afseende å de motiver, som ligga till grund för Kongl. Maj:ts rörande denna fråga fattade beslut, låtit derhos bilägga det vid ärendets/föredragning inför Kongl. Maj:t i Statsrådet förda protokoll, men uti detta protokoll, i hvad det angår inoch utförselsförbudens bibehållande eller upphäfvande, endast förekommer, det »Kongl. Majestät väl förklarat
Den som, i öfverensstämmelse med hvad Stats-Utskottet hemställt, vill att Rikets Ständer, för sin del, medgifva, att Kronans rätt till dana-arf efter i Strömstad aflidna enkan Britta Christina Sandgren å nämnda stad öfverlåtes, med vilkor att medlen användas till påbyggnad och utvidgning af lägre elementarläroverkshuset i Strömstad, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Stats-Utskottets Memorial M 82. 7 Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit den i ämnet gjorda framställning. Som denna votering lemnat ett resultat af 83 ja och 36 nej, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll. Den, som bifaller Stats-Utskottets hemställan, att Rikets Ständer, för sin del, medgifva, att de dana-arfsmedel, som fallit efter i Upsala aflidna ogifta Abigael Wilhelmina Björklund må, efter afdrag af de kostnader och arfvoden Kronan för deras utbekommande fått vidkännas, öfverlemnas till Upsala stad, med vilkor att af medlen bildas en stående fond, deraf den årliga räntan får användas till förmån för det i staden inrättade s. k. barnhem, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit den i ämnet gjorda framställning. Omröstningen, dervid en sedel, såsom märkt, blifvit kasserad, har utfallit med 91 ja och 27 nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 18:de voteringen. Den som, på sätt Stats-Utskottet hemställt, vill att Rikets Ständer, för sin del, medgifva, att den rätt, Kronan kan ega till qvarlåtenskapen efter uti Hakarps församling af Tveta härad och Jönköpings län aflidna pigan Sigrid Nilsdotter, må å sagda församling öfverlåtas, med vilkor att af medlen bildas en stående fond, deraf den årliga räntan får användas till förmån för nämnda församlings fattigvård, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit den i ämnet gjorda framställning.
Till underhåll får anmälas endast vid generalmönstring. I avskedspassen skall noga upptagas levnadsoch tjänsteår, uppförande i tjänsten, om den anmälde deltagit i kampanjer och hur han sig utmärkt, om han blivit skadad eller erhållit medalj för tapperhet. Läkare skall under edsplikt ha utfärdat betyg över beskaffenheten av skadorna och hälsan och om han i mer eller mindre mån kan anses äga förmåga att genom arbete bidraga till sin försörjning. Genast efter mönstringen sänds avskedspass och intyg till Krigskollegium, som prövar och avgör samt i mån av kassans tillgångar, upptecknar dem som blir berättigade till underhåll och bestämmer vilken klass de skall tillhöra. Den som för brott eller liderlighet gjort sig känd, får inte behålla det beviljade underhållet. Därför skall prästbevis med karlens frejd lämnas. Datum ut supra CARL. Reglemente för den här i staden inrättade Medico Chirurgiska Institutet; Stockholm den 6 december 1815. Det i staden inrättade Medico Chirurgiska Institutet har som uppgift att undervisa i läkekonstens så väl teoretiska som praktiska delar, särskilt med avseende att utbilda läkare för armén och flottan. § 1 Vid institutet skall finnas följande professorer: 1: o Historie Naturalis professor 2: o Chemiae professor 3: o Anatomiae professor 4: o Medicinae och Chirurgiae Theoreticae professor 5: o Artis Obstetriciae professor 6: o Medicinae och Chirurgiae Prackticae professor, var och en med sin adjunkt. När ledighet inträffar upprättar Kongl Sundhets Kollegium förslag. Företräde ges till den som varit adjunkt vid institutet eller något av rikets universitet. Vid adjunkternas tillsättning utnämns den som anses av professorn skickligast. Finns ingen lämplig person anställs en viceadjunkt tills vidare. Historiae naturalis professorn undervisar i grunderna till kännedom om naturen huvudsakligast om växterna. Demonstrationer görs då årstiden tillåter eller på bevarade ämnen av både djur och växter. Chemiae professorn undervisar i de delar av kemin, som hör till Medicinska vetenskapen. Han gör experiment för ämnets ytterligare upplysning. Han föreläser publikt 4 timmar i veckan och biträdes av en adjunkt. I handledning vid farmaseptiska operationer ger han en dag i veckan undervisning i laboratoriet.
Ridder skåpet och Adeln, Borgareoch Bonde stånden hafva .bifallit Utskottets förslag alt å tobaksblad och stjelkar bibehålla nu gällande införselsafgifter, å de förra 7 sk. och å de sednare 4 sk. skålpundet; och hafva samma Riks-stånd för öfriga, under hufvudrubriken tobak upptagna, artiklar bibehållit gällande bestämmelser, utan annan afvikelse, än att Borgare-ståndet å cigarrer nedsatt införselstullen från ,1 r:dr 6 sk. till 1 r:dr per skålpund. Preste-ståndet deremot har beslutat att höja införselstullen å tobaksblad och stjelkar med 1 sk. och å öfriga specificerade slag tobak med 2 sk. utöfver de i gällande taxa stadgade belopp. Utskottet inbjuder Presteoch Borgare-stånden att frånträda sina skiljaktiga heslut och, lika med de öfriga Stånden, för alla, under hufvudrubriken tobak upptagna, artiklar bibehålla gällande bestämmelser. Vinner denna inbjudning icke bifall, torde serskilda omröstningar böra anställas angående införselstullen, dels å cigarrer och dels å öfriga slag tobak. I sistnämnda fråga föreslår Utskottet följande proposition: 2R2:o. Den, som bifaller Utskottets af tre stånd godkända förslag, att bibehålla nu gällande tullafgifter å följande slag tobak, nemligen blad 7 sk., karduser eller lös i fastager 14 sk., knaster 36 sk., malen eller snus 16 sk., spunnen oeh negerbead 10 sk., stänger och carotter 18 sk. och stjelkar 4 sk., allt per skålpund, röstar Jq; den, det ej vill, röstar Nej; Bevilltiings Utskottets Memorial, N:o 25. 21 vinner nej, höjas dessa afgifter å blad och stjelkar med i sk. och å öfriga uppräknade slag ined 2 sk. per skålpund. Beträffande åter cigarrer, måste följande omröstningar, angående införselstullen derå, anställas: a) om kontrapropositionen: 285:o.
Lo/rvid deras kilall till en M)ntkestä,nning, fästat de vilkor ock förkekäll; "att LenningeHtocken mä kestämmss lililva sadan "den nu är (likväl nied den förändring, som realisation "lemnar emellan Hillver ock Lappersm vnt) dock likaväl med det undantag, att om L. 8l:r kevilja nägra "n^a anslag, Länkens kenningeHtoc!^ mä i samm» i6c> 8tatsoeb L a n eo-IItsk o t te n s "molin ökas — vell tvärtom , i bänöelse bevillningen -'eller skattebiöragen minskas, jemväl penningestoeken "likasä minskas;" att n^a 8panmälsLreöitivet 1,000,000 L^tör ej mätts tor realisationssöretaget päräknas; att tor verkställiglieten af ni)u>tregleriugen ingen 8tatsskul>i matte göras, bvarken öirect eller inöireet, eller pä livacl 8ätt 80m belst; oell att icke någre säöane ätgärcler mätte viötagas, bvarigenom skatterne i någon molm blifva ökaöe. X.
Landshöfdingarnés FemårsBerättelser, om 'tryckning af. I. 191. R. 219. EmbetsKungörelser. Se ‘Kungörélser. Landsorts fyrbåk. Se Fyrbåk. LandsStats Tjenstemän, om sokt tillökning i löneförmånerne för åtskilliore i Westei , . o -botten, Skåne och Westmanland. XLIV. B. 394. XLVIII. E. 42. A. 182. Landtbruksskola, angående inrättande af.' III. 378. VI. R. 3q5. X. 74. XLIV. B. 289. XLVIII. Å. 3y. LII. U. 191. LIV. A. 220. Landtbönder, Arrendatorer, Torpare, Inhysesoch Tjenste-hjon, om skyldighet för, att till Hemmansägare eller Husbonde. betala sin skuld, innan de från orten få afflytta. XXXVII. B. i58. XXXVIII. A. 245. Landthandel i Norrland, om åtgärder mot oloflig. XXII. B. 197. XXIV. Å. 4. XXXI. U. 248. XXXII. A. 258. Landtmannen, om behof för, att idka vissa binäringar. V. 293. VIII. R. 258. Landtmarknader. Se Marknader. LandtMarskalk, dess utnämnande. VI. R. 267. X. B. 261. XI. Å. 152. XXI. U. '123. XXIII. Landtman, om inrättande af en tillräcklig 346 Lånefond för. V. 207. VIII. R. 253. XLII. B. 4p. XLVIII. A. 353. Landtmätare, 0111 fastställande af en viss årlig arbetseller förrättnings-skyldighet för. LXI. B. 35p. LXII. A. ia?.
Utskottet hemställt mätte till jernvägsanläggningar anvisas, oberåknadt blifvande räntevinslen å stalslånefonden, uppgår till R:dr 33,447,000: — af hvilken summa blifvit anvisade: för Statens egna jernvägsbyggnader 24,708,000 R:dr samt såsom lönebidrag för enskilda jernvägsanläggningars utförande (med inberäkning af lånet för jernvägsanläggningen emellan [Kålhammar och Upsala 8,739,000 R:dr 33,447^000 R:dr. Då Kongl. Maj:t föreslagit, alt till fortsättning af jernvägsarbetena å Statens stambanor malte anvisas R:dr 26,315,000: — men härtill, enligt Utskottets förslag, endast skulle användas " 24,708,000: — understiger följaktligen denna sednare summa Kongl. Maj:ts förslag med R:dr 1,607,000: — Deremot har Utskottet hemställt, att såsom lån för enskilda bibanor mätte få användas 3,759,000 ll:dr utöfver de 5,000,000 R:dr, som Kongl. Maj t för sådant ändamål afsett. Summan af de medel, Utskottet ansett böra dels för Statens jernvägsbyggnader, dels såsom lån till enskilda jernvägsanläggningar användas, uppgår alltså till 2,132,000 Il:dr utöfver den summa af 31,315,000 R:dr, som uti Kongl. Maj:ts nådiga Proposition N:o 46 blifvit för jernvägsbyggnaderna äskad.
Jag skulle tro, att det icke är för mycket, att den, som har fått rättighet att hålla utskänkning vid ett möte eller dylikt tillfälle, äfven om han gjorde det under en kortare tid, får derföre erlägga 8 R:dr 16 sk. På grund häraf, och då jag anser det vara en vinst, att utskänk - 15G Den 9 Augusti f. m. nings-ställena icke blifva flera, än behofvet påkallar, så skulle jag tro, att ingen obillighet ligger uti att antaga hvad Utsk. här föreslagit. Hr Adelborg: Jag fruktar för, att den siste värde talarens yttrande icke står uti fullkomlig konseqvens med hvad han förut anfört. Han har först ifrat-för, att afgifterna skulle sättas lägre, på det alt icke lönnkrogar skulle med så stor lätthet upkomma och florera, men medger nu, att 8R:dr 16 sk. b:ko skulle vara minsta ufgiften, äfven under kortaste tiden. Men delta är ju, då försäljningen icke pågår mer än 1 ä 2 dagar, en alltför dryg skatt, och derigenom, att afgiften åter sättes för hög, upstår ju, sorn talaren sjelf erkänt, en mängd smygkrogar. Jag tror derföre, att, om man vill vara konseqvent, så bör man vara det i detta fall så väl som i andra; och jag hemställer derföre till den värde talaren, om han icke, just för denna skull, ville förena sig med Hr von Hartmansdorff, som, enl. min tanke, har fullkomligt rätt. Hr Printzensköld: I likhet med Hr von Hartmansdorff finner jag det vara både obilligt och orättvist att stadga en månads afgift såsom den minsta, hvilken bör af utskänkare, vid sådana tillfällen som detta, erläggas. Om Slaten och kommunen draga fördel af utskänkningsrätten vid alla de tillfällen, då en sådan rättighet med skäl bör medgifvas, så måste äfven å andra sidan stadgas en sådan afgift, att icke dess höga och öfverdrifna belopp afhåller personer ifrån att anhålla att få en sådan rättighet utöfva.