Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sterbhus efter personer af de andra Stånden, de delägare deruti, som antaga Domaren till Utredningsman, ej kunna undgå att förut - 43° Ven 27 April, förutse, det, i händelse af uppkonlmande tvistet*} Sorn röta denna utredning, de skola blifva nödsakade att söka en Extra Domare till berörde måls handterande, hvarvid, och om det möjligen, kunde hända, att någon Sterbhus - delägare , hvilken Icke deltagit i beslutet, att tillkalla Ordinarie Domaren till Utredningsman, skulle finna oundgängligt att, till erhållande af den rätt, han förmenar häfva blifvit honom vid Sterbhusutredningen betagen, derom anställa Rättegåifg, denne, örn lian vinner sitt påstående, äger den honom i Lag, 21 Cap. 3 §. Rättegångs - Balkep, förvarade rättighet, att af sina vederpavter undfå ersättning för allt, som han Varit trängd å Rättegången kosta, samt således äfven för de Utgifter, han för en tillförordnad Extra Domare måst vidkännas; och då i öfrigt det synes vara en oförtjent skugga, som kastas på Domare i allmänhet, att tro, det någon af dem skulle, med förgätande af sin pligt, antaga Domare-befattning i sådana tvister, söm härleda sig från de Sterbhus Utredningar, hvilka af honom sjelf blifvit förrättade, i hvilket fall , om det skulle kunna inträffa, den lidande äger en öppen utväg att söka rättelse, ansvar och skadestånd, så väl hos ve* derbörande Ofver - Domare , som hos JustitiäsCantzlers-Embetet och Riksens Ständers JustitiasOmbudsman , hvilka sistnämnde Embetsmin i synnerhet äro sätte att vaka öfver Eagskipningens tillbörliga handhafvande, finner Utskottet, som likväl åberopar, hvad uti ett förut till Riksens Högloft.
JJj styfver ,’ff H smör, å 7: 34. 2 12 „ 3j-J£ „ fyllnadspenningar, som beräknas till 3 sk. 3 styfver .. 3 „ 3./^ „ S:a En riksdaler efter ny myntfot eller 32 sk. banko. Nya Räntan skulle altså blifva i banko: Anmärkning: När härtill lägges skilnaden emellan fyllnadspenningarnes verkliga belopp, 3 sk. 325(,'ö st., och det beräknade, 3 sk. 3 st., eller 2Vo st. på hvarje skatteriksdaler, tillsamman motsvarande i banko 7.— återfinnes omstående förvandlings-snmma 112:25.2. Litt. K. (2) Gullbergs Härad. Ljungs Socken. Släta N:o 2. 1 mtl. Jordeboks-ränta. Penningar Ständige Penningar 24 Fodernöts dito 4£- T:r Korn ä-36 i 4 1 LU Smör å - 26 Lamb I Höns 1 Lass Ved 2 Stockar å - 4 12 oDagsverken å - 3 (i Arliga Hästar å - 8 2 Kungs dito å - 2 Hemmantals-ränta. Summa Krono värdi. m Förvandling efter medel-markegångspris för åren 1824—1843. T:a Hvete ä 10: 22. T:a dito å 10: 22. T:r Korn å 6: 16. j6 Öke Dagsverken, ä 1: 12.- (12 Dränge dito . å — 19.— Summa Penningar. Ny Ränta. Litt. K. Af persedel-räntan 88: 12. 3. uppkomma 132 skatteriksdaler efter ny myntfot, motsvarande 88 K:dr banko, då öfverskoltet 12 sk. 3 r:st. utgår i contant.
Magistraterna i Uppsala och Lund får inte ta befattning med bouppteckningar och arvsskiften efter personer som lyda under akademien. Bokauktioner och annan egendom som tillhört personer inom akademien får förrättas av akademien liksom i Uppsala. Tjänstefolk hos personer som lyda under akademien svarar för brott och förseelser under tiden de är i tjänst inför akademiska domstolar. Gäller även tvister med husbonden. Stockholm den 21 juni 1814.H. A. von STROKIRCH. Instruktion för dess och Rikets Kammarrätt. Stockholm den 21 juni 1814. Rikets Kammarrätt kommer att bestå av 1 president, 2 kammarrättsråd och 5 assessorer, jämte betjäning i kansliet och advokatfiskalskontoret och revisionskontoren. Då genom laga förfall någon ledamot är förhindrad att delta och det hindrar ärendena, kan man hos Kongl Maj: t föreslå någon person till biträde Kammarrätten äger att uppta och avgöra: Anmärkningar vid revision av Kronans allmänna medel beräkning och indrivning samt förvaltning av utgifterna. Besvär över kommissariaternas vid flottorna och landarmén resolutioner och redogörelser. Tillgrepp och förskingring av uppbördsmedel. Felaktigheter begångna av uppbördsverkets ämbetsoch tjänstemän. Tvistigheter rörande borgen för kronans uppbördsmän. Försummelser som begåtts av städer, societeter eller bolag som fått privilegier. Tvister mellan magistrater och borgerskap. Fel och förbrytelser av Kammarrättens egen betjäning. Särskilda ärenden som Kongl Maj: t kan finna nödvändigt som har gemenskap med Kammarrättens befattning. Kammarrätten sammanträder så ofta ärendena fordrar. Presidenten har överinseendet av ärendenas gång, så att de sköts med nit till rikets sannskyldiga nytta. Kammarrättsråden har olika områden att bevaka. Assessorerna har överinseende av var sitt revisionskontor. Advokatsfiskalen är skyldig att noga bevaka kronans rätt. Han skall erhålla alla handlingar och upplysningar han behöver för detta. Revision av kammarrättens räkenskaper sker på 5 revisionskontor. Dessa leds av en kommissarie. Den som förskingrat och tagit till flykten, skall efterlysas genom offentlig stämning, som sätts på rättens dörr, och 3 gånger införs i Stockholms Posttidning samt i någon utländsk tidning. Är hans egendom inte redan tagen i beslag skall det göras nu.
Jag skulle derföre önska r:o At alla de mångfaldiga Lubälvistoner, hwarunder 1789 ars BewillnMA. utgår, alldeles malte förswinna, och i dest ställe endast Personlig Bewillning och Bewillning pä Förmögenhet ancages. 2:0 2lt den Personliga Bewill ningen bestämmes enligt närlagda Förstag. z:<i Af Förmögenhet beskattas i man af hwar och ens behalllnr Inkomst, enligt hossogade laris. Inkomst härflyter af Landtoch Stads-Egendomar, Bruk, Handel, IHrigusr, uttänka Osxitslsr» Löner, med et ord, af all stagö Rörelse, som gifwoc någon afkastning. L5 4Z4 Outlänka Ospuslsr, osörsalda Lsk.8:or och Varor glfwa ingen Inkomst, och böra således icke beskattas, ksnstoneo, som aro mindre än 2OoR'.d., böra icke upkagas ibland Inkomst-Summan. Hos den, som intet ar skyldig, ar allt hwad som inflyter genom en eiler stera as desta Lanalsr, Behållen Inkomst. Den som har skuld, bör, om han will, aga rat. kighet ar afdraga den derföre utgående Raman of sm Inkomst, och återstoden blifwer dest Behällning, för hwilken han skattlägges; men til erhållande af be. hörig Loml-uII, bör han upgifwa sin Borgenärs namn och skuldens storlek, afrven som LapilUisten bör upgifwa namnek pä sin Gäldenär, samt huru mycket han har ar fordra» Vid Dnxsringgrnz, sorn ärligen böra hallas emellan den I.
D. ^bewillnings-Utskottets den 25 Sep. tember pä bordet lagda Memorial med utlä« tande öfwer ätskilliga frän Borgare - Ständet remitterade anmärkningar wid Bewillnings För. ordningen, föredrogs ä nyo och blef, efter full. ändad granskning samt i anledning af förekom, ne erinringar, hwaraf Utskottet skulle erhälla del, till desi ytterligare beredning äterförwist. Ot supra. Lx ?rotc>collo O. Valerius. Mdrag Den 4 October. 249 Utdrag af Borgare. StändetS Protocoll wid Urtima Riksdagen i Orebro den 4 Oktober 1810. S. D. föredrogs ä nyo Stats.Utskottets den 2 dennes pä bordet lagda Memorial med utlätande öfwer Kongl. Maj.ts Allmänna Näoiga Proposition angäcnde Stats - Werkets tillständ och behof; Och biföll Borgare-Ständet, sä wäl Utskottets hemställan att den wid sistledne Riks, dag gjorde Stats.reglering och Finance-plan mätte utan förändring bekräftas, som äfwen desi förflag till bestridande af ätskillige under denna Riksdag beslutne eller till beslutande utgifter; hwarjemte, uppä särskild Proposition, den förra ärliga Bewillnings, summan, Twä Millioner Fem Hundrade Tusende Riksdaler, intill trästa Riksdag faststäldcs. Ot supra. Lx krotocollo. O. Valerius. Utdrag af Borgare - StändetS Protokoll wid Urtima Riksdagen i Orebro den 4 October 1810. S. D. !!ill slutligt afgörande förehados Stats. Utskottets sedan den 29 September pä bordet bwilande Betänkande i följd af Kongl.
Friherre ftuäbc-ck, ^Ik-xanäsr, utbad sig fa tillägga, at annu et stal ril bibehållande af gamla wälfället, wore den skyldighet LIcÄorerns aläge, at känna de personer de utwalt. Herr Grefwen och Landtmarfkalken gjorde proposition, at det gamla walsätter mätte bibehällas. H Gillades med tillägg af orden: un-er warande eller framför näfta 1'lLnum, famc ar deri skulle införas, åtwid dessa wal minst iZ LlcLwrer borde wara tilstädes. Herr Grefwen och Landtmarfkalken tilkannagaf, at i lZanco-Utskottet et ruin wore ledigt - 2i2 Den 6 Mars. digt ester Herr kosenborZ, som bortrest; hwarföre han anmodade Herrar kleLlorerne af z:dje ciLS5en, at en annan Ledamot i hans ställe utse. Högloft. Nidderffaper och Adeln ätffiljdes kl. ; til z. In liciem krotocolli 6. A. Silverstolpe. Tisdagen den 6 Mars. ?Ienum kl. 5 eftermiddagen. Uplastes ett af Herr L^llensvrran kreäric k,., inlemnadt sä lydande: Memorial! Jag anhäller, at emot lösen utbekomma de hos Högloft. Ridderffapet och Adeln d. 2:dra och 6:re Markit hällne krotvLolisr, rörande den motion, jag derstädes wäckt om justitia-Ombudsmannens Lagknnffap. Stockholm d. 6 Martil i8io kr. I.. 6^l!en8VÄ3N. Herr 8il ver8tolxe, kreclric Samuel, medgaf gerna, at de begärde Handlingarne stulle sä tryckas, allenast Herr 6>llen8vaanälades, atät Riddarhus-Utffolket eller krotoLollisteu upwisa ett corrector derpå.
Att sorn föreskrift saknas, angående tryckning på StatsVerkets bekostnad och i sammanhang med R. o. A:s Protocoll vid Riksdag utaf RiddarhusDii ectionens Protocoll vid det tillfälle, då de återstående af förstberorde Protocoll, hvilka under Riksdagens lopp ej hunnit justeras, efter densammas slut, inför Directionen varda justerade och hvarvid ofta Reservationer till Protocollet aflemnas, har Directionen, enär sistnämnde Protocoll, ehuru hållet inför RiddarhusDireclionen, likväl innefattar sådana ämnen, hvilka äro af allmän beskaffenhet och i sin natur tillhöra R. o. A:s Protocoll, ansett-sig ega anledning till den hemställan, alt RiddarliusDirectionens ofvan omförmäldte Protocoll alltid måtte, jemte R. o. Ars Protocoll, på allmän bekostnad, till trycket befordras. 2:0 Sorn något Register öfver R. o Ars Protocoll vid i8i5 års Riksdag icke finnes, men RiddarhusDirectionen ansett det vara af vigt, att ett sådant Register må vara att tillgå, helst någon upplysning ur 314 Ståts-Utskottets samma Protocoll eljest icke utan största svårighet kan hemtas, hack RiddarhusDirectionen, medelst skrifvelse den a Maji 1820 begärt Hrr Fullmäktiges i RiksgäldsContoret yttrande, om icke, i händelse Dii rotk - ilen om fullbordandet af ett slikt Register föranstaltade, enahanda arfvode, som vid de sistförflutne Riksdagarne blifvit utbetaldt , eller 10 R:dr Brco för hvarje tryckt Ark deraf kunde af Hrr Fullmäktige förväntas. Och linde, till svar härå, Hrr Fullmäktige , under den i6 derpå följande Juni, Directionen meddelat, att då inga andra serskilda utgifter, i och för Riksdagarne, blifvit af R.
Svamp förekommer ymnigt i de finska skogarna: smörsvampar, bruna som solbrända barn; KarlJohansvampar, svällande i asiatisk yppighet; deras attiska motsatser, kantarellerna och museronerna; den äkta, ädla riskan, som så lätt angripes af mask; de skära och hvita riskorna — plebejerna — som vanligen äro friska; björksvampar med röda kardinalshattar och fläsksvampar med förlästa fysionomier och för smala ben. Det är höst i skogarna, men solen bränner ännu hett. Daggen ligger kvar i skuggan; på svedj ebackarna äro ormbunkarna brända af frosten. Vackrast äro mossorna och lafvarna, isynnerhet korall-lafven och bägarlafven med sina röda, blädder-artade frukter. I sumpmarkerna växa torfmossar, röda, hvita, gröna. Min svampkorg är full; jag slår mig ned på en solig sten i urskogen: torfoch björnmossa frodas mellan alar och unga tallar. Kreaturens skällor höras på afstånd, för öfrigt djup tystnad. Där of van högblå himmel och en brännande sol. Jag läser » Kvinlighet och Erotik ». Medelhafvets vågor skvalpa mot stranden, de gamla italienska palatsens fuktiga luft slår emot mig, jag hör unga hjärtan bulta och passionernas stormvindar jaga förbi. Jag ser upp — mot Italiens himmel — och känner den finska urskogens sol i min nacke. Hvilken kontrast! Kultur och natur! Människohjärtan och naturens hjärta! Man samlas åter i lägret vid sjökanten Svampresultatet — kvalitativt som kvantitivt — har varit tillfredsställande. Nu vidtager » festmåltidens anrättande ». En tämligen stor sten vältras bort, och i den grop som däraf uppstår göres eld. Halfstora stenar läggas i elden och bålet underhålles ungefär en timme. När det slocknat, läggas potäterna ned bland kol och stenar; ett tjockt lager af mossa lägges däröfver. Kaffepannan puttrar på en andra eld, och efter en stund är allt färdigt. Potäterna gräfvas fram, sotiga, men läckert doftande och befinnas smaka förträffligt. Sill har halstrats på en het sten, och kaffet flödar.
/förnämt, vridande mustascherna/ Ja, om smaken kan man ju inte disputera; det är annars allmänt erkändt att Ester Larssons debut som Julia var något af det mest lysande man sett. Arla. Men inte tycker väl ändå kammarherrn att det var Shakespeares Julia? Kammarherrn. /skrattar tillgjordt/ Nej ­ jag må säga ­ fröken är verkligen den strängaste kritiker jag har hört ­ lite elak till och med ­ hvad? Var det inte lite afsigtlig elakhet i det der yttrandet? Arla. Men jag hade ju läst Romeo och Julia flera gånger och jag visste hur hon skulle se ut i hvarenda scen ­ så ung och skär Kammarherrn. Alldeles som fröken sjelf. Arla. /slår upp ögonen och ser stort på honom/ Kammarherrn. /till Major Lagerskiöld, som står i närheten, afsides/ Tusan till ögon hon sätter i en! Hon är inte illa att dansa med, men hon är omöjlig att tala med ­ så öfverspänd! Baronen. /till Arla/ Nå har fröken Arla roligt? Arla /skakar lite skälmaktigt på hufvudet och småler/ Det är inte som jag trodde. Baronen. Det gläder mig ­ fast det visste jag förut ­ jag sa' er ju det redan i går då ni var i en sådan spänning och gjorde er så stora förväntningar ­ ni kan aldrig tillfredsställas af detta. Arla. Det är derför att ni tror mig vara bättre än jag är. Men det är inte det ­ det är inte för att jag är för allvarlig ­ åh, om ni visste hvad mitt hufvud är fullt af ytliga, verldsliga tankar i qväll. Grefvinnan. /till Statsrådinnan med en blick på Arla/ Jag ser att ryktet talat sannt. Statsrådinnan. Ryktet? Grefvinnan. Man påstår att lilla fröken Arla redan lär vara bortsnappad - det är bra tidigt. Statsrådinnan. Det vet jag inte hur ett sådant rykte... baron Edelhjelm är en gammal god vän i vår familj ­ hans egendom ligger i min hemtrakt och när han är häruppe under riksdagarne är han ofta hos oss och vi hålla alla mycket af honom. Grefvinnan. Det är också en alltför hygglig ung man, och han ska' vara mycket framstående som riksdagsman.
Förordningen den 9 November 1844 innehåller i 1 § att, på sätt angående arrende-a Ihandlingar, ingångna för viss tid, loresk rifve! är, annan handling, hvarigenom besittningseller nyttjande-rätt till hus eller jord å landet blifvit på viss lid eller lifstid upplåten, ock skall hos Häradsrätten intecknas och inteckningen behörigen förnyas, för ali inot egandeeller inteckuingsrätt, hvilken tillkommer annan än den, som upplåtit, eller lika med honom är förbunden, hafva bestånd; och 2 § i samma förordning loreskrifver, alt, om den, som å annan öfverlåtit eganderätt lill fast egendom ä landel, dervid förbehållit sig nyttjanderätt lill större eller mindre del af egendomen eller afkomst deraf, han skall halva säkerhet derför i den öfverlåtna egendomen med 14 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o SO 6. den förmånsrätt, allmänna lagen i 11 Kap. 2 § Jorda-Balken tillägger, men att, om han försummar att inom den i samma lagrum utsatta tid afhandlingen, hvari förmå nerna äro betingade, för Häradsrätten uppvisa och i inteckningsprotokollel låta intaga eller att inteckningen derefter behörigen förnya, han sedan ej må njuta bättre rätt än för annat fordringsanspråk. Angående det åberopade sältet för inteckning af arrende-afhandlingar innehåller Kongl. Förordningen den 13 Juni 1800, som handlar om huru med städsel och lego af jord på landet förhållas bör, allenast den bestämmelse, att det emellan arrendator och jordegare upprättade kontrakt skall för Häradsrätten uppvisas, der' offentligen uppläsas och uti inteckningsprotokollel till hela innehållet intagas. Enligt hvad kändt är, har vid domstolarne olika förfa rits i fråga om meddelande af inteckning för nu omförmälda afhandlingar. Flera om ej de flesta Häradsrätter hafva inskränkt sin åtgärd till alt i ordagrann öfverensstämmelse med föreskriften i 1800 års förordning uppläsa och i inteckningsprotokollel intaga dylika afhandlingar, ulan all ingå i någon pröfning örn upplåtelsens rigtighet eller upplåtarens eganderätt till den fastighet, hvarifrån upplåtelsen skett.
Besv. och Ekon.-Utsk:ns Ull., N:o 120.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit föreslaget, att Bergsfogde-tjensterne, såsom numera mindre behöfliga, måtte indragas och de dermed förenade åligganden öfverlernnas åt Kronobetjeningen. Vid pröfning af denna fråga hafva Rikets Ständer inhemlat, dels att, enligt gällaude Instruction och tid efter annan utfärdade författningar, Bergsfogdarnes åligganden äro, utom den allmänna tillsynen öfver grufvors upptagande och bearbetning, samt jernförädlingen i allmänhet, att årligen lill Bergs-Collegium insända förteckningar, så väl öfver blåsningarne, sorn. öfver Stångjernsoch manufaclur-smidet i Riket, jemte dithörande uppgiftet j att, efter Bergs-Collegii föreskrift, försegla och utrifva slångjernshärdar; att vid Bergstings-Rätterne bevaka E. K. M:s och Kronans rätt och utföra Dess talan; att verkställa utmätningar, värderingar och försäljning’ af Bergsmans-hemman, samt att debitera och af Bruksoch Bergverken uppbära de kronan deraf tillkommande utskylder, såsom tionde-afgift, hammarskatt m. m., äfvensom att emottaga åtskillig annan penningeuppbörd till Grofveoch Bergslags-cassor m. m.; —• dels att nu va rande staten upptager Bergsfogdarnes antal till sexton, hvilka tillsammans 320 Exped'tions-V(skottets Förslag till und. Skrifvelse a N.o i3t. åtnjuta i årlig lön 2,026 R:dr 16 sk. Btco, men icke någon af dem till högre belopp än 196
Skizzer, Jane Gernnndt. Ruth. reseanteck-: M. e. På Fredrika-Bremer-Förbundets samqväm. ningar och poemer. SnziEo. Bref från Leipzig. Esselde. En fest. A ve. Virbrytning. Sevecl Ribbing. Lätta ströftåg och observationer i London. Christin ct Vittrock. Bergslagsskizzer. Judas. Lotten v. Krzemer: En kämpande ande. Ernst Ahlgrens nya arbete: Fru Marianne. Nils Evdman. Helene Nyblom i » Nye Digte ». Leo Tolstoy. Ett stycke rysk psykologi. Literatur. ' Qvinnotyper och qvinnoöden i Lies senaste arbeten. S könliterat ur. Esselde. Ett ord om fru Lenngrens frändskap med Moliere. Lotten v. Krzemer och hennes diktning. Signe Rink och hennes &gt;) Grsnl~ndere) &gt;. S. r Minnesoch karaktärsteckningar samt tidshilder. St: Jenny Rossander. August Stjernstedt. Elise Orzeszko. Eriist Alilgren. Harriet Martineau. Cecilia Holmberg. Anna Maria Lenngren och hennes betydelse för den nutida qvinnoverlden. Ygdrasil. En äktenskapskonflikt i forntiden. Selma Lagerlqf. Jenny Lind. Agnar. Qvinnoöden. Grundplit till ett stipendium för qvinnor. Donationer till förman för yvinnor. Praktisk väl. Anbud af understöd till en skolbildad qvinna, soin vill egna sig åt barngörenhet. morskans kall. Adresskontor för arbeterskor. Federationens hjelpkassa. Dessutom hafva förekommit meddelanden i bref om Kvindesagen m. m. i Norge; korrespondens rörande Dagnp och dess redaktion m. in. samt anvisningar till märkligare tidningsartiklar i sociala och literära ämnen med uppgift om tidningarnas nummer, till beqvämlighet fijr läsare, som önska skaffa och framdeles göra sig närmare tillgodo de mera betydande tidningarnas uttalanden i vigtigare frågor.
att till lolkskoleväsendets förbättring måtte anslås hela skyddsafgiften, som inom församlingarne utginge, hvilken hvarje församling för sig borde ega lyfta å landtränteriet i länet; af Riksdagsfullmägtigen Carl Dahlgren från Elfsborgs län, med hvilken Riksdagsfullmägtige Cart Gustafsson från Calmar län och Magnus Svensson från Skaraborgs län instämt och i hvars motion (N:o 272) är föreslaget, l:o att hela den nu återstående skyddsafgiften mätte anslås till folkskolans förbättrande på sådant sätt, att nämnda afgift fördelades efter folkmängden, och att hvarje kommun med omkring 1,000 innevånare egde att utan ansökan bekomma sin andel deraf å länets ränteri, sedan det af skolstyrelsen blifvit styrkt, att inom kommunen Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. 51 funnes en fast skola med examinerad lärare, hvilken vore i full verksamhet i enlighet med skolstadgans föreskrift. I de kommuner åter, hvilkas folkmängd uppginge till 2,000 personer eller något deröfver, borde, för åtnjutande af detta anslag, finnas två fasta skolor mod examinerade lärare; hvad som kunde återstå af anslaget, borde användas till lättnad för de mindre kommuner, som hade fasta skolor, efter sig företeende behof. 2:o att det måtte stå hvarje kommun fritt att, jemte den fasta skolan, begagna rotskolor och såsom understöd för de sistnämnda, jemte eget tillskott, af statsbidraget erhålla hvad som tilläfventyrs icke erfordrades för den fasta skolans underhåll. I sammanhang härmed syntes det blifva nödvändigt att i rotskolorna bestämma ett visst kunskapsmått såsom minimam för inträde i den fasta skolan, der den redan bibringade undervisningen ytterligare borde förkofras, i enlighet med skolstadgans föreskrift. 3:o att hädanefter, såsom hittills, en särskild summa måtte anslås till Kongl. Maj:ts disposition för att användas såsom understöd åt sådana kommuner, som hade en betydligt mindre personal än 1,000 innevånare, men likafullt egde en fast skola. Härtill erfordrades ett statsanslag af R:dr 20,000: — oberäknadt den af Kongl.
N:o 37, i anledning af väckt föga om utfärdande af nya Instructioner för Läns-styrelserne och deras underlydande tjenstemän. Från Ilögvörd. Preste-Ståndet. f. ni. S. D Föredrogos ånyo nedanstående Betänkanden af Lag-Utskottetj nemligen : l:o N:o 50, i anledning af väckte motioner om ändringar i 17 Cap. 2 §. Rättegångs-Balken och de dertill gjorde tillägg. 2:o N:o 51, i anledning af väckt motion om ändring i 18, 19, 20 och 23 Cap. Missgernings-Balken. 3:o N:o 52, i anledning af väckte motioner, rörande dels ändring i 12 §. af Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, angående inteckning i fast egendom, samt i nu gällande föreskrifter om panträtt i lösören, dels att inteeknad jord ej må, genom afsöndring, till sitt värde förminskas, dels ock att inteckning må kunna i fartyg erhållas. Biföllos. 4:o N:o 53, i anledning af väckt motion om ändring i 13 §. af Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, angående inteckning i fast egendom.