Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
8;o dess upplåning af 2,000,000 R:dr i Silfver efter 1664 års myntfot,,,,, Peller Skrifvelse. 0 aq_ -1 0 0 cr ra > 0" trq eller Memorial. I Utlåtande, | Betänkande Piiks-Ståndens Beslut. i Underdånig Skrifvelse. ? v. ta 0 V. Ridd. 0. Adeln. Presté- Ståndet, BorgareStåndet. V 35 å. Riksgälds-Contoretj om : g;o de till dess redovisning vid sista Riksdag för utomordentliga behof anvisade medel, , 10:0 inventeringen af dess Cassör och säkerhets. handlingar ,,,,,,,,, Xi;o inställande af sedlars utgifvande derifrån, samt upphörande af Depositions-räkningarne vid dervarande Sedelvcrk , , , , 12:0 liqvideraudet af dess skuld vid 1834 års slut för upptagne lån af allmänheten , Svar på återremiss ,,,,, i3;o förslag i afseende å dess behof ifrån och med i835 till och med i83g ,,, Svar på återremiss ,,,,, Förslag till sammanjemkning at olika beslut, ,,,,,, Voterings-resultat, ,,,,, dito dito i4io lans upptagande af detsamma, för att åter utlånas emot inteckning i iordezeudom, , , , 10:0 grunderne för granskningen och approbättionen af dess förslitne smärre sedlar , 16:0 Prascriptionstid för inlösen af dess sedlar Svar på återremiss 15:0 åtskillige Tjenstemäns derstädes ansökning, i afseende å lön och pension vid Crcdit-Sedel-Verkets upphörande, , , , , , 18:0 de derstädes till säkerhet för Götha Canals framtida underhåll deponerade 93,926 19:0 de pa detsamma anvisade Creditiyen; se Creditivet, det Stora och Lilla. 20:0 dess Fullmägtige; se Fullmägtige; Arfvoden.
Jag får fästa dessa Hrrs upmärksamhet derpå att uti förenande förslag förekommer ett annat förhållande, som icke inbegripes i mora. 1 af Utsk:s förslag i Mern. n:o 157. Här föreslås nemi. att dessa 100,000 R:dr b:ko måtte, under loppet af fem år, med en femtedel årligen från Riksg.-Kont. utgå; mot vilkor alt det Bolag, som bildas för arbetets företagande, skall hafva tecknat sig för hela den summa, som till arbetets fullgörande erfordras etc. Och att här således ingenting flones bestämdt rörande den lid, inom hvilket Bolaget skall bildas. Om delta Bolag bildar sig inom 100 är eller inom ett år, sä skall Bolaget i alla fall hafva anslagssumman till sin disposition, så fort ett akliebolag tecknat den behöfliga summan. Denna ofullsländighet i förslaget gör att, antingen man vill bevilja anslaget eller icke, man likväl bör återremittera Betänk., för att få frågan i ordentligare skick till R. Sl:s afgörande. Jag har, som R. o. Ad. behagade finna, icke uplrädt i oppositionen emot detta anslags beviljande, men efter jag har ordet, så kan jag icke underlåta att uttala min förundran deröfver att Hr Adelborg och Hr von Hartmansdorff, hvilka bekämpat åtskilliga andra anslag, dem StatsUlsk. tillstyrkt på grund af enskildte personers motioner, nu så varmt upträda för bifall till delta anslag. Hr Adelborg är Södermanländning och på sådan grund har han, såsom han Den 29 Juni e. m. 567 sjelf säger, förordat detta anslag. Det påminner om det gamla ordspråket: ”när jag dricker så är det rätt.” Det är ur denna synpunkt som dessa Hrr se saken. Jag får deremot förklara att jag är icke Södermanländning, icke Ystadsbo eller Köpingsbo, utan alt jag endast bedömmer dessa frågor efter min öfvertygelse om den större eller mindre allmänna nytta, som dermed är förenad. Jag har icke kunnat underlåta att göra dessa anmärkn:r, då dessa Hrr på f. ra. velat discutera detta Utlåt., såsom ett princip-betänk. Hr Printzensköld, Carl:
» 71:o. Morn. •/. 1 händelse Privat bank antingen helt och hållet inställer, eller ock, i följd af fattadt beslut att upphöra, i betydlig mån inskränker sin verksamhet såsom låne-anstalt, åligger det Fullmäktige att, derest icke å sådan ort enskildt bolag skulle bilda sig för bedrifvande af bankrörelse med Riks-Bankens sedlar, på sätt nästföljande mom. 3 stadgar, antingen derstädes inrätta en afdelning af Rikets Ständers Bank, för att, under den förvaltning, Fullmäktige finna godt förordna, och enligt af dem meddelad instruktion, bedrifva låneoch kreditiv-rörelse samt hålla uppoch afskrifningsräkning, enligt ungefärligen enahanda grunder, som den Privatbank, hvilkens rörelse skall ersättas, eller ock, om sådant anses mera lämpligt, för berörda ändamål och i mån af det genom Privat-banks indragning minskade rörelsekapital, anvisa nödiga medel åt Bankens vederbörande Lånekontor; kommande vid de inrättande Bank-afdelningarnes assignering å Riks-Banken att gälla till efterrättelse hvad i afseende å Låne-kontorens enahanda assignering är eller varder stadgadt. 76 Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. Jemf. §. 210. Mom. 2. »Utöfver det i 123 §. bestämda maximum för sedelstock hafva Fullmäktige att i ofvan berörda hänseende . använda 2,500,000 R:dr, hvilka fördelas på de särskilda Låneinrättningarne, i förhållande till medeltalet under sednast förflutna 3:ne åren af den eller de Privat-bankers sedel-utgifning, som skall ersättas»; sami §. 211. Mom. p. första punkten: »I händelse nuvarande Privat-banker komma att upphöra, äro, jemlikt 210 §., 2 mom. här ofvan, 2,500,000
15 1853. 1854. 1855. *> n ■ n > is* O t" 5» K: c/> ra tfl es5' 1 | — D. Cs: ra C/J ra 5" 3- > SH. EL £• ra C/J fis: Cs: ra 3- 2. o. Personer, innchafvande rättighet att idka: Berättelse öfver Stockholms Stad för åren 1851—1855. 3 18 Appretörs-fabriker . Band-fabriker Bensvärts-fabriker . Bildhuggerier Borstbinderier Bomullsoch Linne-fabriker Cattunstryckeri Chemiskt blekeri . Chirurgiske lnst rum.-fabriker Chokolad-fabriker . Chemiska Elddons-fabriker . Eau de Colognc-fabriker. Etuioch Portfölj-fabriker . Fabri ksredskaps-till ver kerier. Filhuggerier Färgerier Färgberederier Förgyllare-fabriker Garfverier Gipsgjuterier Glassliperier Handskmakerier . H vi tgarfnings-fabrik Jernbleckslackerings-fabriker. Jernoch Stål-fabriker . Jerngjuterier Kard-fabriker Kautschuks-fabrik Klädes-fabriker Korg-fabriker Korkskärerier 1851. 1852. > S» !► cr cn ^ cr Tillverk09 cr p: “ cr Tillverkpr CD "1 P ? 09 >-! CD ningsvärde. CD "5 09 £ ° P o cr 09 CD ningsvärde. Tillverk09 cr as c«" '”5 S* Tillverk09 cr g » ri cT TillverkST rs 09 S o p « ® C/i r» CD cr CD Tillverkpr CD P 9 § cr P »-5 CD ningsvärde. pr CD *■» P »g cr P CD ' ningsvärde.
Äfven jag skulle för min del önska, det Riksdagstiden vore hvart 3:dje år, men jag anser detta vara ett nytt förslag, som ej bör hit. Utan att vidare vilja upptaga tiden, hemställer jag till Herr von Schulzenheim, om han ej skulle vilja ändra sitt förslag i likhet med Grefve Gyldenslolpes anmärkning, emedan jag ej föreställer mig annat, än att Herr von Schulzenheim inser riktigheten deraf. Äfvensom jag anser Grundlags-förändringarne vara på sina rätta ställen, och icke, såsom Herr von Schulzenheim anmärkt, behöfva införas i RegeringsForraen. För öfrigt är det med ett särdeles nöje, om ock blott för sällsamhetens skull, som jag finner, att samma tankar delas af Herr vön Schulzenheim, Friherre Rålamb och mig sjelf. Jag tror, att Ridderskapet och Adelil, vid närmare eftersinnande, måste finna, att det är nödvändigt i denna fråga att yttra en opinion, som får hvila intill nästa Riksdug, ty jag anser det icke vara omöjligt, 15o Den 9 Mars f. in. alt RidJerskapet och Adeln skulle kunna erhålla förslaget redigeradt efter sin opinion. Yi hafva ännu en fråga om Grundlags-förändring qvar, hvilken jag hoppas måtte blifva föredragen i sammanhang med denna fråga; och som i alla fall kommer att föranleda till sammanträde af förstärkt ConslitulionsUlskolt. Att med Friherre Cederström ytterligare strida om rättigheten att vid samma Riksdag kunna afslå en föreslagen Grundlags-förändring, anser jag nu icke vara värdt, så mycket mindre som jag på denna fråga icke tänker yrka afslag. Att lägga ett sådant förslag, sorn del ifrågavarande, till handlingarne, är ett alldeles splitter nytt förslag, hvartill jag alldeles icke finner minsta spår af anledning i Grundlagen.
Lancokltskottet ansäg sig köra öfverlemna till k. 8t:rs närmare beprökvanlle, kuruviäa ciet icke vore lämpeligt, att k. 8t:r kos X. läkt gjoräe unäeräänig framställning i lietta ämne, mell ankällan att X. IKI:t täcktes i Näcler vicltaga säciane anstalter — irvarigenom «le äs^ktaäe nyttiga snäamälsn, sä villi ske kunäs, mätte i clenna äel blifva kesrämjacle. Viii Rancokltskotlets vmkörmälte Retanksnäe ätköljcle en Reservation af frsmlicine Rresiäenten Orekve ^Virsen, innekattanlle lien upplysning: att, seäan X. N:ts Lek:k:äe i ^Värmlanä till X. Iäl:t insänllt llolmeäakls 8ockneboers i keroräe kän unäerä. Ansökning iZ8 8latsock kanco-Iitskottens om rättigket att vili iironoiltlagornes askör<ian<1e sä kegagna Horrskt m^nt elter lien courske, äkning zoin lierköre kunlie i Hsöer kestämmas, oek K. äi:ts kemälös Lek:k:<ie meci 8itt sörö, 8 unöerstölit 8ockuekoernes ankällan, meli kemställan att lili!» för,nan mätte keviljas kels Horcimarks ock iässe iiäracler, kvilia sä8om gränsorter emot
Financeplan är att vidtaga, de mått och steg, som förvissa oss, att den i Bankens böcker befintliga Sedelstock af 30 millioner eller mer verkeligen finnes i omlopp, eller också underrätta oss om i fall den till en del försvunnit och således icke verkar inom landet, och vore det enligt min tanka gagneligt, om en pregcriptionstid till gamla sedlars Utbyte, emot nya blefve antagen, såsom den enda utväg, itt känna huru mycket af sedelstocken under tiden gått förlorad. Den n April f, m. I England, äfven Ryssland och Dannemark äro sådana prescript tonstider, till omby ten af sedlar ganska vanliga, och inser jig icke hvad misstioende en dy lik operation skulle åstadkomma mera i Sverige än på andra ställen. Att alla »edlar som finnas i Finland inkomma på en gång är nturligt, och att de skulle Återgå likaledes, så vida de ville få full valuta i nytt ptpper, mot valuta i gammalt, och om detta ny< mynt skulle stadna qvar i Sverige, vöre det ett bevis på god afsättning af våra vahror; endast en förhastad realisation ku"de qvat hålla de nya sedlarna i Hanken, då de utbyttes mot silfret som förskingrades, och endast papperet stadnar qvar. Den prinC'pe att icke kunna få öfverskott på annat sätt än genom metaller, är af Friherren fratnstäld på ett farligt öfvertalande sätt, dock. vid noga eftersinnande inses lätt vådan af denna grundsatts, hvilken äfven är rakt stridande emot hvad man godkänt enligt den nyare Statshushållningens läror. Till Friherrens egit beptöfvande hemställes, om icke det är en klar sanning, att metaller från utländska orter inkomma mot våra producter, då det lönar sig att dem’i utbyte emottaga, men så länge man finner mera uträkning eller vinst, att taga utländska producter, uteblifva metallerna. Capitalerna bildas genom producter och jemnförelsen emellan England, rikt af producter och America, ägande Guld och Silfver, torde bäst bevisa deana fråga.
Undénska stipendiefonden — Nilsson-Aschanska d:o 277: — Nilsson - Aschanska premie-fonden — Eklundska stipendie „ fonden ■ — 1,000: Ohrnbergska dito 171: — 3,000: — Egna kassan 72:93. 3,433:33. Jönköpings elementarläroverk: Visingsö-fonden I,7l4:30. Terminsafgiftsd:o 630:57. Premieoch fattig-d:o 79: 52. Bibliotheksd:o 24:34. § I Vid jemförelse emellan de i nästlidet års revisionsberättelse för detta Konsistorium intagne utbalaaserade tillgångarne 144,936: 52. och här ofvan, i öfverensstämmelse med 1859 års räkenskap, inba,lanserade 144,911: 1, visar sig en skillnad af ~ 25: 51, 30 — 234 — hvilket förhållande Revisorerne ansett? sig endast böra här omförmäla, enär beloppet redan blifvit af Kongl. Kammar-rätten till ersättning anmärkt. § 2. 1 öfrigt få Revisorerne erinra, att vid räkenskapen icke, på sätt Kongl, cirkulärbrefvet den 17 September 1856 föreskrifver, finnas sammandrag öfver hufrudredogörelserna för stiftets Konsistorium och elementarläroverk samt hnfvudredogörelse för Konsistorii kassor och fonder. Konsistorium Ecklesiastikum i Lund. Af årets räkenskap, som blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten med anmärkning, inhemtas följande i afseende pä inkomster och utgifter: Debet. Balans från år 1858: Tillgångar: Sölvesborgs dito 151* • Uppbörd: Malmö dito i* Christianstads dito ■■■• Skuld: Konsistorium: Lunds elementarläroverk: Premieoch fattigkassan 55. 75 Malmö elementarläroverk: Ystads elementarläroverk: Summa Credit. Balans från år 1858: Skuld:
Belåningspriset kan i vissa fall behöfva jemkning under de nuvarande mellantiderna och vid skeppningstidens utgång finnas ej kända försäljningsvärden. Då Fullmägtige nog tillse att belåningsprisct ej sättes högre, än att panten, i händelse af behof, kan dertill försäljas; så torde i detta hänseende annan föreskrift ej erfordras, än som här nedan är vorden föreslagen. Åtskilliga hyttor ligga utom bergslagernas område och uppgift å bergslags namn kan således ej alltid meddelas. Särskild uppgift å antalet galtar eller stycken är icke behöflig och kan blifva missledande, enär vid smältningen uppkomna stycken kunna under förvaringen på vägen i flera sönderfalla. Som do effekter, hvilka få belånas, jemte öfriga hithörande bestämmelser uttryckligen angifvas, torde särskild föreskrift om hvad som icke får belånas vara obehöflig; och S 166 i Reglementet bör följaktligen uteslutas. Utskottet tillstyrker, att följande intagas. 33:o. Mom. 1. Vid Diskont-kontoret i Stockholm och Låno-kontoret i Göteborg utgifvas jemväl lån mot lånesökandes förbindelse och pant, enligt medföljande på Diskonteller Låneko nto re t öfverlåton våg-attest: l:o af ncdannämnde, på vågar inom riket upplagda effekter af Svensk tillverkning, nemligen : smidt och valsadt jern, jernmanufaktur, stål, messing och koppar af alla slag samt, alun och bly; börande i vågattester från Stockholms och Göteborgs vågar panten upptagas till namn, sort och vigt samt i attester från öfriga vågar, äfven till stämplar, dimensioner, stång eller stycketal, med uppgift tillika, huruvida panten finnes antingen i sjelfva våghuset eller å annat förvaringsställe; och 2:o af Svenskt tackjern, som, i enlighet med gällande författningar, är behörigen stämpladt och märkt samt upplagt antingen å Stockholms tackjernsvåg, å vågen i Göteborg eller å öfriga inom riket befintliga jernvägar, stadgande må i blifvande Reglemente få Jemf. § 162. Mom. 1.
Är Adelsman, hvilken för nesligt brott blifvit inför Domstol tilltalad , genom behörigt Utslag, änskönt det ännu ej Den 10 November f. m. 3G7 vunnit laga kraft, förklarad, antingen till straff skyldig, eller med iner än halfva Levis besvärad, så att Domaren funnit saken böra till framtiden lemnäs, då vare han, intill dess samma Utslag lagligen uppbäfdt blifvit, från Riddarhuset utesluten. Ej må Fullmakt antagas, derest utgifvaren ieke fyllt 21 år, samt i öfrigt är till Säte och Stämma på Riddarhuset berättigad. Får Hufvudman, enligt denna Riddarhus-Ordning, icke utgifva Fullmagt, inträde för tillfället närmaste Ättemän, för hvilken något lagligt hinder icke möter, i full hufvudmanna-rätt; finnes ingen sådan Ättemän, vare då Ättens plats på Riddarhuset ledig. §. 8. Är Adelsman Land t-Marskalk , eller Talman, eller Riksdagsman i annat Stånd, då må han för den Riksdagen, hvarken sjelf erler genom Fullmägtig, sin Riksdagsmannarätt på Riddarhuset utöfva. §• 9- Är Hufvudman Utrikes rest, antingen i Konungens ärender, eller med vederbörligt tillstånd, för enskildta angelägenheter, vare hans rätt bibehållen, att Fullmakt utgifva. Adelsman, sorn med Konungens tillstånd i fremmande Magts tjenst är, äge, så vida han för sin person de 3:ne sista åren före Riksdagen här i Riket skattskrifven varit, 368 Ben 10 November f. m. rättighet, att Säte pä Riddarhuset intaga* Förekommer der liågon sak till öfverläggning och beslut, som den Magt angår, i hvars tjenst han är, bör han ej öfvervara beslutets fattande, hvarken in Pleno, Ulskott eller Nämnd.
Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Utlåtande IV:o j8. att vinddrifvare-afgiften skall erläggas hvarje gång ett fartyg för storm eller andra tillfälliga orsaker nödgas anlöpa Svensk hamn, finner Utskottet sig böra tillstyrka den förändring uti nu gällande föreskrifter om vinddrifvare-, fyroch båkafgiften, att densamma icke må komma i fråga, då fartyg återkommer såsom vinddrifvare tilldämma hamn, hvarifrån det utclarerat, utan att hafva lossat eller lastat på mel-' lantiden, — äfvensom att berörde afgift icke under samma resa må beräknas mera än en gång, om än fartyget, vare sig Svenskt eller Utländskt, vinddrifves flera gånger. Och torde, i händelse Rikets Höglofl. Ständer bifalla detta Utskottets förslag, underdånig skrifvelse i ämnet till Kongl. Maj:t komma att aflåtas. Stockholm den i3 Jun ii 1834- N:o 78. Ankom till Exp—Utsk. den i3 Jiinii. Utlåtande, i anledning af vackt motion, angående afskajfande af den i 2 Art. 9 §. af för Skeppsmätning den 9 Maji 1822 mät ning af fartyg. Vällofl. Borgare-Ståndet har till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Utlåtande öfverlemnat ett af Ståndets vice Talman, Herr OAVijk, afgifvet anförande, hvaruti är vordet yrkadt, att då berörde Kongl. Reglemente uti 9 §. foreskrifver, att de i Stockholm, Götheborg och Carlskrona varande
Till bemötande af dessa anmärkningar, få Utskotten anföra: att Beklädnads-Direclionernes befrielse från beklädnadsskyldighet för de vacante rotar, för hvilka Statens beklädnadsbidrag innehålles, är uttryckligen bestämd genom samma Krigs-Collegii Circulaire till Beklädnads-Directionerne den 27 April 1832, som innehåller föreskriften om Beklädnadsbidragets innehållande, och utgör således ett med denna föreskrift förenadt vilkor, hvarigenom 28 §. af Instructionen för bemälde Directioner är i denna del upphäfven. Genom denna innehållning rubbas ingalunda grundsatsen om Kronans och rotehållarnes lika bidrag till beklädnadskostnaden, ty för de indragne rotarne erläggas icke eller af rotehållarne några bidrag till Beklädnads-Directionerne. Sjelfva indragningen af rotarne är en åtgärd, som hörer lill den förändrade lönereglering för indeldta Armeen, hvarom Kongl. Maj:t slutligen förordnat den 2 Februari 1833 , i öfverensstämmelse med grunder, som Rikets Ständer fastställt, till följd hvaraf Staten jemväl utbetalar beklädnadsbidrag till Under-Officerare med rotelöner till vida större belopp än de, som skolat till Beklädnads-Direclionen utgöras, så att medlen än i denna stund användas, i enlighet med sin ursprungliga bestämmelse, fastän i annan ordning, än den först antagne. Utom Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, ISf.-o 1QJ. § Utom hvad 32 §. af Instructionen för Beklädnads-Directionerne innehåller om den granskning af Directionernes räkningar, som rotehållarnes ombud ega anställa vid General-Mönstringar, är det, genom 3i §. af denna Inslruction, föreskrifvet, att berörde räkningar skola årligen insändas till Krigs-Collegium för att granskas. Controllen å förvaltningen är sålunda öfverlemnad åt dem, lör hvilkas räkning förvaltningen sker, och hvilka för denna förvaltning äro ansvarige, och derutöfver lärer hvarje controll vara både öfverflödig och olämplig.
Beträffande åter sättet för åstadkommande af sådana öfverenskommelse!' angående antingen väghållningsskjddighetens öfverlålande åt entreprenörer, eller åtminstone dess ställande under inseende och ansvarsskyldighet af sådane inom häradet dertill utsedde kommitterade, som här ofvan omförmäles, hvilket, eller Utskottets åsigt innefattar de två vilkor, som alternativt böra stadgas för rättighet till vägpenningar uppbärande, har Utskottet ansett föreskrifter nödiga lör bestämmande af huru och när beslut i detta afseende må anses fattadt. Om pluralileten dervid beräknades, antingen efter antalet af tillstädeskoinne väguuderhållningsskyldige, eller efter hemmantalet, så kunde möjligen uppkomma en majoritet, hvilken till egen fördel fattade beslut, som för minoriteten medförde olägenhet eller skada. Men om, för fattande af beslutet, erfordrades f pluralitet af de tillslädeskomne väghällningsskyldige, hvilka älven lill deltogo i vägunderhållet, så kunde, efter Utskottets åsigt, icke beläras att ju icke den sålunda tillkomne majoriteten skulle uttrycka en mening, som vore till verklig fördel både för hela väghåliningslaget och den enskilda delegaten deri. Hvad nu är vordet, i fråga om lindring i allmänna vägars och häradsvägars underhåll af Utskottet framsläldt, gäller jemväl i afseende å sådane allmänna vägar som af stad underhållas. Af ofvananlörde skäl, får Utskottet vördsamt föreslå, att Rikets ständer, för ali befordra en nödvändig förändring i nuvarande väghållningsskyldighet, mätte för deras del antaga följande grunder för en ny förordning i berörde ämne, om utfärdande af hvilken Rikets Siänder torde i underdånighet snhälla. ho. I Härad, Tingslag eller Stad, der underhållandet af allmänna vågarne fullgöres genom entreprenad, eller annorledes genom vissa af de väghållnings skyldige utsedde personer, hvilka af Konungens Befallningshafvande blifvit godkände och för väghållningen sjelfve ansvara, må vågpenningar af vägfarande, som till Häradet, Tingslaget eller Staden ej höra, uppbäras. 2:o.
En hos vederbörande gjord naken anmälan att personer med betlande beträdts är onyttig, då man dels ej med säkerhet känner namnen på dem som betia, dels ock dessa, om man ock kände dem, kunde, innan åtgärd lill följd af anmälan hunnit vidtagas, lemnat orten och spårlöst försvunnit, för alt möjligen, sedan faran för 388 Motioner i Bonde-Ståndet 1862. N:o 260. dem är öfverstånden, återkomma och utkräfva hämnd på de personer, som djerfts anmäla dem. Sjelf oförmögen att uppgifva något botemedel för ofoget af tiggeri, framställer jag, i full förtröstan till Rikets Ständers upplysta nit och erfarenhet, härmed vördsam anhållan: att de må för hämmande af berörda ofog vidtaga nödiga åtgärder. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 29 November 1862. Olof Lindström, från Westerbottens län. Af Oiof Thorell från Elfsborgs län, om extra provincial-läkarefjenslens i Alingsås uppförande pä ordinarie stat. I min egenskap af representant för Gäseneds härad i Elfsborgs län, anser jag mig pligtig påkalla Rikets Höglofliga Ständers uppmärksamhet å en fråga, som rö rer denna ort, nemligen om den för Gäseneds med flera nedan uppräknade härads distrikt i Alingsås stationerade extra provincial-läkarés uppförande på ordinarie stat; till stöd för hvilken framställning jag vördsamt lär åberopa följande: Genom Kongl. Maj:ts nådiga Bref tili Kongl. Sundhets-kollegium den 25 Juni 1850 inrättades i Alingsås en extra provincial-läkaretjenst. för hvilken läkare, genom Kongl. Brefvet till Sundhets-kollegium den 2 Februari -3 842, bestämdes distrikt, utgörande Ahle, Wätle, Kullings och Gäseneds härader. Vidare har Kongl. Majit, genom nådigt Bref till Kongl. Sundhets-kollegium den 25 Maj 1845, angående reglering af provincial-läkarevården i riket, på Kongl.
— Och skola dessa, alltid vafa försedde 6?6 BniihiirttislJtskottens Bttänkandtn. med vederbörandes bevis, att löpande årets afgift blifvit erlagd, eller säker, het derföre stäld, innan Pass, som uttryckligen bur innehålla, att de till sådan handel äro berättigade , dem meddelas. Judar, som i Städerne drifva handel och rörelse, anses i mån deraf till alldeles lika afgift med Handlande i samma Städer. Jernbärare vid Stångoch Tackjerns-vågac, lika med arbetare. E:dr Sk. Kammarjungfrur . » < 3: — Kammartjenare * ■ .5: — Klädmäklare och Klädmäklerskor, som hålla Bo-> dar, i fyra Glassér: Första Classen , 30: —* Andra d:o . .20: — Tredje d:o . , 10: — Fjerde d;o » 5: •— Kock hos private . • .10: — Skeppskock, se Sjömän. Krögare, Krögerskor, samt de, som hålla LiqueurICarnmare, jemtö Spisqvarters~idkare och Tracteurer, som ej äro Borgare, obe räknadt Bevillning för Brännvins minutering, då den tillåtes, i Sju Classer: Första Classen « 50: — Andra d:o . » 40: — Tredje d:o . *. 30: —* Fjerde d:o . .20: —- Femte d:o . .15: —*■ Sjette du» . .20: —• Sjunde d:o 6: 3*. BevillningsUiskottets Betänkande. Kypare, i Fem Glassér: RidtSk. Forsta Classen . ii: — Andra tl:o . .8: — Tredje d:o . , 4: — Fjerde d:o < , 3: —- Femte d:o . .t— Licentiater, Medicina. , med Practik utom Ren sten , se Doctorer.