Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om skalderne varit få, så ha dock författarne i den obundna stilen varit desto flere – och som det är en loflig sak att på ett ställe, om än så ofullständigt, söka insamla hvad man eger, så är meningen att här lemna en serie enkla minnesteckningar af vårt lands litteratörer under den tidrymd, som titeln på ifrågavarande uppsatser angifver eller så långt på denna serie som krafterna räcka till. Det skulle ha varit en verklig förmätenhet af mig att ens göra ett försök med detta arbete, ifall icke en personlig, oftast närmare bekantskap med de män, som skola skildras, underlättade svårigheten. Hvad härigenom kommer att förloras i koncentrerad litteraturhistorisk stil torde möjligen ersättas deraf, att bilden framstår mera förtrolig, stundom i hvardagskostym; och är det ej under denna, man gör tydligare upptäckter än då man studerar sitt föremål endast iklädt en stel paraddrägt? Början sker med en man, som endast under få år tillhörde 1840-talet. »Jag slumrade den tiden!» Så svarade Carl Fredrik Dahlgren, då någon en dag frågade honom om han redan i skolan börjat sina poetiska förstudier. I olikhet med många, hvilka under skoltiden ingifva de mest berättigade förhoppningar, men sedan sofva en god del af lifvet, förändrade Dahlgren snart den tröghet, som han under nämnda tid visade; och sedan han om hösten 1809 blifvit student i Upsala, vaknade han till utveckling i fullständigare mening. Hvad måtte det ej också för den fattige Linköpings-gymnasisten ha varit för ett omätligt ombyte i att från skolbänkens tvång få se sig fritt omkring i en sådan omgifning och blicka på dessa unga örnar, hvilka stälde sin färd mot solen: Wallin, Tegnér, Franzén, Geijer, Atterbom, Afzelius m. fl. Det är redan något storartadt hos Dahlgren, särdeles sedan han inkommit i det fosforistiska samfundet och börjat lemna bidrag till dess tidskrift, »Phosphoros», att han icke fattades af den imitationsfeber, hvilken snart började lik en poetisk epidemi följa de stora snillena i spåren.
På de orter åter, der möjligheten icke medgåfve skjuts-entreprenaders allmänna ingående, hafva Landshöfrlingarna blifvit förständigade, att söka tillvägabringa andra, till beredande af lindring i hållskjuts-besväret, tjenliga utvägar, dels genom öfverenskommelsers bemedlande emellan Hålloch Reserv-skjuts-skyldige om de senares öfvertagånde jemväl af de förres skjutsnings-skyldighet, dels genom uppmaning till Gästgifvare, att, emot en viss ersättning, detta besvär fullgöra, dels ock genom mindre Gästgifväregårdars indragning och skjutshållens utvidgande till två mil, o. s. v. Då Kongl. Majrt erfarit, att de för vissa städer i Riket upprättade Brandoch Byggnads-Ordningar tarfvade nödiga ändringar och förbättringar, för att närmare uppfylla ändamålet, och att för flera städer sådana ordningar alldeles saknades, har befallning blifvit gifven om upprättande af förslag till nya Brandoch Byggnads-Ordningar för städerna , efter vissa derföre uppgjorda allmänna grunder och föreskrifter; och äro sedermera så väl för Hufvudstaden, som för de flesta C>2 Kongl. Maj.-ls Nådiga Berätt. No 1. andra städer i Riket, nya förbättrade Brandoch Byggnads-Ordningar gillade och fastställda, samt förnyadeföreskrifter dervid gifna om begagnande vid eldsvådor af den så kallade v. Akenska eldsläcknings-methoderi, hvars skyndsamma verkningar för eldens dämpande erfarenheten besannat på de ställen den blifvit anväud. Öfvertygad att Krigsmagtens anseende och användbarhet utgör ett af de kraftigaste medlen till bibehållande af fred och af Rikets sjelfständighet, har Kongl. Maj:t åt Försvarsverket egnat en oafbruten omvårdnad. De redan före sista Riksdagen påbegynta Fästnings-anläggningarna vid Wanäs och Carlskrona, hvilkas ändamål och omfattning då varit för Rikets Ständer uppgifna, hafva sedermera årligen blifvit fortsatta med all den drift, som dertill disponibla medel kunnat tillåta. Dessa arbetens hastigare eller långsammare fullbordan beror ntr, till en väsendtlig del, på de större eller mindre tillgångar, som dertill kunna anvisas. Kongl.
Ad. vördsamt anhålla, alt Ståndet måtte updraga åt sina Elektorer att utse ytterligare 4 supleanter att i nämnde Utsk. i mån af behof inträda. 108 Den 19 Augusti. Uppå i anledn. häraf framställd propos. biföll R. o. Ad. att ytterligare 4 supleanter skulle inväljas i StatsUtsk.; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Elektorer att sammanträda till val af dessa supleanter. Föredrogs ånyo Const.UtsIcs d. 12 och 15 dennes på bordet lagda Mern. N:o 23, med ani. af RiksStms beslut rörande det af Const.Utsk. uti Mern. N:o 13 framstälda förslag till ändring uti 12 §:n Reg:sF:n, ang:de SlatsRådets hörande öfver alhandlingar och förbund med främmande makter. Gr. Frölich, David: Jag förmodar att R. o. Ad. icke skall finna skäl att frånträda sitt redan fattade och af PresteSt. biträdda beslut i delta ämne, samt anser derjemte, att det måhända hade vittnat om en större aktning för dessa Stånds mening, derest Const.Utsk., i likhet med hvad som skett uti Mern. N:is27 och 28, till de öfriga Stånden hemställt att förena sig uti R. o. Ad:ns samt PresteSt:s beslut. Då detta emellertid icke inträffat, utan Utsk. tvärtom föreslagit R. o. Ad. att frånträda sitt beslut i saken, torde R. o. Ad. detsamma vidblifva. Frih. Paykull, Johan Gustaf: Det är visserligen icke utan exempel vid denna Riksdag, att R. o. Ad. fattar beslut, hvilkas följder blifva alldeles motsatta de beslut Ståndet en kort tid förut fattat, men som jag icke kan finna ett sådant förfarande förenligt med R. o. Ad:ns anseende, hoppas jag, att Ståndet denna gång måtte vidblifva sitt en gång fattade beslut och således afslå Utsk:s hemställan.
Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af anslag till utvidgning af Eskilstuna treklassiga elementarläroverk, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat, för nämnda läroverks utvidgning till femklassigt med rektor och fem kolleger, en anslagstillökning af 3,500 Riksdaler årligen, under förutsättning att kommunen bekostar såväl lärohus som bostad åt rektor. Omröstningen har visat ett resultat af 57 Ja och 60 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med iVej-propositionen. 6 Stats-Utskottets Memorial N:o 116. i I2:te voteringen. Den, som godkänner Stats-Utskottets tillstyrkande, att det af Kongl. Majit begärda anslag af 3,000 Riksdaler årligen till arfvoden för biträden åt de högre elementarläroverkens rektorer vid ombesörjandet af läroverkens angelägenheter m. m. må beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer förklarat sig icke finna skäl att till den i berörda hänseende gjorda nådiga framställning lemna bifall. Voteringen har utfallit med 52 Ja och 65 Nej, i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med iVé;-propositionen. Kilde voteringen. Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af bifall till Kongl. Maj:te nådiga framställning om universitets-docenters rätt att beräkna lönetur vid elementarläroverken, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer bifallit Kongl. Majits nådiga framställning:, att de af begge universiteternas docenter, hvilka varda anställde såsom O7 C1© 7 lärare vid elementarläroverken, måtte ega att, vid lönegradens bestämmande, få sig tillgodoräknade fem år af den tid, de med vitsord om nit och skicklighet såsom docenter varit i tjenstgöring, dock med undantag af de två första åren af deras så beskaffade tjenstgöring. Som denna votering utfallit med 59 Ja och 58 Nej, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat på sätt Ja-propositionen innehåller.
Det föll ingen in att i stället för dessa »hvarför» fråga »hur». Man skulle då hafva svarat, på första frågan: »som en typisk ädling, lysande och med en indisk nabobs rikedom», och på den andra? Ja, hvad sade man sjelf i dessa kretsar? Herrarne: »en bottenrik man denne Brauner», och damerna: »o, hvad han är vacker, hvad han är vacker!» Och båda parterna baserade sina omdömen på ursäkten, att han kommit hit för »högre ändamål.» Men man visste ju ingenting alls om dessa! Bah! Skulle man vetat något, då vore Brauner i all sin öfriga glans en dålig diplomat. Man är inte indiskret i dessa kretsar. Man går inte burdus på en person och frågar: »hvem är ni? hvad har ni här att göra? Man skickar inte till en juridisk byrå, för att underrätta sig om dens eller dens affärsställning eller soliditet. Hvar och en som har den lyckan att genom bördens och börsens förenade egenskaper tillhöra la haute volée skall kunna upplysa om – och detta är så märkligt, att det förtjenar att antecknas – att dit kommer ingen, som inte hör dit. Nå, man visste ju dessutom mycket om Brauner. Mycket, som han skulle kunnat bekräfta, om han velat tala om sig sjelf. Men han var nu en gång så blygsam rörande sitt eget jag, att man nästan fruktade, att han skulle förneka en sak som alla kände till. Eller voro icke dessa »fakta» nog talande: Brauner hade haft enskild audiens hos konungen kort efter sin ankomst till hufvudstaden. Hans majestät hade dervid sjelf underdånigst rekommenderat honom till en af de uppvaktande kavaljererna. En kort tid förut hade suveränen i en liten aflägsen stat funnit sig föranlåten att öfversända en orden till konungen. Sammanstälde man nu dessa obestridliga sakförhållanden, så framginge det deraf, att man icke allenast kunde lemna Felix Brauner tillträde till salongerna utan äfven att man dermed handlade efter »en mycket högt uppsatt persons» allernådigste vilja. Ty den, som nu ej såge klart, han vore ej född till diplomat. Hvarifrån var Brauner? Från Tyskland.
— Opinionen torde till och med hafva nedsatt våra Mynt - Representativer under det värde, som de, i förhållande till mängden, verkligen borde äga: Åtminstone är ingen ting som hindrar , att ju framdeles så kunde hända. — I brist på inhemsk Regulativ , måste man efter Vexel-slut bedömma vära Mynt-Representativers förhållande till utländskt Specie, och sålunda genom en omväg, och liksom med tillhjelp af en ganska opålitlig Köpmans-våg, söka värder för våra Sedlar. Man måste städse vara beredd att se Coursen , och med detsamma värdet af våra Mynt-Represeatativer , till följe af Köpmans - speculationer och commerciella Förhållanden , förändra sig i betydliga språng. Man vet ej hvad man äger, förr än dagens Cours är Noterad; Och någon plan, hvars utförande fordrar några månaders tid, eller till och med blott veckors, synes knappt någon försigtig man kunna våga att uppgöra, i osäkerhet hvad värde jDen 18 December. Myntet, vid företagets fulländande, slulle kun? tia äga. Denna ostadighet i Mynt-värdet har nödvändigt in'st blifva ett föremål för Commer, cieliaoch isynnerhet Vexc 1-speculatior.er, hvilka åter verkat tillbaka på Mynt-.värdet och qHat dess ostadighet, Men närmaste orsaken till alla dessa olyckor bör sökas, ej egenteligen i sjelfva Myntförsämringen, utan endast t den derigenom förprsakade rubbningen af Mynt-värdet, och Varuprisens deraf fö jande förvillelse. Emedan derföre Mynt-varcfet kan rubbas i två motsatta tigtningar, nemligen till förbättring och försam,., ring, skulle följaktligen samma slags olyckor äfven ku ma å tadkommas genom Mynt-förbättring — Feher kan föranledas af öfvergång frän yayme till köld och tvärtom , från köld till Varme:
VexelBankens Fordran hos DiscontUtredningen för begagnade Förskott 968,162 5 8 DiscontUtredningens utelöpande Assignationer på Banken 367 ?4 — Dito BancoAttester 8 31 4 På Hypotheken för Ekermannska Lånen influtne, under deposition på serskild Räkning stående medel 7>694 3 — .9>234 1 ■ i Till Malmö DiscontUtredning 207 4> .o Upptagna Lån emot underpant af så kallade LäneBancoCapital 70,427 i5 6 — Bankens så kallade Creditiv-fordran r 9 — Outtagna medel, inneståcnde på den så kallade AfskrifningsRäkningen , med derå beräknad 3 procents-ranta r,44g,o83 29 7 Utelöpande TreprocentsReverser, med derå beräknad ränta 886, io5 47 . 1 Dito BancoAttester å insatta medel för förra DiscontDirectionens räkning, af enahanda beskaffenhet, som 3 procentsReverserne O O *•« Förra DiscontDirectionens utelöpande Assignationer på Banken 843,849 3o 2 — Redovista Expensmedel af RäkenskapsContoiret, utöfver erhållet förskott . 64 31 3 Summa R:dr B:eo 4,782,780 3.1 . 1 (988,044! 4° 1 — Tillgångar: d. 1 Oct. 1818. d. 1 Jan. 1829. Utestående Fordringar för DiscontLån, med inberäkning af de, under förra DiscontDirectionens förvaltningstid, inom linien förda oliqviderade Rever3,107,02; I — . 4‘9,94g I 8 Serskild Fordran hos Wigandt & Brulin . — 1,20lj I I Dito hos Fru H. A. Kruse — 600 Dito hos Low Smith & Comp. för protesterade Vexlar under förra
Vid föredragning af Utskottets yttrande hafva Borgareoch Bonde-stånden bifallit detsamma oförändradt, hvaremot Bidderskapet och Adeln, godkännande yttrandet i öfrigt, afslagit Utskottets hemställan att nyssnämnda reservationer skulle till Statsverket indragas, samt Preste-ståndet beslutat, att den af Utskottet tillstyrkta anslagssumma skulle ställas till Kongl. Maj:ts disposition för att användas till fortsättande af fästningsbyggnads-arbetena vid Carlskrona, Marstrand och Waxholm. Frågan om det tillstyrkta anslagets beviljande och användande på sätt Utskottet föreslagit, är således genom de tre förstnämnda Ståndens sammanstämmande mening afgjord, men som hvarken Bidderskapet och Adeln eller Preste-ståndet godkänt Utskottets förslag i afseende å ofvanomlörmälta reservationers indragning till Statsverket, torde omröstning i detta hänseende böra ega ruin, och föreslår Utskottet i sådant ändamål följande voteringsproposition: »Den som vill att hvad af förut anslagne tillgångar för uppförande af det södra strandverket vid Carlstens fästning kan efter arbetets fullbordan återstå skall till Statsverket indragas, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer en sådan indragning icke att ega rum.» 35:o.
)54 Den 7 December» Transport! För de enligt Riksens Högloft. Slän» ders Beslut till Krigets fortsät rande förffjuine » « - Ä detta län bör ärligen, enligt^ faststäld söreffrift, as Primitive Capitalct erläggas ränta 2 procent, afbetalning ä Capitalct 4 d:o! Men dä enligt denna plan Ban quen icke beswäraS med nägot ytterligare stående Län förmodas att eftergift i sä mätt» mä bisol las, att räntan endast beräknas a det återstående Capiralet. Enligt 4 tz. af 1800 ärs Riksdags Beslut äger Banque» deftncom, att till nästa Riksdag, såsom a, mortitzementS fond til! Nealjsttionen ärligen upbära af Bewill NiNgeN ZO0,OQO R:d. Nedanstående Poster af de »ni Bilagan Likt. A. »intagne skulder, komma alt med obligationer med § procents ränta liquideras likmätigt Riksens Ständers derom tagne Bestur. Kr gS-Förwalkainge^.ö upgstr emor Leverentcurers fordringar, som an setts af denna egen, skap kill -o -r,SLZ,734 8 2 Men dä derifrån af» dragés re uti Bi» Transport 1,92g,7Z4 8 i Maueo Specie Den 7 December. Transport 1,92 5,734'8 tagar, Litt. L. up, tagne till contant betalning nödige pröswade - §0,000 Sä äterstär att med obligationer li, quideras » ' ^ e ^ Förwaltningen af Sjö - Arenderne har upgifwit enligt Bilagan Litt. A. för Armsens Flottas Esqua drec - ^ « §8,790 8 « Samt förOrlogS» Flottan - » 29,148 46 i Summa 227,959 6 io OS enar häri» fran asdraqeS Allmänna Magazins Direktionens fordran enligt Bilagan Lik. B r;,6Z, -8 9 Samt fir hyror afFartysm.m. enl. Bil.
Girds-, Bruksoch Fabriks-Betjente samt Mjölnare. Län för Ir 18 Afgift af > 3* ft> n 2L. rV C. Wa *— 3 Pcu «2 ra v» ^r. o ►? ?S1 I-h; > n n 5 - S ÄO ~ oj a» 3 3 -t Q tZ 3 S HusPrester. > *-n CW Öfrerflödige Berjenter. Summa. ör Zandel N, Stad . N. dito Summa lii q Sammandrag öfver Bevillningen efter ? Art. af i8l8 ars BevillningsStad Enligt TaxeringsLängder och Sammandrag, V». i, N:o 3. N:o 4, Nio 5. uq r? ira ^ » u> O. o 9 5 O {Lil, Hh. till N;r 17 i Bihang till RiksSt, Prot. 1S17—1S18. Jlte SamlQ .V Zän för år 18 - Efter särskildta Längder och Förteckningar, K * *1 C 9? P.O n V »?* CA o »-t-, >3 CA ° o crx n-i 3 " §.| t* ra >* CT9 O « ra -• w § * • ra *0 CO C 9 3 w Öfverdrag fran Taxerings-Längdeme för Städerne i Län för ar ig - • Handlande, **1 w cr >-» c* ►« n •n Handtverkare och i allmänhet. m r* SUO 3 CL. V* *0 n> n t/> O 3 n 3 Handlandes Betjenii för Rörelsen. Fabriksoch Hani Betjening. Enskildte Personer ning. Diverse Personer, sine Egne. Arbets. Classe bd 0 ** 0. a <* ro *■» w fl O 3 3 w *■* O M ’fS‘ tui 0 br * 0 N. N. Stad N. N. dito - N. N. dito - Summa . (Lit.
Frölichs vidblifvande af sitt påstående, alt den K. skrifvelsen måtte läggas till handlingarna, vill jag hafva äran nämna, att ändamålet med min begäran om remiss till LagUtsk. egentligen är att vinna besparing i tid, hvilket ej blefve följden, om mina anmärkn:r blefvo betraktade såsom en särskild motion; den skulle då möjligen komma att, jemte denna långa discussion, ytterligare bordläggas, innan den kunde remitteras. Jag tror mig dessutom, ehuru jag i allmänhet icke anser lämpligt att från sin bänk lemna underrättelse om andra Stånds beslut, nu böra nämna, att, enligt hvad jag hört, den K. skrifvelsen från BorgareSt. redan blifvit remitterad till LagUtsk., och det kan således icke blifva på något sätt skadligt, om R. o. Ad. fattar samma beslut. En värd ledamot har här föreslagit, att innan man fat5 H, 43 33S Den 22 April. lar något beslut ang:de det nya civiloch criminal-lagförslagets antagande af R. St., man malte söka så begå, att dels vissa förberedande åtgärder, i afseende på landets territoriella indelning för de permanenta domstolarnes inrättande, dels ock försök med det nya straff-systemet, måtte kunna företagas. Denne talare har, i min tanke, härigenom ökat antalet af de anmärkntr, som kunna göras mot Regeringen, då den icke på förhand vidlagit några sådana åtgärder, som kunde underlätta detta arbetes företagande af R. St. Dem kan det icke gerna tillböra alt sjelfve på förband fatta beslut om sådana åtgärder, som tillhöra verkställande makten; men om det förslag, som jag framställt, skulle vinna bifall, nemi. att beslut 1111 fattas öfver lagförslaget och inlemnas lill Regeringens sanction, men en viss termin fastställes, inom hvilken det icke skulle komma att verkställas; så kan det af Hr Stråle åsyftade ändamål mycket val vinnas under tiden. Jag vet icke, hvarföre man skall behöfva antaga sorn säkert, att Regeringen icke vid denna riksdag kan bifalla lagförslaget.
3 @todfbolm äger $ongl. 9Jtaj:t* od) Slitet* 0tat*fontor att beflämma be* bofroet af od) förorbna om ett eller flere @bart0e*(igillat0e*förfäljningö Slio förmtbbagen till flodfan ®tt eftermibbagen od) roibare från flocfan $t)ra titt ®er eftermibbagen. 83tb. titt 91. ©t, ^3rot. 1856 & 1857; 10 ©arnt, 1 2lft>. 2 Sanbct. 7 SÖ 3 alla öfriga ftäber antaga Äongl. ®laj:td SefallniitgShaftvanöe iiöbtge förs fäljntngéiitän ttieö etiaf;anöa förbinbelfe. É lanbet föroröna jenttväl Äoitgl. 9ttaj:tö SöefaHningéhafmanbe erforbertigt antal förfäljuingSmätt, fnmlfe oividorligeit böra tviö be Sing, ber fåbant ej, enligt färflitbt åtaganöe, cntbefötjeö af bomaren, allmänheten jlämplabt papper tills hanöahålla; åliggattbe bet berförntan, ^äbanefter forn hittills, cfjärabsflrifivare eller ben mantalsjfrifningen förrättar, att tviö npfmäiimöe tillfälle, imber famina rebomiéningéflplbighet och meb enahanba rättigheter, font anbre (S h a r t-e
Riksens Ständer framhärda rc. Upp» 97» Den z Julik. Uppläst hos Ridd. och Adeln den ; Juli,'. Prest-Ständer den z Borgare-Gtändetd. z r Bondc-Ställdet den z Gtsrmägtigste Zlllernadigste Rsnung! 9Vkscns Ständer fä till följe af Eder Kongl. Mattts Remih afven is sistlMaj, till Stats-Utstottet, uppå den af General Majoren och Lommendeuren af Kongl. MajttS Swärds-Orden, Friherre L. F. Kaulbars gtvrda underdåniga anhållan, att af Nåd muta befrielse fran ranta ä det af honom under 1788 ars krig uti Calmare L^rns Landt Ränteri uppburna förskott af Sjuhundrade Riksdaler, i underdånighet öfwerlema till Eder KonglMajtt deras deröfwer fattade besatt Riksens .Ständer hafwa öfwerwagat de af General-Maioren Friherre Kaulbars anförde skäl, att han, såsom wid krigcls urbrolt uti civil tjenst stadd, j egenstap af Landshöfding uti Calmars Län, saknade all miljcairist utredning och derföre hos Konungen anhöll om z a 4 wcckors anstånd för att fa läna penningar till equiperingens anstaffande, och att med senare transport fa afga, han hade derföre af Hans Majtt erhållit anwisning att uppbära penningar i Calmare Ränteri, hwilka han ansett såsom en gäfwa, hälst Commistariatet i Finland ej wäckte fraga om ersättning, och -sa r z är förbigingo innan nägon anmärkning förspordes. Riksens Ständer fa i anledning häraf, och enär inga stal att sätta delta af General-Majoren Friherre Kaulbars uppgifna förhållande i twifMlsmal, uppstått hos Eder Kongl. Majtt anmäla, det Den z Julik. syr det de funnit med billighet öfwerensstammande, att han, fran ali räntas betalande, mätte njuta försoning. Riksens
Naj:t ingitven underdänig an8ökning, deruti, etter en fram8tä11ning at cle vä8endtliga fördelar, 80m 8kulle till8k^nda8 rikell medler8ta oell norra Drovin8er, i fall, genom 8tröm8dolm8 6anal-1ed8 ut8träekning till L^8jön i Dalarne, en lättad eommunieation deredde8 tor tran8porten ej ininclre af malmen fran cle 8erclele8 rika jerngrutvorna kring 8jöarne 3^ä8msn oell lö^8jön, än ak taekjernet krän cle talrika d^ttorna i Orangärcle8, ^orrderke8, 8öderderke8, 8ät8- nä8 oell Dlocla soeknar, ätven8om ak produeterna ikrän cle dög8t detvclliga, nu toga degagnade, W68t6rclal8-8kogarne, 8ökanderne i underclänigdet anllällit, det d<ongl. IVIaj:t täekteg atläta I^ädig Därötver llörd, dadé 8t^rel8en tor Allmänna Vägoell Vattend^ggnader, uti underdänigt IVIemorisl at den 5 8i8tl. duni, anfort: att anläggningen at en eanal, hvarigenom 8tröm8llo1m8 eanal-led ut8träekt68 trän 8jön iXorra Larken djupare in uti landet, onekligen komme att tilDk^nda 8ä väl kiket i allmänliet, 80m Drovin8erne "We8tmanland oell
af 348 personer, dels åboer, dels torpare och inhyseshjon samt blott 28 s. k. Lappmarks-krono-nybyggare, gått i författning om uppförande af kyrkobyggnad, men denna, i brist af kyrkokassa, icke kunde fullbordas, utan att innevånarne, hvilka i allmänhet voro medellösa, måste sätta sig i betydlig skuld, Rikets Ständer måtte af Kronans behållne Kronotionde-spanmål inom Föllinge socken bevilja Hotagens Kapell-församling 5 T:r Korn, såsom vinoch byggnadssäd. Så vidt af tillgänglige handlingar kunnat inhemtas, synes det väl Utskottet, som, med afseende å den fattigdom, hvaruti Qvarsebo och Hotagens församlingar lära befinna sig, anslag af ifrågavarande beskaffenhet borde dessa församlingar företrädesvis beviljas, den förra likväl emot vilkor, att dess nu innehafvande årliga anslag af 4 Daler Silfvermynt indrages; men då Utskottet, innan vederbörlig undersökning försiggått i afseende å de till stöd för motionerne åberopade förhållanden, icke är i tillfälle att fullt bedöma behofvet af de begärda anslagen, samt dylika frågor, enligt Utskottets tanke, böra, såsom, enligt föregående § skett i fråga om anslag till vinoch byggnadssäd för Hjulsjö och Jernboås församlingar, hos Kongl. Maj:t anmälas, har Utskottet, som, hvad särskildt beträffar Hotagens församling, förmodar, att, derest, innan frågan hinner behörigen utredas, behof deraf förefinnes, Kongl. Maj:t i nåder lemnar något bidrag af Lappmarks Ecklesiastik-fond eller andra tillgängliga medel, funnit sig böra hemställa, att de väckta motionerne icke för närvarande må tili någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 40:o. Under titeln Kyrkors underhåll förekomma i Riks-Staten tvänne span Dih. lill R. Sl.