Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid pröfningen af detta ärende har Ekonomi-Utskottet, sorn först handlagt detsamma, erinrat sig, alt Kongl. Maj:t nli dess Nådiga Berättelse om hvad sig tilldragit i Rikets Styrelse sedan sisla Riksdag behagat gifva Riksens Ständer till-v känna, det ett Statistiskt Archiv, förestådt af en utsedd skicklig person inom Landthruks-Academien skall inrättas, dit alla Ämbetsverks och Sällskapers, efter gifne Föreskrifter inkommande Berättelser, rörande ifrågavarande ämnen böra öfverlemnas, och att der, på grund af de deri meddelde uppgifter och öfrige nödige underrättelser, ordnade och bragte i sammanhang, en fullständig Statistik för hela Riket, i enlighet med den dertill af Kongl. Maj:t gillade plan, kommer att utarbetas. Ekonomi-Utskottet, sorgfälligt att meddela R. H. Ständer en så fullständig kännedom rörande förhållandet med della ämne sorn för dess vigt och angelägen» 8a4 S t a t s-U t sk o 11 a t s Betänkanden. het påkaler, liar derom förskaffat sig följande närmare upplysningar: Sedan Kongl. Majit till vinnande af en fullständigare kännedom om Riket i Ekonomiskt och Statistiskt hänseende, i JNåder insett angelägenheten deraf, att de Berättelser, som Dess Befallningshafvande hvart Femte år höra afgifva om Länets tillstånd, uti en viss gifven form och efter vissa föreskrifter inråttas, har Kongl. Majit anbefallt Landtbruks-Academien alt med förslag till formulair i detta afseende inkomma; till underdånigt följe hvaraf bemälde Academi ett sådant förslag afgifvit och i sammanhang dermed underdånigst hemställt, att till vinnande af en fullständig Statistik öfver hela Riket, jemnväl de uppgifter i detta afseende, som vid andra Rikets Ämbetsverk och Auctoriteter finnas att tillgå, borde samlas och begagnas, samt en person utses, som, efter en för ändamålet passande plan, ordnade dessa ämnen till ett gemensamt helt. Kongl.
S. A. Kv T-Jti Nådig Proposition, aflaten lill Riksens Ständers Stats-Utskott, den 4 sisth Junii, har E. K. M., med öfverlemnande ataf afskrifter i öfversättning af vissa Artklar uti det, den 8 November förlidet år, i Eichstädt , emellan H. K» H. K ron-Prinsen och H. K. H. Prinsessan Josefhina af Jieuchtenberg och Eichstädt afslutade och undertecknade Giftermåls-Contract, föreslagit Riksens Ständer att, så väl till K. K. Hr K ron-Pr inse ssans årliga underhåll, i det bedröfliga fall, att H, K. H. klefve i Enke-stand försatt, anslå medel tilt lika belopp , med hvad i samma afseende , uti 5 §. af Riksdags-Beslutet* den 2 1 Julii 1818, för H. M. Drottningen är vordet bestämdt, som äfven utse det Enkesäte» hvilket då komme att af H. K.. H. begagnas. Underdånig a Skrifvelseri 397 Efter inhemtad ^kännedom om innehållet af 'de i Nåder meddelade Articlar af ofvanberörde Gifterrnåk-Contract , och med anledning af E. K. M:ts, på grund deraf, nu gjorda Nådiga framställning, hafva Riksens Ständer dels godtfunnit, att för H. K. H. Kron-Frin-sessan , i händelse H. K. H. varder försatt i Enkestånd, bevilja en lika underhålls-summa, sorn för H. K, M.
Allmänna föreskrifter vid författningens efterlefnad. l:o Beläggning8stämpel skall vid —- - Dessutom skall stämpeln makuleras genom lämplig påteckning. 36 hevillnimjs-UtskoUels Betänkande A':o 7. 2:o Domare, eller andre, hvilka — och stämplarne makulerade på sätt nästföregående moment föreskrifver; utan särskild godtgörelse makulera stämpeln. 3:o F exe Is tamp l a r skola makuleras genom påskrift afvexelns årtal och utgifning sdag. 4:o När till en handling, som med stämpel skall förses, fordras ett större belopp deraf, än en stämpel innehåller, ina till dess fulla utgörande 2:ne eller flera stämplar begagnas. Om flera dokumenter skrifvas på samma ark, förses detta med stämpel till så stort belopp, sorn skulle erfordras, i händelse hvarje handling vore å särskildt ark skrifven; 5:o Der stämpelbeloppet är bestämdt efter procent och utfaller i sådant tal, hvarå stämpel ej finnes eller hvarå (lera stämplar å mindre värden ej kunna sammanjemkas, skall stämpeln å det högre värde, som är sagde tal närmast, begagnas. 6:o Då stämpelafgift för en handling på en gång skall utgöras med högre belopp än 5 00 B: dr, må af giften kunna erläggas i Stockholm genom insättning i föreskrifveil ordning uti Rän te kamm ar en och i landsorterna genom lever ering lill vederbörande Landtränteri; börande det qvitterade reversalet, som, utom uppgift å den er lagd a summan, alltid bör innefatta upplysning om ändamålet med den skedda lev e r erin gen , af lemnäs till den som, å Rättens vägnar, den ifrågavarande handlingen mottaga bör, hvilken, efter del han, å em be tets vägnar, på den handling, hvarför s t äm p e l a f g i f t sålunda blifvit er lagd, tecknat bevis, när detta skett och af hvem qvitto derå utfärdats, har att foga berörda qvitto vid de renoverade protokoll, som till vederbörande Hofrätt skola insända s. 7:o Om högre stämpel, än föreskrifvet är, af enskild person frivilligt begagnas, ege åtal derå ej rum. 8:o
Ridderskapet och Adeln. S. D. Viii förnyad föredragning af BevillningsLagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Utskottens, den 9 sistlidne Maji, under N:o 6 afgifne samt, den 29 i samma manad, på bordet lagda Betänkande, angående förändrade föreskrifter 0111 Husbehofs - Bränvins-bränningen och dermed gemenskap egande ämnen, blef samma Betänkande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Utskotten återremitteradt, S. D. Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, den 18 sistledne Maji, under N:o 31 afgifna och, den 29 i samma månad, på bordet lagda Utlåtande, i anledning af väckt fråga om inrättande af ett Curhus i Söderhamns Stad, blef berörde Utlåtande af Ridd. och Adeln afslaget. S. D. Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, den iG sistlidne Maji, under N:o 3r afgifna samt, den 29 i samma månad, på bordet lagda Betänkande, i anledning af väckt fråga om utfärdande af de vid sist förflutne Riksdag Prat. Vt drag den 4 Junii j8?,g. *7 Riksdag af Rikets Strinder föreslagna Handelsoch Handtverks-Ordningar, blef berörde Betänkande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Utskotten återremitteradt S. D.
Nådiga disposition för behöfvandes undsättning vid och efter inträffande missväxter, när Kongl. Maj:t linner härtill för öfrigt anslagna och disponibla tillgångar vara otilliäckliga, hafva Rikets Ständer anvisat ett serskildt creditiv å Etthundra Tusen Riksdaler, hvilket creditivs belopp, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrift, af Riksgälds-Contoret utbetalas; hvaremot de summor, som å detta creditiv varda lyflade, komma att af först inflytande tullafgifter för spannmål Riksgälds-Contoret ersättas. Stats-Ulslioilels Memorial, N:o 329. 3 N:o 329. Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 Maj, kl. 2 e. ta. Memorial, angående öfoerlemnandet till Kongl. Majit af det nya Reglementet för Riksgälds-Contoret. (R:gs Afd.) Då det, under innevarande Riksdag uppgjorda och numera, till största delen, af Rikets Ständer gillade och fastställda Reglemente för Riksgälds-Kontorets framtida rörelse och förvaltning, serdeles i afseende på verkställigheten af de å Riksgälds-Contoret anvisade utbetalningar, innehåller åtskilliga närmare bestämmelser, än de härom till Kongl. Majit af Rikets Ständer aflåtne underdåniga skrifvelse!-; anser Stats-Utskottet angeläget, att Kongl. Majit erhåller kännedom om hvad uti detta Reglemente, rörande Riksgälds-Contorets utgifter och inkomster in. m., blifvit stadgadt. Men som, i anseende till Riksdagens snara slut, ett serskildt exemplar af besagde Reglemente svårligen torde hinna att dessförinnan utskrifvas och till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnas, så och i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade
Men, då det likväl vore onekeligt, att Venerisk smitta inrotat sig, det de i Stockholm befintlige Lazarett och Curhus nogsamt visade, så trodde Herr Cederskjöld, att säkraste med» let till dess minskande vore, att bexeda lättaBihang till RiksSt; Vrot, §1708181 fydf Sami. N;r 103. joa. gi4 Bcsv. och Ekon. U?ik. Betänkanden. re och lämpligare utvägar för de sjuka, att kunna blifva botadej äfvensom han ansett Utskottets Förslager i i:sta puncten, rörande Sjöfolks visiterande, och i ^:åe puncten angående gamla klädespersedlars tvättande och rengörande, innan de boftsäljas, vara nödvändiga, om eljest det förra låter verkställa sig, hvilket likväl i det fallet borde ske utan kostnad för de Sjöfarande. Herr Gustaf Hjerta, sorn ansett Utskottets i 3:dje puncten gjorda förslag om en generel visitation inom en församling vara oiämpeligt, och att sådant vöre, såsom Herr Hjerta uttryckt 6ig, att börja uti orätt ända. Herr Carl Fredr. Flach, som ansett ämnet vara af mycken vigt, om man närmare examinerar saken, och som derföre föreslagit, att något tjenligt straff måtte utsättas för den med Venerisk smitta behäftade, som döljer sitt tillstånd 5 helst vissa orter skola finnas, der Invånarne äro till ganska stort anatal infieierade. 2:0 Anföranden till Högvördiga PrestStåndets Protocoll den sistlidna April 1, af: Herr Professor Agardh, som, med undantag och förkastande af hvad Utskottet i tredje puncten föreslagit, hvilket Herr Professorn ansett såra blygsamheten och mora' litén, samt förnärma personliga friheten, förklarat sig så mycket hellre instämma uti hvad Utskottet i öfrigt tillstyrkt, som sådant i det hufvudsakliga vore redan förut stadgadt genom författningar. Besil, ock Ekon. Utslc, Betclnkanden.
Han nämnde i afseende på förslaget rör:de bergs-colhm, att hos den föreslagna öfverstyrelsen icke kunde påräknas den skicklighet, som erfordrades för att döma i åtskillige till bergs-coll-.m hörande ämnen, och anförde till styrka för denna åsigt, att Regeringen sjelf funnit frågor rörde bergsskolan i Fahlun böra af öfverstyrelsen afgöras gemensamt med deputerade från jernkontoret. Jag förstår icke hvarföre man skall föreställa sig alt de personer, som blifva tillsatte till chefer i de nya verken, skulle sakna tillräckliga kunskaper för utöfningen af deras kall, men bör emellertid, till vederläggning af det uppgifna exemplet, upplysa om anlednrn till det anmärkta stadgandet, beslående deruti, att bruks-societelen , som till större delen bestrider anslaget för bergs-skolan, dervid fästat det villkor, att deputerade af fullmäktige i jernkontoret skulle gemensamt med bergs-colhm deltaga i behandlingen af skolans angelägenheter. Det har således icke berott på Regeringen att ändra det i nämnde fall förut bestämda förhållandet, ty om så skett, hade sannolikt bruks-socieleten, som gjort sitt deltagande i besluten till ett vilkor för anslaget, kommit att upphöra med detta anslag, som nu till ganska betydligt belopp årligen från societetens fonder utgår till bergs-skolan. Samma värde talare har funnit en förträfflighet hos våra institutioner för ekonomiska ärendens behandling, vara ådagalagd derigenom, att raan funné enheten i början och i slutet, emedan beslutet i första instansen hos landslun och i den sista hos Konungen fattades af en enda person, under det att den collegiala behandligen af flere personer utgjorde en tjenlig mellanlänk. Jag tillstår mig icke kunna fatta hvari föredelen af ett sådant ombyte beslår, men vet deremot, att auktoriteler, af enahanda sammansättning alla instanser igenom, utan men för samhället, kunnat och kunna handlägga för samhället än vigtigare frågor, nemi. de rent juridiska. Första instansen håde i stad och på landet är sammansatt af flere ledamöter. Derifrån gå målen till hof-rätt, som har collegial form, och slutligen till högsta domstolen, der äfven flere personer sitta öfver målen, och besluten, i händelse af skiljaktiga meningar, fattas medelst omröstning.
Anne Charlotte Leffler, duchessa di Caianello; af J. N — g. (Med porträtt). — Vårfest; poem af Joh. E. Kléen. — Tillkännagifvande. — Om en enkel och huslig uppfostran; en tidsbild af F. v. Bulow. — Iduns månadsrevy; af Otto Sjögren. — Klädedräkten och våra barns helsa; prisbelönt wvar å frågan X V I I, af Ln. — » Tjugonde århundradet »; nyaste pariaerchic, kåseri af Richard Eaufmann. (Slut från föreg. n:r.). — Teater och musik. — Striden om hjärtan; ur ett kvinnolifshistoria; af Johan Nordling. V I: Poeten på vindskammaren. (Forts.). Förslag till matordning för veckan 4 — 11 maj. — Inläggningar — Efterrätter. — Läkareräd. Tättingens utgång. — Prisfrågor XIX — XXI. — Frågor. — Svar. — Breflåda. 1 M t Drottninggatan U i. I trW Profver sändas I på begäran. [1816] Arraks-Punsch Medaille belönad med d ' 0r C3rlXl€3L7C3CLG&lt;XSt,l.J (Första priset) vid Verldsutställningen i Paris 1898. [1719] s arsamma P Fruar Gammalt ylle och ull emottages dagligen till spanad, väfning af tyger, schalar, filtar m. m. OBS. Hvar och en får sitt ylle tillbaka i form af garn eller väfnader. OBS. Nedsatt spånadsafgift. OBS. Ett parti schalar realiseras från 5 kr. OBS. Ett parti filtar realiseras från 5,75, Telefon 26 53. Jiildur ^Andersson, [1361] född Sundeman. 12 Klara Norra Kyrkogata 12. Å IDUN 18Ö0 227 ombesörjer genom fullt kompetenta personer uppköp i alla möjliga branscher g r a t i s åt Iduns abonnenter o c h för uppdrag åt andra m o t en obetydlig saker skickas mot efterkraf ersättning. och få returaeras (d o c k genast) m o t Alla fraktkostnaden.
Föröfrigt torde i afseende på Ulsk:s uppgift, att omförmälda undervisningsämnen borde kunna utan ersättning bestridas af de vid Gefle gymnasium anställda 6 lärarne, icke böra förbises, att hvar och en af dessa endast är anställd för sitt särskildta undervisningsämne, och att deras undervisnings-skyIdighet icke lär kunna vidare utsträckas. På dessa grunder anhåller jag om ålerremiss af denna punkt. 4-‘de punkten. Litt. f. Hr von Hartmansdorff: Utsk. har i denna punkt föreslagit, att nya elementarskolans anslag 6,800 r:dr må fortfarande intill nästa riksdag utgå. Jag önskar och an-, häller att detta anslag måtte uppföras på stat såsom ständigt. Man kan visserligen säga, att en profskola icke bör uppföras i stående stat, emedan hennes egenskap af tillfällig icke borde föranleda till ständiga anslag. Men å andra sidan bör öfvei vägas, att en profskola, nemi. en sådan som undersöker nya lärometoder, alltid bör någorstädes i Riket finnas. Då lär något lämpligare ställe dertill icke finnas än hufvudstaden. 1 de mindre städerna, hvaiest blott en s. k. apologisteller lärdomsskola, nr att tillgå, der hafva föräldrar icke tillfälle att välja mellan flera läroverk. Det kunde hända, att en fader, sorn blifvit uppfostrad vid de gamla skolorna, icke skulle vilja insätta sina barn vid en skola, der roan följde andra metoder, äu dem han sjelf pröfvat. Han skulle kunna anse det nya såsom ett tvång. Uti hufvudstaden kan en sådan invändning icke göras, emedan här finnas så mångå allmänna skolor efter de gamla metoderna, alt hvarje fader kan der få sin tillfredsställelse, om han fruktar alt insätta sina barn i prof-skolan. Det är derföre jag anhåller att StalsUlsk. må taga delta i närmare öfvervägande och föreslå ett ständigt anslag i detta hänseende. 6: t e punkten. Litt. a. Hr af Grubbens, IN i I s Willi.:
Cederström rätt, så är all anledn. för banden, att uppbud till plogning bör ske, ty det kan bända att den ena tycker all plogning bör ske, andre att dermed kan uppskjutas till en annan dag. Någon måste finnas, som bestämmer detta. Jag inser ingen svårighet för en sådan bildning, och erfarenheten har visat, att vitelia varit olämpliga. 6 r:dr 32 sk. för ett stort ploglag utgör icke mer, än 3 r:dr 16 sk. för ett mindre. Om man antog 13 r:dr 16 sk. vite, och stadgade, alt plogmästaren, då han försummade att buda, deraf måste erlägga hälften, för hvar och en af ploglaget, som ej erhållit luid, så tror jag att ändamålet vunnes. Gr. Posse: Jag tror, alt frågan vändt sig om något annat, än hvad den synes vara för mina ögon. 171)0 års författning torde vara den, som bestämmer om ploglagsföreståndarnes skyldighet, samt den af 1815 om de plogskyldiges åliggande, alt sig lill plogning infinna, och att det är fråga om förtydligande af denna sednare. Jag har trott, att ett vite af 6 r:dr 32 sk. icke är för ett stort ploglag mer än 3 r:dr 16 sk. för ett litet. Jag yrkar äterremiss, emedan jag anser böterna vara för ringa för ändamålets viunande. Gr. Sparre: Jag upprepar hvad jag redan baft äran yttra, att correctivct mot försummelse ligger icke blott i de böter, som ådömmas den försumlige, ulan äfven deruti, att snöplogningsarbetel på hans bekostnad skall verkställas mot lega. Alt ålägga allt för stora böter, vore att göra det tryckande af vägliållningsskyldighelen lill ett ännu svårare onus. Man bar sagt, alt ofta nog plogfogden icke kan komma fram för snöyra till dem, som lian 3 li. 23 178 lie n 17 Oc t olie r f. m. skall buda.
Efter plåtens tagande följa i ordningen densammas framkallande och fixering, två procedurer, som emellertid här ej kunna upptas till behandling, utan hänvisas till de utförliga och i allmänhet tillförlitliga handböcker, som finnas för amatörer att tillgå, specielt till den af redaktörer för Fot. Tidskrift hr A. Roosval verkställda öfversättningen af Pizzighelli ' s handbok. I - förbigående kan anmärkas, att man numera vid framkallandet kan slippa bli brunfärgad om fingrarne, ty man kan nu välja mellan flere olika slag af framkallningslösningar, så att man ej för att få vackra plåtar behöfver vara hänvisad till den otrefliga pyrogallussyran, alla snygge dödliges förskräckelse, då den lifligen delar med sig af sin färg åt allt, som den kommer i beröring med. Efter framkallande, fixering och därmed sammanhängande sköljningar kommer torkningen af plåten. När plåten (eller negativet) är fullkomligt torr, kan man begagna den till kopiering. Denna procedur går så till, att man lägger plåten i en s. k. kopierram mot ett Ijuskänsligt papper. När kopieringen är fullbordad, följa toning och fixering af papperskopian (den positiva bilden). Ljuskänsligt papper finnes af många olika slag, och bruksanvisning j medföljer vanligen papperet. För amatörer torde vara lämpligast att begagna s. k. Aristopapper, som är mycket bekvämt att handtera, och vid hvilket man kan sammanslå toningsoch fixerlösningen till en. Efter toningen och fixeringen följer sköljning i vatten. Därefter klistrar man upp kopian eller låter den torka sådan den är. Sådant är i största korthet tillvägagåendet vid fotografering. Mången tycker kanske af denna beskrifning, att det månde vara tämligen inveckladt och tråkigt att vara fotograf. Så är emellertid ej förhållandet. Har man blott kommit förbi de värsta stötestenarne, blir man mer och mer intresserad för saken; man ser, att resultaten bli bättre och bättre, och länge dröjer det kanske ej, förrän det går därhän, att man anser, att de stunder man tillbringar i sitt laboratorium äro de trefligaste på hela dagen. Så har det gått med mig, och så antar jag, att det går med det stora flertalet af dem, som med den allra minsta gnista af artistisk och estetisk begåfning slå sig på att fotografera.
Man har sagt, Den i5 Februari c. m. att arbete bör gifvas åt de fattige: det Sr vä!; men man får akta sig alt icke stifta fatligcolonier, för att verkställa arbeten, sorn icke kunna afsa lias. Rian skulle då ruinera handtverkarne, och desse blifva fattighjon i stället, eller snarare öka antalet. Arbetsafsättning är i alla fattigim ällningar det svåraste. Man måste således med mycken varsamhet gå tillväga. Man har sagt, att församlingarna borde hjelpa hvarandra, och icke inskränka sig till att endast söka befrämja fattigvården livar för sig. Denna grundsats är redan uttalad i kyrkolagen , hvilken jag nu beklagligen icke har till hands. Men der står i capitlet om hospitaler, att den ena socknen, som kan hafva mindre fattiga, skall gå de närliggande, som hafva flere, med någon hjelp tillhanda. 1788 års författning, ang:de de fattiges försörjande, har gjort inskränkningen större. Hr Bergenstråle: Jag tror, att orsaken till discussionens vidlyftighet härleder sig derifrån, att tvänne frågor, som visserligen med hvarandra stå i gemenskap, hafva blifvit sammanblandade, ehuru ganska olika lill sin natur. Den ena är om sjelfva fattigförsörjningen, och'den andra angår sättet att förekomma fattigdom. Jag har yttrat mig om sjelfva fattigförsörjningen, och vill icke förneka nyttan af att anslå medel att förekomma fattigdom, derigenom alt man bereder tillfälle ti ii arbetsförtjenst. Alskillige hördes yrka proposition. Hr von Rosen: Jag vill blott, i anledn. af Hr von Ilartmansdorlfs yttrande, förklara min mening med arbete. Det är visserligen sannt, alt på många ställen beredes arbete, som icke lönar mödan eller kostar mer än det är värdi, och all afsättning endast sker på det sätt, att man koper af ren barmhertighet. I Christianstads län har hushålls-sällskap bildat sig, hvarifrån project till arbeten inkommit.
När sockenberedningskommittéerna avslutat sitt arbete anmäler häradsskrivaren det till länets befallningshavare. Han bestämmer antalet taxeringskommittéer som behövs i länet och när de skall sammanträda. Kommitten skall bestå av 9 ledamöter utom ordföraren. Vid första sammanträdet skall ledamöterna från alla beredningskommittéer inställa sig. Om en fastighetsägare har angivit ett värde på sin egendom kan taxeringskommitten höja men inte sänka värdet. De skall känna till egendomarnas gångbara pris i orten och deras godhet. Vid värderingar av bruk och bergverk skall jämföras med andra liknande. Går inte det tar man hänsyn till tillverkningspris, avsättningstillfälle, utgifter och hammarskatt. All taxering skall beräknas på mantalsskrivningstillfället. Tjänstefolk taxeras vid den egendom där de är mantalsskrivna. Taxeringskommitten skall hålla sina sammanträden inom slutna dörrar. Då ledamot skall taxeras avträder han. Om taxeringsmännen har olika åsikt anställs omröstning. Är rösterna lika antas den mening som ger Kronan största förmån. Senast 15 september skall debetsedlarna vara utdelade. På debetsedeln skall stå den skattskyldige själv, hans hustru och barn samt övriga mantalsskrivna personer och tjänstefolk. Dessutom vad han skall betala för egendom, rörelse eller hantering. Husbonden skall betala för sitt tjänstefolk, landbönder, torpare och arbetare deras kronoutskylder, om de inte själva förmår. Gäller inte backstuguoch inhyseshjon, som bor på egendomen, men som han inte har nytta av. Häradsskrivaren får ersättning för varje debetsedel han skriver ut. Ju större skatt dess mer får han. Om taxering i städerna. Taxeringen i Stockholm sker inför överståthållaren och i andra städer inför konungens befallningshavare. I Stockholm består kommitten av 51 personer från adel, präster, borgare, handel, fabriksoch hantverksklasserna. Dessa delas på 3 distrikt. I Falun och Sala skall hälften av borgarståndet vara bergsmän. I städer med gymnasier skall en ledamot vara lektor. Taxeringsmännen byts efter ett eller två år, dock inte alla på en gång. I Stockholm med dess större folkmängd kan det var svårt att få fram korrekta upplysningar. Därför skall taxeringskommitten inhämta uppgifter från farbrikssocieteten och hantverksåldermannen. Hus, åbyggnader och tomter värderas efter det gångbara värdet och hänsyn tas till sista försäljningspriset.