Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utaf anslagen, 360,000 R:dr, til fyr-anläggningar och sjömärken " 297,000: — 1>998)906. s7> Utaf anslagen, 23,230 R:dr, till statistiska Tabell-kommissionen och socken-karteverket samt en Generalkarta öfver Sverige . R:dr 12,924: — hvaraf återbetalts 683 R:dr. Utaf det särskilda anslaget, 171,000 R:dr, till skiften och afvittrin gar 37,000: — Anslagen till anskaffning af likare och modeller för nya måtten och vigterna 20,000: — hvaraf återbetalts 1,083 R:dr 29 öre. Utaf anslaget, 480,000 R:dr, till ny lokal åt Teknologiska institutet 30,000: — Utaf anslagen, 39,000 R:dr, till tekniska undervisnings-anstalter 29,717: 16, Utaf anslaget, 3,000 R:dr, till undersökningar rörande fiskerierna . 1,000: — Utaf anslaget, 60,000 R:dr, till geologiska undersökningar och geog nostiska kartor 37,000: — Anslaget till Alnarps Landtbruksinstitut 173,000: — Utaf anslaget, 9,000 R:dr, till premier vid Landtbruksmöten 4,300: — Utaf anslagen, 343,273 R:dr 93 öre, till Väg-och Vatten-byggnads styrelsen, inspektionsoch undersöknings-kostnader vid allmänna arbeten och jernvägs-anläggningar samt lill Civil-ingeniörers bildande 277,088: 43. De ytterligare lånen till Gelle-Dala, Nora-Ervalla, och Wessman Barkens jernvägs-aktiebolag 873,000: — Lånet för jernvägs-anläggningen mellan Hudiksvall och sjöarne Dellen 370,000:
Den bestämda grunden för ränta.och återbetalning af berörde lån, innebär visserligen en förmån uti det allmänna interesse sorn Banquens genom dem blifvande Gäldenärer få att motverka myntvärdets försämring vid Riksdagarne. Men det kan ej vara tillräckligt sörjt för framgången af desse uppräknade ändamål, i fall det efter Utskottets förslag stadgas att 2000 R.-dr blifva den högsta summa, som till en person finge utlånas och ingen minimi summa bestämdes, då man vet att i vissa provincer besutenhet eger rum på hemmansdelar af ringa värde, hvaraf följden ostridigt skulle blifva att endast mindre Jordegendomar och blott en Class medborgare, nemligen jordbrukande allmoge, komme att be. gagna desse lån* Detta har likväl aldrig varit Hedervärda Ståndets syftemål, ty derigenom skullg antingen handa, att fondeg Banco TJ t slottets Betlinlanden. 249 blef obegagnad, eller att berörde utlåning upp» ginge till en sådan ytterlig mängd af län, att Bartquens nu varande Ämbetsoch Tjenstemän icke möjligen skulle medhinna alla de åtgärder, som dertill fordras, nemligen granskningen af Lånehandlingar, påminnelser örn ränteliqvider, lagsökningar för bristande afbe» talningar, bevakningar i Concourser, tillstånds beviljande till executiva försäljningar, transporter och omsättningar m. m., samt i framtiden inteckningsförnyelser. Om det antages, att endast 500 lån årligen utginge, som jag anser vara det minsta antal, blefve det likväl på 5 år, 2500 lån och det synes således omöjligt att nu varande personal i Banquen skulle kunna medhinna att bestrida den tillökning i gö* xomålen, som härigenom uppkomme. Och e» huru penningebristen hos berörde Class medborgare för en tid upphör, blifver den så mycket större, efter det afbetalningen någon tid fortgått, så mycket mer sorn tillgången i olämplig väg blifvit beredd. Olägenheterna deraf att mindre
På denna grund vågar jag föreslå, att i de fall irsta och 2:dra punkterne af Utskottets förslag omnämna, nemligen: i:o besvär af skattskyldige eller Kronans Ombud i Taxeringsmål, samt 2:0 pröfning af öfverklagad felaktig fastighets-väi'deri ng, samt huruvida inom något Län summan af fastigheternas taxeringsvärde understiger Minimi-tariffen, KammarRätten icke måtte äga domsrätt, utan Den 3o Mars e. m. 337 utan dylika mål i stället gå till Fullmäktige i RiksgäldsContoret. Skulle denna Auctoritet anses för ringa, att i dessa ärender besluta, så ginge det kanhända an, attJustitise-Ombudsmannen samt Fullmäktige i RiksgäldsContoret och Banken förenade utgjorde denna Auctoritet och finge afgöranderätten sig uppdragen. Jag anser sådant icke komma att öfverhopa dessa Auctoriteter med göromål, sedan jag inhämtat, huru många frågor af denna egenskap af KammarRätten blifvit behandlade, och funnit deras antal icke vara så stort, att jag ju för min del tror de kunde till RiksgäldsContorets Fullmäktiges afgörande öfverlåtas. Hvad åter 3:dje punkten, eller Räkenskapernas Revision, beträffar, så är det ganska naturligt, att sådant bör tillhöra KammarRätten. Jag vet, att man mot detta förslag kan göra den invändning, att det innebär ett slags besynnerlighet, då motsatsen så lång tid ägt rumj; men jag tror det icke vara otjenligt att söka bryta ett förhållande, hvars oformlighet förr eller sednare måste ändras. Att det ännu icke verkat någon olägenhet, kommer deraf, att rättigheten hittills blifvit utöfvad på ett varsamt sätt; men säkert skall en gång deraf inträffa ett allmännare missnöje, då man finner, att beskattningen icke ligger i händerna på Folkets edsvurne Comitterade, hvilka det efter Grund18 H. 32 338 Den 3o Mars e. n>. lagen tillhör att taxera medborgare, utan på ett Embetsverk, samt beskattningsärender till slutligt afgörande lemnäs åt den Statsmagt, som Grundlagen frånkänt all andel i Beskattningsrätten. Herr Nordenanckarj Gustaf:
Tryckt i MAnquARosk» Boktryckeriet* Tabell N:o 2. i Sammandrag utur Banquens Räkenskaper fCl åren 1818 _ 1821, som visar, huruledes ingångne Capital-Aibetalningar, Verkets behållna Reveniier samt ölfrige disponible Medel, på serskilda vägar uter utgått. Med 4 Bilagor, Litt. A. B. C. 8c D. !i:o Genom minskning i beloppet af Banquens Fordringar, enligt Bilagan Litt. A, bestående uti: a. Egentliga Låne-Anslag . b. Creditiver c. Statens Skuld d. Bokfuringsfordringar och För skotter !t:o Genom ökning i Läne-Banquens Skuld, enligt Bilagan Lif. B, nemligen: a. Emottagne deponerade Summor b. Utelöpande oinlöste Banco-Attester och Anordningar C. Särskilde bokförde Skuldposter och Dispositionsanslag 3:0 Genom behållet Öfverskott på Banquens Räntereveniier, enligt Tabellen N:o 1. Ingått. Sana Vexel-Banco-Skuldens eller Bancosedel-Stockens ökning Summa Ä11 motstående Minsknings Summa Saldo total Tillökning p3 Vexel Banco-Skulden eller BancosedelStocken åren 1818 — 18a 1 Utgått. Summa. Bokförde V-. ; 'i. Bilaga Litt. A. Specification öfver de i Tabellen N;o 2 Summariskt upptagne Förminskningar på Bankens Fordringar under åren 1818—1821. Summa. Utförd Summa. a. Egenteliga Läneanslag Indragit af Lånen på Lane Banco-Sedlar s — på Jern och Effecter 1 på Fahlu Bergslags Kopp. Sedlar — Lånet till Uddevalla Stads Publ. Byggn.— till Uddevalla Kyrka —■ till Skara Stad ♦ —. till Landscrona Stad —. till Södertelje Canal-Verk —. Indragit af Banco-Discontens Creditiv <■ —• Malmö fd.
Rdr 5 sk. nedsatt, „ 687: 43. — „ för sänkning af Mussjön inom Offerdals socken i dito, 934 Rdr, återstoden „ 467: „ för sänkning af sjön Kriken inom samma socken, 305 R:dr 16 sk., återstoden - 152: 32: — „ lor sänkning af Bredbusjön inom dito, 600 R:dr, återstoden „ 120: „ för myrutdikningar inom Hede socken i Herjeådalen, 1,825 R:dr, af hvilken summa dock innehållits 50 R:dr 40 sk., återstoden „ 1405:20. — „ för omläggning och förbättring af vägen från Kalix socken, genom Haparanda, till Korpikylä by inom Torneå fögderi af Norrbottens län, 9,000 R:dr, återstoden „ 2,430; „ för anläggning af en väg mellan Öfveroch Neder-Kalix socknar i samma län, 7,000 R:dr, återstoden „ 1,750: Lånet till Fältkamreraren G. M. de Berg, för utdikning af Hallbros myr inom Westerhejde socken och Gottlands södra härad, _ „ 525: Dito till Rådmannen P. H. hindström, för utdikning af en myr under Westöö hemman inom Halls socken och Gottlands norra härad, j„ 2,200: Utaf lånet för utdikning af kärrtrakten
Sk att ditt stånd vi genast skulle kanna, Och nnclfk tröst i vara arma hjärtah! Gud signe a n m mer ditt milda aliiet! Nog sh11 den unge norslie kungen glaiijas, D&amp; h.an får sluta dig i sina armar. ' I Ack, kunde fattigt folk dig ändå löna Sk, som ilii det förtj änar, unga .jiingfiu! Den gamle kolaren i mörka skogen, Som eljest stänger till med bult och slB För hvarje vandrare, som. söker skydd, Vill locka in dig i sin mörka. stnga Och fägna dig med frusim bär från skogen. Och unga; jiu~.gfru, trad, som stoclo bara, Till cless clu koin, beklädas nn med löf, Och m&amp;en skyidar sig att chka upp Med alla vhreiis bloininor, där clu rider. Och barnen möts dig mespäda kransar, 0c.h alla ropa mot clig öfverl,judt, Fredk~~Ua hell! Hell fredens milda jungfru! Men detta ar sh litet. Gifve himlen Att fattigt folk clig bättre kunde löna! Vi äro glada. G l ~ m d t är allt elände. Bry dig ej om oss! Se ej v &amp; r i trasor! Blif icke rörd för a t t vi svärma kring dig! Tänk ej på vår förtviflan! Se oss icke! Vi m&amp;ste se oss mätta på clitt anlet. Vi måste smeka dina l~vita liancler ' Och. känna, att vi hafva freden bland oss. Men clu, tank ej på oss! Betänk din lycka! Drön1 om kung Magniis! Le mot prisad hjiilte! Lyss tillhans vackra visor! Smek i tanken Hans l h g n, mjuka silkebleka Iiiir! Se jungfru, snabbt gick filrden genom dalen. Här ligger ä.lfven, och på andra stranden d;: Norge! Dar är skepprikt K~i~igahaIla. Där väntar nu din brudgum pk (lin ankomst. Och jiiblet vaxer.
45 anfört under rubriken Urband och Urkedjor. Voterings-propositionen N:o 312 förfaller och Ståndet med frånträdande af förut fattadt beslut gillar hvad Utskottet föreslagit och de öfriga Stånden antagit. Voterings-propositionerna N:ris 313—319 gillades. Voterings-propositionerna N:ris 390 och 321 återremitterades i anledning deraf alt frågan om förbuds bestämmande eller icke deri ingår. Voterings-propositionen N:o 322 gillades. Voterings-propositionerna N:ris 323 och 324 återremitterades af skäl som vid N:o 320 och 321 senast blifvit uppgifne. Till den af Utskottet å pag. 57 gjorda hemställan samtyckte Ståndet. Då Ståndet, frånträdande sitt förra beslut, nu godkände den af Utskottet föreslagna och af de öfriga Riks-Stånden antagna difinilion på Halfsiden förföll dermed ock voterings-propositionen N:o 325. Utdr. d. 29 Mars 18^.1 Voterings-propositionen N:o 326 gillades. Voterings-propositionen N:o 327 ogillades med åberopande af de vid voterings-propositionerna N:ris 244 och 245 senast anförde skäl. Voterings-propositionerna N:ris 328 och 329 gillades, äfvensom hvad Utskottet å pag. 61 i öfrigt anmält. Voterings propositionen N:o 330 ogillades med åberopande af här nyss ofvan anförde skäl. Utskottets anmälan pag. 62 angående Schawlar gillades. Voterings-propositionen N:o 331 gillades. Voterings-propositionen N:o 333 ogillades och ansåg Ståndet denna Artikel genom 3 Stånds beslut vara till införsel förbjuden. Voterings-propositionerna N:ris 333—335 gillades. Voterings-propositionen N:o 336 ogillades under åberopande af det vid 3NT:o 332 senast anförda skäl.
Utskottet för-1 klarat sig anse Theatrens bibehållande, utur flere skal, böra befrämjas; hämtar jag anledning till den slutföljd, att Höglofl. Utskottet, lika med mig, funnit denna Inrättning vara af allmän egenskap och inflytande; hvadan jag för min del icke kan instämma uti det tillstyrkan*! de, att Stockholms -Innevånare jemte de Besan* de, som Spectaclerne bevista, ensamma, skola vidkännas utgifterne för Inrättningens underhäll. — Många af desse Personer begagna högst sällan Spectaclerne, och för dem bi ifver den ifrågavarande Afgiften ganska kännbar. — Dessutom gifves alldeles ingen Gontroll uppå denna afgifts utgörande i synnerhet af Resande; Och pä sådane grunder, tror jag lämpeligast vara, att det anslag, som för Kongl. Theatren finnes nödigt, må genom allmän. Bevillning utgöras. Bihang till Riks-St. Fröt. 1S17 i$i$. 4\de Sami, N:r *31.232, 1842 Statsoch Bänto-Utskottens Betänkanden. Hvilken Reservation, uppå begäran, skulle åtfölja Utlåtandet till de Respective RiksStånden. Som ofvan. Rikets Högloft. Ständers sammansatta Statsoch B ane o-Ut skotts Förslag till jämkningar i vissa delar af Riks-Ståndens skiljaktiga Beslut, rörande utredningen af Götha CanalBolags-, Malmö- och Götheborgs Discont er.
Reservanten liar vidare sagt att han icke lägger stor vigt på färdighet i målskjutning; att om jag skjuter aldrig så väl på en faststående skottafla, så är det icke tillräckligt, ty det är något helt annat att hafva ett lefvande mål, och denna färdighet duger icke mycket till, när man skjuter bom på en fiende. Med anledning deraf frågar jag; är då beväringen i åtnjutande af denna förmån att hafva en fiende, sorn besvarar dess skott, eller att uppöfva sin träffsäkerhet på lefvande mål? Jag tror det icke, utan anser alt man bör vara tacksam mot dessa föreningar, sorn satt vapen i folkets händer och lärt det att handtera dem, så alt det, sorn jag hoppas, i nödens stund kraftigt kan bidraga till fosterlandets försvar. Man har slutligen påstått att skarpskyttarnes uppoffringar icke skulle vara särdeles stora, emedan det icke finnes någon föreskrift om att de måste förskaffa sig hvarken uniform eller gevär. Det sednare är sannt, ty det ligger i sakens natur attingen skyldighet i detta afseende kan förefinnas; den skulle icke väl stå tillsammans med den frivillighet, hvarpå föreningarne äro grundade; meri att skarpskyttarne likväl förskaffa sig både det ena och det andra, torde ingen kunna förneka, ty vi se här i Stockholm ett stort antal väl beväpnade och klädda skarpskyttar, hvilka presentera sig som en trupp med förträfflig hållning och öfning. För öfrigt tillåter jag mig endast att tillägga några få ord. Den K. Proposin har, åtminstone efter min uppfattning, en karakter af att vara ett erkännande från regeringens sida alt denna skarpskytterörelse i sitt fosterländska syfte med lifligt intresse omlattas af regeringen. Det tillhör nu It. St:r att lill detta erkännande äfven lägga sitt vitsord. I)å 2 Stånd redan bilällit den K. Proposm, och det är att förmoda att lionde-St:t äfven sluter sig till denna åsigt, synes det mig, att om R. o. Ad. skulle afslå den K.
Det må endast i korthet här anföras, att medan konstnären studerade denna tafla, upprunno hos honom motiven till två af hans mest betydande arbeten, » Kleopatra » samt » Saul och David ». Nu är det ganska anmärkningsvärdt, att oaktadt Kronberg, då han skred till fullbordandet af sitt sista arbete, för hvilket han, såsom ofvan nämts, gjort studier i cirka 10 år, lyckats koncentrera sig på en jemförelsevis begränsad dukyta så, att på samma gång ämnet, om än icke till allas belåtenhet, kan anses uttömdt, han fått in i duken både ett påtagligt resultataf &gt;lärda » studier och ett utprägladt koloristiskt element. Det är utan tvifvel dessa båda omständigheter, som gjort att denna tafla vid första påseendet framkallar en så slående verkan. Först lokalfärg och så derjemte färg, briljant färg. Den som skrifver detta får icke sällan höra det, som mig synes, ratt hedrande omdömet, om Kronbergs måleri: » ah, det är ju bara dekorationsmåleri ». Då brukar jag svara: » må så vara; men i så fall är han vår skickligaste dekorationsmålare. Det fins bara en som målar såsom Kronberg, och det är — Kronberg ». Visa mig någon här i landet som kan måla en sådan matta som den, hvilken täcker de trappor, utför hvilka Öster * landets skönaste dotter, Sabadrottningen, skrider, säg mig hvem som kan modellera, teckna och måla sådana kroppar som dessa vid trappans fot i stoftet knäböjande slafvars, hvem som kan med så mycken luft omgifva ett litet rökelsekärl, som synes der alldeles fristående på golfvet, för att ej nämna andra accessoarer? Nu skall jag visst icke neka till, att hufvudfiguren å i fråga varande tafla är ganska svag, och jag skall säga rent ut, att den verkar närmast som en mannequinflgur, men dock vill jag hafva framhållit, att om Kronberg nödvändigtvis skall betecknas som en » dekorationsmålare », så är han i så fall vår » mest framstående » dekorationsmålare.
Den ii December f. m. 2 7 mål, hvilket, till följe af elen omnämnda återremissen, dock sedermera måste till ny öfverläggning förekomma. Dessutom , då hvarje fråga, om lån hör beviljas, måste bero på de vilkor, som skola betrygga långifvaren, att återfå hufvudstol och ränta; anser jag olämpligt, att afgöra frågan om, på framställning af Ekonomiutskottet, innan frågan huru blifvit af BancoUtskottet utredd, och följaktligen kan af RiksStånden tillika tagas i öfvervägande. Under såclane förhållanden, och då vi äga öppen rätt, att öfver frågan besluta, enär densamma från BancoUtskottet återkommer, skulle jag tro det vara rigtigast att nu till Ekonomiutskottet äfven återremittera dess Utlåtande. Herr Rosenblad , Bernhard: Jag instämmer med Herr von Hartmansdorff deri, alt det vore inconseqvent att nu afslå eller bifalla ifrågavarande Utlåtande, men derföre tror jag icke att det bör återremitteras. Vi hafva ännu en annan utväg, nemligen att lägga Utlåtandet lill Handlingarne, hvarigenom vi slippa att 2 eller 4 gånger till omtugga samina ämne, och ändock, när BankoUtskottets Betänkande återkommer, hafva händerna öppna att afgöra frågan, huru vi behaga, Herr Rosenqvist: Jag skulle icke sätta Uiig emot återremiss, om den inskränkte sig blott till ett af Utskotten, men då återres 28 Den ii D e c c m b c r f. m. missen möjligen kunde föranleda elt gemensamt sammanträde emellan Bancooch EkonomiUtskotten, samt följden deraf ofelbart Liefve, att det senares 48 Ledamöter öfverröstade det förra Utskottets 36, förenar jag mig med Herr Rosenblad och, med bestridande af återremiss, yrkar att Utlåtandet må läggas lill Handlingarue, hvaraf intet binder blifver för Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln, att, om BancoUtskottet, emot all förmodan, skulle funnit några tillgångar till den för Bankens säkerhet vådliga låne-anstalten, öfver ämnet besluta, huru Ståndet godt synes.
Skrifvelse, N:o 172. 427 Jägeristaten. 6:o. I anledning af E. K. M:ts nådiga proposition den 15 Nov. sistlidet år angående serskilda till åtskilliga förvaltande verk anvisade inkomsters utbytande mot statsanslag, hafva Rikets Ständer beslutat öfverflyttning från indelt till kontant af anslaget för skogsp lan terings-kassan, hvadan förra indelta anslaget fö i jägeristaten, utgörande i kronovärdi 1,312: 1. med markegängsförslagsvärde 9,182: 32. blifvit forminskadl med 1,025: 6. 7,535: 42. eller till 2S07~43! T,"646: 387 äfvensom 2 tunnor indelt spannmål med värde af 12 R:dr från riks-staten försvunnit; hvaremot under titel Skogsplanterings-kassan: ersättning för hemmansräntor och arrenden m. m. ett förslagsanslag i kontant är uppfördt med 11,000 R:dr. Förslagsanslaget till lyshållning m. fl. utgifter för Kronans hus i Slockholm. 7:o. Som E. K. M:t, i sammanhang med nådigt förslag till reglering af utgifterna under riksstatens första hufvud titel, gjort framställning om öfverflyttning till nämnde titel af 613 R:dr, såsom kostnad flir lysoch renhållningen samt sotningen, jemte dermed sammanhang egande utgifter för H. K. II. Prins Gustafs palats, har E. K. M:t ansett, att förenämnde förslagsanslag bör minskas med ett emot sagde kostnad svarande belopp eller i rundt tal 600 R:dr, hvilket Rikets Ständer bifallit. Anslagen till byggnader och reparationer i Stockholm och fandsorlerne, äfvensom för magasinsbyggnader, sä i hufvudsladen som i landsorlerne. 8:o.
I öfrigt tror Utskottet sig böra yttra: alt enhet i princip bereddes, om, på sätt Utskottet tillstyrkt i afseende på Kammar-Rätten m. fl. Verk, Styrelsepersonalen i Kongl. Kammar-Collegium utgjordes t. ex. af 2 Kammar-Råd och \ Assessorer med derefter lämpade lönevilkor; att, vid jemförelse emellan den gamla med den pvojecterade Slaten, det befinnas, huruledes Presidentens och Kammar» - jStats-Utskollels Utlåtande N.o it/f., s7 mar-Rådens aflöning å elen förra lemna full tillgång lill reglerande af desses penningelöner enligt elen senare; och att det äskade anslaget sålunda nu egentligen alser löneförhöjning för de lägre lönegradernes innehafvare, hvilka åter, lill större delen, serdeles inom Cancelliet, derjemte ega befallningar vid andra Enibefs-Yerk. Då nu ifrågavarande reglering inom Kongl, Kammar-Collegiura emedlertid icke kan ti II vägabi i rigas med förut varande tillgångar eller med ett mindre betydligt tillskott, måste Utskottet, på det i först t punkten uppgifne skäl, eljer nödvändigheten att för Rikets försvar bereda den tillgång, sorn oundgängligen erfordras, äfven nu afstyrka uppförandet å Stat af de för löneregleringen inom Kongl. Collegium af Kongl, Maj :t äskade 8,332: 3r, 11. C:o Denna punkt rörande Kongl.
— Hvilken anmärkningsanledning jemväl blifvit af StatsUtskottet bos Riksens Ständer anmäld, och genom Riks-Slåndens Protokolls-utdrag af den ^tde September remitterad. För pröfningen af hvad sålunda förekommit, har Constitulions-Utskoltet behörigen granskat, hvad Finance-Departementets Statsråds-Protokoll för den ig:de Maj 1840, 2o:de April och 22:dre Juni 1841» i5:de Augusti 1842 samt 8:de Februari 1844» angående dessa ämnen, innehålla, 8 Ccnstitutions-Utskoltets Memorial, Avo 11. och af de tvänne sistnämnde Protokollen inhemlat, att beloppet af de ifrågavarande löne-ersättningarne, uppå Stats-Kontorels underdåniga hemställanden, successivt anordnats å de under år 184 * uppkomna besparingar å Riks-Statens dåvarande ardra Hufvudtitel. Hvad nu först vidkommer hufvudfrågan angående f. d. Stats-Sekreterarne Grip och v.
Ytterligare har blifvit deremot anfördl, alt de 15 personer, som få sin plats ibland Adeln. närStåndet skall i sista hand besluta, erhålla ett mindre inflytande, derföre, att Adelns antal enl. Hr Gyllenskjölds förslag vore större än enl. Const.Utsk:s; detta de 15 personernas inflytande blefve verkligen mindre om inflytande i representationen beräknades efter arithmeliska siffror, ty då kan icke nekas att 15 står i större förhållande till 60 som Adeln enl. Const.Utsk:s förslag är, än till 600; som den annars någon gång möjligtvis kunde blifva; men jag tror, alt om i större politiska t Den 28 Maj e. m. 333 frågor dessa 60 tillsammans år ett uttryck af Adelns tänkesätt, de 15 blefvo, om de voro i opposition till delta tänkesätt, lika väl öfverröstade af 60 som af 600 och de blefvo det bättre, ty inom detta hus har alltid funnits personer, som slått i opposition till sitt eget stånd och af dessa skulle de få ett säkert understöd. I andra frågor återigen tror jag att det äfven för dem, om de ega talanger, vore lika lätt att verka i ett talrikt som i ett mindre talrikt hus. Har Hr Cederschiöld, då han sökt genomdrifva något, haft mindre hopp om framgång på delta rum, då här varit 200 närvarande än då här blott varit några och tjugo? Svårast är alt besvara den invändning som Gr. Hamilton gjort mot det förslag Hr Gyllenskjöld framställt, eller att det torde möta motstånd bos de öfrige Stånden: jag för min del kan dock ej tro något sådant, ty ora Coust.Ulsk:s förslag verkligen innehåller förbättringar, skola desse Stånd icke motsätta sig detsamma, derföre att R. o. Ad. behåller samma representationsrätt i sisla hand, som Ståndet förut haft i flere hundrade år. Ett sådant motstånd å de andra Ståndens sida, skulle vara grundad! på den öfvertygelsen inom dem, att Adeln i sista hand skulle vara hällre representeradt genom delegerade, än om de mangrant skulle infina sig.