Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deras inkomster hafva alltid ansetts ligga hufvudsakligast i de med Häradshöfdinge-embetet åtföljande sportler, och derföre hafva ock Riksens Ständer, när framställning skett om löneförhöjning till dem, sådant icke bifallit; och genom de i öfrigt glädjande förhållanden, att, i följd af en hos folket tilltagande välmåga, lagsökningsoch exekutions-ärenden betydligt aftagit, halva älven de hos Bih. lill R. St. Brot. 1850 & 1857. 7 Sami. 2 A/d. 10 Haft. 2 10 Sammansatta Lagsamt Altin, Hest)<- och Ekon.-l] (skot tets Betänkande M 30. Konungens Befallningshafvande anställde expeditions-hafvandes löner, hvilka jemväl till det mesta äro beroende af det antal dylika ärenden, som af dem handläggas, undergått en förminskning, den der icke kan anses vara öfver rätt och billighet ersatt, genom den högre lösen, som desse tjenstemän åtnjuta i följd af den nya expeditions-taxan. På dessa skäl hemställer Utskottet vördsamt, ali hvad Erik Christensson, sd t ena, som andra af seendet, föreslagit måtte lemnäs utan vidare afseende. Vidkommande det af Herr Grefve Taube föreslagna korrektiv emot öfverklagadt dröjsmål vid rättegångsmål och andra rätts-angelägenheters afgörande och expedierande, så är det, efter Utskottets omdöme, både obehöfligt, opraktiskt och orättvist. Utskottet anser det obehöfligt, emedan Utskottet icke, i likhet med motionären, kan antaga, att det alltid beror på vederbörande tjensteman att förekomma uppskof, — och Utskottet tvekar icke att påstå, det de exempel äro få, der en rätts-angelägenhets uttänjande icke härflyter antingen från parternas egen tredska eller derifrån, att de anlitat oskickliga eller mindre redliga sakförare. I båda fallen är domstolen likväl ofta nödsakad att tåla hvad den sällan kan förekomma.
Om återremiss af detta Betänkande skall ske, anhåller jag att dervid få tillägga den anmärkning, att, till rättelse för RiksgäldsContoret, Rikets Ständer måtte bestämma ett visst antal exemplar af RiksStåndens Protocoll med tillhörande Bihang, som icke må utdelas, utan böra i RikägäldsContoret förvaras till begagnande vid framdeles inträffande behof, t. ex. sex exemplar för hvarje RiksStånd, och ett derutöfver för RiksgäldsContoret, eller tillhopa 25 exemplar. Annars kan det inträffa, såsom Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt erinrat, alt dylika handlingar komma att saknas, och att man kanske nödsakas skrida till omtryckning deraf. Friherre Ridderstolpe: Till svar på hvad Herr Lefrén behagat yttra om det lilla må - i38 Den 3 Februari i e. in. letj får jag förklara, att jag ej anser det vara ett ringa mål, när fråga är om att behörigen till verkställighet befordra Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers beslut. Sådant åligger Länestyrelserne; och jag har förut nämnt, huru svårt detta är att rätt fullgöra, utan att hafva tillgång till handlingar, der man kan erhålla underrättelse om de åsigter och orsaker, som grundlagt dessa beslut. Herr Lefrén: Jag har kallat målet litet endast derföre, att det är lätt upplyst och utredt. Dessutom står redan i Betänkandet en tillstyrkan af Utskottet, att 25 exemplar af ifrågavarande Riksdagshandlingar må afsältas för LandsliöfdingeEmbetenas räkning. Friherre Ridderstolpe: Af Bihanget till Protocollen vid 1823 års Riksdag äro, enligt StatsUtskottets uppgift, ej flere än sex exemplar öfrige; och har Utskottet således ej kunnat deraf göra något anslag till LandsliöfdingeEmbeten. Uppå derefter af Herr Grefven och Ordföranden framställd proposition, blef StatsUtskottets ofvanberörde Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till bemäldte Utskott återremitteradt.
Dock, skulle ingen af R. o. Ad. sig med mig i denna anhållan förena, så vill jag derifrån Den 23 Januari. 433 afstå, kommandes dock min i ämnet uttalade mening alt för min räkning qvarstå. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, då grundlagsenligheten af Utsk:ns förevarande hemställan blifvit ifrågasatt, ansåg sig böra tillkännagifva, alt då denna hemställan vore löranledd af motioner, som alsett både Landtbruksacademiens indragning oell förändrad disposition af dess fonder, II. Ex. funne sig ieke kunna förklara, att Utsk:n sträckt deras utlåt, utöfver det ämne, som blifvit till dem remitleradt, oell vid sådant förhållande borde II. Ex. icke vägra alt framställa propos. pä den ifrågavar. punkten i Utsk:ns utlåt.; helst hans rätt dertill vore genom 55 § Iliksd.ordn. inskränkt till de fall, dä en väckt fråga finnes vara bokstafiigen stridande mot grundlagens lydelse. Ofverläggningen förklarades nu vara fulländad, hvarefter II. Ex. hemställde, om R. o. Ad. bifölle den nu ifrågavar. sista punkt af Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms utlåt. Ropades ja och nej. Propos. lill afslag å denna punkt blef härefter framställd och jemväl med ja oell nej besvarad. Efter förklarande, alt II. Ex. omöjligen kunde bedomina, hvilketdera svaret å dessa propostr varit öfvervägande, hemställde II. Ex. ånyo, om 11. o. Ad. behagade bifalla nu ifrågavar. punkt. Ropades starka ja, blandade med många nej, hvarpå II. Ex. lillkännagaf, det han trott sig finna, altja härvid öfverrösta! nej. Gr. Horn begärde votering. Sedan härefter II.
Hartmansdorff, med den logiska förmåga han vid flera tillfällen ådagalagt sig aga, likväl nu kunnat linna osammanhang emellan mitt förra och mitt sednare yttrande i denna fråga. Då Hr Strussenfelt mötte mig med den invändning, att Konungens tanka i ämnet vore tillräckligt känd, enär lian deri, tillika med lagförslagets öfverlemnande, afgjfyit propus., svarade jag, att jag icke trodde, det någon granskning af samma förslag ens ägt rum i Statsrådet, mycket mindre blifvit Ständerna meddelad. Då Konungen gick i författning örn uppgörande af förslag till ny lag, tog han på hand i frågan, om ett sådant var behöfligt eller icke; och det är blott för att slippa onödigt arbete i de delar af förslaget, hvari Konungen icke anser ändring af den gamla lagen nyttig och behöflig, sorn jag Jiyserj den önskan, att Konungen måtte härutinnan närmare yttra sig. Att någon skulle anse sådant såsom bevis på bristande upplysning betviflar jag; men deremot tror jag, att sådant utmärkande kan anses innefattas deruti, att man sätter sig emot hvarje förändring, 0111 den ock är af högsta behof påkallad. Om de öfriga Stånden fästat sig vid den åsigt, jag nu haft äran försvara, är jag öfvertygad, att den icke blifvit lemnad utan afseende. Jag kan emedlertid icke nu vara envis, utan förbehåller mig blott på förhand att få afgifva min reservation. Ilr Strussenfelt: Jag begärde ordet för att förklara, att antingen har Hr Dalman ej hort, hvad jag sagt, eller ock har han förtydt min mening. Jag har icke sagt, att Konungen redan yttrat sig öfver sjelfva förslaget; men jag har sagt, att då detsamma en gång öfverlemnas jemte en K. propos. om dess antagande eller granskning, måste, till fullgörande af grundlagens föreskrifter, pröfning af förslaget först äga rum i Statsrådet. Att anhålla örn en K. propos., eller bestämma ett visst sätt i afseende å innehållet och omfattningen deraf, måste alltid blifva olämpligt. Det var denna rättelse, jag ville uppgifva. Frih. Boye:
r4%7 ningen af fastigheter å landet, såsom af ett större omfång och< en osäker afkomst, kunde mindre befordras i Städerne , hvarest den är inskränkt inom uppbärandet af en viss hyres * afgift ; 8:0 att det af Utskottet uppgjorde förslag till et» billig nedsättning, och hvarigenom det medgifvit beskattnings grunden vara origtig, samt ej innebärande en jemn fördelning af den allmänna bördan, icke synes vara verkställbart, enär ingen visshet kan gifvas derom , att denna lindring tillfaller de fastighetsegare, som egentligen äro lidande , emedan den , som har en högre försäkring, i händelse utdelningen sker i förhållande till fastighetsvärdet, njuter mera, ehuru hans egendom kunde vara mindre värd, än en annans, och finnes lägre uppskattad, och detta oagtadt lunna begge icke stå i förhållande till det verkliga värdet, såsom deraf icke beroende; och 9:0 att fastighetsvärdet i Städerne, såsom af til lfa 1 lige omständigheter beroende, ofia betydligen förändrar sig, hvarjemte erfarenheten visat ej mindre , att i de större Handels Städerne har detta värde vid en inskränktare handelsrörelse betydligen sänkt sig, än ock att under vanliga förhållanden stiga och falla hyror ; och om ett hus, med stor brandförsäkring, icke lemnar någon afkomst, måste dess värde i mån derefter nedsättas , ehuru kostnaden till dess uppbyggande , hvilken utgör egentliga grunden för brandförsäkringsvärdet, kan vara densamma. Af hvilka alla skäl anses följa ^att den för uppskattning af fastigheter i Städerne hittills gällande och till fortfarande föreslague grund jj 4 J $ Bevillning*- Utskottets Betänk än deri. Brand försäkringsvärdet måste , såsom alldeles or lämplig, hädanefter uteslutas och att fastigheter i stallet bora uppskattas efter fleras gångbara värde ned rättelse af den köpeskilling, sorn nyligen blifvit betald oell den afkomst de anses gifva.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskåpet och Adeln behagade tillåta, att Herr Printzensköld finge, på sätt han föreslagit, jemka dess den 5 dennes afgifne, och nu föredragne, ofvanberörde Memorial. Ropades ja. Hans Excellence Herr Grefve Fleminge Claes: Jag får anhålla om upplysning, huruvida Grefve Cronhjelm äfven borttagit det personliga och stötande i sitt anförande? Grefve Cronhjelm: Till svar å den fråga Herr Grefve Fleming framställt får jag nämna, att jag ej vet något personligt i mitt yttrande, eller någre personer deruti nämnde. I hufvudsaken hade jag visserligen haft några anmärkningar att göra emot Herr Printzenskölds anförande, men då jag vet, att målet kommer att af Utskott behandlas, och att organer der finnas håde af min opinion och den motsatta, uppskjuter jag för närvarande med allt yttrande i hufvudsaken. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att Herr Printzenskölds ofvannämnda Memorial måtte till BevillningsUtskottet remitteras; hvilket bifölls. Hans Exeellence Herr Grefve Fleming: Det är redan bifallit, alt de sårande ut - Den 12 Januari!. trycken skola utgå ur Herr Printzenskölds anförande; roen det synes mig vara en rättvis följd deraf, att äfven Grefve Cronhjelm skall återtaga sina. Herr Printzenskölds yttrande gillar jag visst i saken, men om derixti finnes något förolämpande kan jag ej gilla det, i följd af den öfvertygelse jag hyser, att man i allmänna ärender aldrig bör nyttja bitterhet eller personaKteter. Friherre Anckarswärd, Carl HenrikGrefve Cronhjelm har redan förklarat sig icke känna, hvaruti den bitterhet och personlighet består, som af honom skulle vara yttrad. Jag tager mig således friheten anhålla, att Herr Grefve Fleming ville upgifva, hvilka ställen äro förgriplige i Grefve Cronhjelms anförande-.
Jag får nu blott till Hr Lagerhjelms besvarande framställa, huruvida han icke erinrar sig många tillfällen, då han deltagit i StatsUtsk:s tillstyrkan om hemställan till Konungen. Detta är en form, som är alldeles oskiljaktig från möjligheten att afsluta statsregler:n, och som vid mångfalldiga tillfällen måste begagnas. Hr Lagerhjelm: Det är mig icke obekant, att StalsUtsk:s yttranden äfven någon gång måste slutas såsom Ekon.- Utsk:s: men då den hemställan, som deruti göres, är förenad med anslag och utgör ett villkor för anslagets beviljande; så tror jag, att hvar och en måste medgifva, att en sådan hemställan är af en annan beskaffenhet, än den , som kan göras af Ekon.Utsk., eller sådana hemställanden, som vid föreg:de riksdagar varit tillstyrkta af StatsUtsk. hvilka icke varit beledsagade med vägran af anslag för den händelse, att Konungen ej skulle finna sig uti att gå Ständernes önskningar till mötes. Uppå derefter framställd propos., blef StatsUtsk:s utlåt. N:o 4° af R* °* Ad. återremitteradt. II. R. o. Ad. utskiljdes kl. 4 bil 4 e> In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Tisdagen den 5 Maj 18/jo. Plenum kl. 6 e. m. Justerades pleni-prot. för d. 29 sisth April f. och c. m., äfvensom det särskildta pleni-prot., som samma dag e. m., i anseende till jäf emot undert., fördes af Häradshöfdin gen Rudolph Cederschjöld. Hr von Röök, Gustaf, uppläste följande: Jag vågar utbedja mig få göra ett tillägg till hvad jag i förmiddagens plenum anförde, ang:de förslag om pension åt ålder - Dcu »
Wid eet öfriga as Jern-Conioiiets underdaniga anhållan , har, »ti hwad Banqtien angar, Her, rar Banco-Fullmägnges uppnrärksamhet dera warit fastad, huruledes, äswen med äftdosalt afseende a den förlust , fini genom en widsträckt Banqu-.ns utlåning i Represenral..'t äbivnt pä Expvrkable Efftcter, till blott En procent ärligt Jntcreste, län för Samhället befaras, Banqueus narwarande stallning, och den omtanka, so,!, iramföralt ar förtstrifwen, till återställande af behörig stadga för det Representat iva Mynter, icke medglfwa någon förmirmning a Banquens päräknade ärliga Revei ue uti Jnteresten, icke eller, tills widare, någon rillölt utlåning af Banqtien, lör ehwad nyttigt, och i annat asjc,nde nödigt, ändamål betan wara mä. Uri Herrar Banco-Fullmägtiges sa bestå stade, öfwer förewarande ämne afgstne hemställan, har Banco-Utstottet för dest de! junnit grundade skäl alt till alla delar instämma. Twänne Ledamöters härwid yttrade serffildte tankar bifogas härjemte. Orebro den 29 Junii 1812. ^2 co b Os Is 6a r 6 i e. "stk. Weistman. 6ust. v. ^Vilcke. L. Östmsn. Al. HclsinZius. ^ Till protocollet den 29 Juni» 1812. Lernwerks-ägare uti Wermland och Dahl Exportera filt Jern pä Götheborg, der afsättning pä denna - Den 29 Juni». na wahra de sednare ären gifwits, sä att ehuru förtjensten warit ringa, Jernet åtminstone icke ligger ägaren till last.
För anläggning af båtled jemte slussar mellan sjöarne Kläggen, Flaten och Kilen i Fryksdals härad af Wermlands län, eller från Östmarks kyrka till Thorsby bruk i närheten af sjön Fryken, ett anslag utan återbetalningsskyldighet af Femtioåtta tusen R:dr, att utbetalas till det bolag, som genom kontrakt, hvilket sednast inom 1864 års utgång bör vara vederbörligen afslutadt, förbinder sig att fullborda och för ali framtid underhålla ifrågavarande båtledsoch sliissverks-anläggning; 14:o Etthundrasextionio tusen åttaliundraåttatio R:dr utaf den summa, 300,000 R:dr, som blifvit beviljad för att användas såsom anslag utan återbetalningsskyldighet till understödjande, af sådana myrutdikningar och v attenaftappning ar inom Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län samt Elfdals, Fryksdals och Jösse härader i Wermlands län, som företrädesvis afse att förminska frostländigheten, dock under vilkor att sådant understöd icke i något fall får öfverstiga hälften af den för arbetets utförande enligt fastställd plan beräknade kostnad, och alltid med förbindelse för vederbörande kommuner, föreningar eller enskilde att icke allenast tillskjuta hvad derutöfver för arbetets fullbordande erfordras, utan ock att för all framtid behörigen underhålla de afloppsgrafvar och andra för ändamålets vinnande utförda arbeten, som med statsbidrag blifvit understödda; egande Kongl. Majit att i de 20 Ståts-Utskottets Memorial M ISO. fall, der sådant anses vara af behofvet påkalladt, i nåder medgifva, att någon del af anslaget må förskottsvis till vederbörande utbetalas; 15:o Fern tusen *R:dr utaf det till utförande af vägomläggning mellan Borås och Sundholms gästgifvaregård i Elfsborgs län beviljade anslag, 60,000 R:dr. § 119.
Häst-afveln, angående anslag till dess förbättrande; motion af Herr Gustaf Reinhold Lagerhjelm: se Motioner. Häst-vakans-spanmål, Kavalleri-regementenas, angående: se Statsutskottets Utlåtande N:o 45, rörande beräkningan af StatsVerkets inkomster. Höganäs och Torekow, i anledning af väckt motion om anslag af allmänna medel till inrättande vid nämnde ställen af stationer för lifräddnings-anstalter, m. m.: B. VII. 82, 93, A. 93. Hö gsta Domstolen, angående val af Nämnd till omröstning öfver dess ledamöter: se Val. Högsta Domstolens ledamöter, angående anmodan till ExpeditionsUtskottet att uppsätta förslag till underdånig skrifvelse rörande verkställd omröstning öfver dem: II. 210. Högtidligheterna vid vestra stambanans invigning, afsägelser att deri deltaga: I. 38, 44. Högtids-riag, Krigs-Vetenskaps-Akademiens, angående inbjudning till Femton Ledamöter af Hidderskapet och Adeln i och för dess firande den 12 November 1862: 1. 55. —, Svenska Akademiens, angående inbjudning till Ridderskapet och Adeln i och för dess firande den 20 December 1862: I. 520. —, Kongl. Vetenskaps-Akademiens, angående inbjudning till Ridderskapet och Adeln i och för dess firande den 31 Mars 1863: lil. 373. Höjdebråten, Sergeant-boställe i Nysunds socken, angående utbyte deraf emot komministers-bostället Svensbohl i Rudskoga socken: I. 47, R. 49; B. II. 465, 482, A. 482; E. lil. 58. I. Importörer och exportörer af handelsvaror, angående beskattning å dem, m. m.; motion af Herr Carl August af Klercker: se Motioner.
Transport: 2,491,336: 53. 2,410,003: 95. — 22 — Transport: 2,491,336: 53. till staden Carlstad, å 100,000 R:dr, för anläggning af hamnbassin vid samma stad samt en kanal derifrån till Kanikenäset vid Wenern, emot dito dito 100,000: — » staden Falkenberg, å 47,000 R:dr, för hamnbyggnad, emot dito dito 47,000: — » staden Strömstad, å 15,000 R:dr, för fullbordande af hamnanläggning vid nämnde stad, emot dito dito 15,000: — för hamnbyggnad vid Färjestaden i Thorslunda socken på Oland, å 12,850 R:dr, emot årlig inbetalning af 6 procent, hvarvid 4 procent ränta beräknas å återstående kapitalet 12,593: — » slussanläggningar i Clara eif vid Deijeforss och Forshaga i Nedre Ulleruds och Grafva socknar i Wermland, å 150,000 R:dr, emot dito dito 140,498: 15. till Hanekinds och Gullbergs härader i Östergöthland, å 20.000 R:dr, för uppförande af en jernbro öfver Svartån, på landsvägen emellan Linköping och gästgifvaregården Berg, emot dito dito 16,941: 14. » Gustafs socknemän inom Stora Kopparbergs län, å 6.000 R:dr, för brobyggnad öfver
Lagerbjelke, Gustaf, och Hr von Troil, Samuel Gustaf, Coust.Utsk:s d. 2 dennes f. m. på bordet lagda mern. N:o 35, med förslag om tillägg i 87 § Reg.F. och 33 § Riksd.Ordu., syftande dertill, all R. St. må kunna åt förstärkt LagUtsk. uppdraga deras granskningsoch beslutanderätt i lagfrågor, som blifvit af Konungen väckte. Föredrogs och bifölls SlatsUlsk:s d. 2 dennes f. m. på bordet lagda utlåt. N:o 247, i anledn. af väckt motion om skalllagde vattenverks befriande helt och hållet eller till någon del frän grundräntas framlida utgörande, då de i följd af sjöars eller strömmars sänkning eller aftappning utrifvas eller förändras. Föredrogs StatsUtsk:s d. 2 dennes f. m. på bordet lagda utlåt. N:o 248, i anledn. af RiksSlms skiljaktiga beslut, ronde voterings anställande i förstärkt SiatsUtsk. öfver åtskillige i betänk:ua N:ris 54 och 184 omfnrmälde frågor. Vid föredragning af den uti detta utlåt, förekommande första punkt, innehållande inbjudning till R. o. Ad. samt PrestcSt., att instämma i Borgareoch BondeStms beslut, rör:de und. skrifvelse till K. M. om vidtagande af sådane åtgärder, hvarigenom Krigshofrälten kunde upphöra och dess befattning på Rikets Hofråtter öfverflytlas, anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag hemställer vördsammast, att Ståndet vidblifver sitt förra beslut. 198 Den 9 A pr il e. m. Oppa härefter framställd propos. fann R. o. Ad. sig icke kunna antaga Utsk:s förevar, inbjudning, utan vidblef R. o. Ad. sitt i ämnet förut fattade beslut. I öfriga delar lades StatsUlsk:s utlåt. N:o 249 till handlingarne.
Jag tror således, att den största varsamhet i detta hänseende bör föregå StatsUtslcs tillstyrkande af den K. Propos:n, hvarjemte jag förmodar, att R. St:r, med stöd af hvad erfarenheten ådagalagt, måtte hädanefter något noggrannare se på sina beslut. Jag anhåller att denna min anmärkn. äfven måtte få åtfölja till Utslc. Frih. Posse, Joh. Aug., anförde skriftligen: K. M:s Nåd. Propos. om anslag till upförande af en ny byggnad för RiksArkivet kan icke annat än emottagas med stor till fredsställelse och tacksamhet, då man känner den nuv:de byggnadens bristfällighet; enär till följd af den dåliga pålgrunden huset ständigt sätter sig, i följd hvaraf det snart måste bli obeboeligt och eldfara ständigt är öfverhängande. Vid den Nåd. Proposms remiss till StatsUtsk. torde det likväl tillåtas mig få vidfoga några anmärkmr rör:de den plats, hvarest den nya byggnaden blifvit föreslagen att upföras. Först och främst förekommer det vådligt att, då, som bekant är, stora massör af papper hafva en utomordentlig tyngd, upföra en byggnad, som skall innesluta betydande qvantiteter deraf, å en plats, der grunden skall byggas på pålar. Men om ock denna anmärkn. af en i byggnadskonsten oerfaren anses böra förfalla, då den i den K. Propos. blifvit uptågen och besvarad; så återstår dock en annan invändning, hvilkens vigt af hvar och en kan inses, att nemi. RiksArkivet bör ligga i närheten af öfriga Embetsverk. Då nemi. RiksArkivet icke endast innehåller äldre historiska handlingar, utan äfven är alla StatsDepartms arkivikontor, så inses lätt, alt det icke bör ligga aflägset ifrån dessa Depart. och öfriga Embetsverk.
Drottningen af det förenade Konungariket Stora Britlannien och Irland, Hans Majit Konungen af Hannover, Hans Kongl. Höghet Stor-Hertigen af Mecklenburg-Schwerin, Hans Kongl. Höghet Stor-Hertigen af Oldenburg, Hans Majit Konungen af Nederländerna, Hans Majit Konungen af Preussen, Haus Majit Kejsaren af Ryssland och Senaterne i de Fria Hanse-Städerna Lubeck, Bremen och Hamburg, hvilke samma förbindelse antaga: . l:o att icke uppbära några tull-umgälder, lästfyreller båk-afgifter eller afgifter för sjömärkens underhåll eller andra umgälder af hvad beskaffenhet de vara må, beräknade elter skepp eller last, för fartyg, som genom Bälterna eller Öresund begifva sig från Nordsjön lill Östersjön eller tvertom, vare sig att dessa fartyg inskränka sig till att passera genom Danska farvattnen, elier allde till följd af ute å sjön inträffade för hållanden eller i handels-angelägenheter föranlåtas att der ankra eller inlöpa. Under hvad förevändning som helst skall hädanefter icke något fartyg vid passerandet genom Sundet eller Bälterna kunna uppehållas eller hindras, Hans Majit Konungen af Danmark likväl uttryckligen förbehållet, att genom särskilda aftal, som icke innebära någon visitationsrätt eller rätt till fartygens uppehållande, bestämma den behandling för verkställande af uppbörd utaf umgälder och lull, hvilken fartyg, tillhörande de Magter, som icke deltagit i denna traktat, skola vara underkastade. 2:o att hvarken af de utaf omförmälda fartyg, som, lastade eller i barlast, inlöpa i eller utlöpa ur Danska hamnar, ehvad de der sysselsatt sig med handelsföretag eller ej, och icke heller för deras laster, uppbära någon som helst af de afgifter, hvilka för dessa Iiongl.
Ständers Lag-Utstott, i frägan om det Lagens stadgande, att nM af hwad älder hon , wara nist, stall stä under Förmynderskap, förestagit, samt att Allmänna Lallcns förcstrist i detta afseende borde förblifwa oförändrad, i följe hwaraf Konungens rätt att göra dispense ingen rubbning kunde äga rum, fann Preste-Ständet sig böra förklara, att det, jämte förblif-vande wid desi förut mcddcldta ogillande af Lag-Utstottets förslag i detta amile, anses det bora ät Kongl. Maj:t i underdänighct updragas, att efter sig företeende skäl och omständigheter härutinnan lunna göra dispense. Vt »axis. S. DUti Wällofl. Vorgarc-Standets medelst Prvtocolls-Utdrag af den 2 dennes meddcldke beflut, att den genom Stats-Utstottcts försorg, författade Riksstat samt de i enlighet dermed upprättade och under de fasistaldr Hufwud-Titlarne upptagne perfonelle Stater, böra oförLröjeligen pä Stacs-Werkets bekostnad genom Trycket kunnige göras, fann Prcstc-Standet sig icke kunna instämma , emedan cn fädan tryckning, som skulle tillskynda Stats-Werket en icke obetydlig kostnad, synes, wara öfwerflödig, i thy att Allmänheten det oaktadt äger tillfälle, alt af NikseStandens Protocoll derom erhålla all möjlig upplysning. Vt supra. S. D« Gillade Preste-Ständet till alla delar hwad Riksens Högloft. Ständers Stats-Utstott uti Memorial af den lista dcnncs föreslagit och tillstyrkt, angående underhäll för Hennes Majit, Swerges nu regerande Drottning, i den händelse, efter Försynens allwisa skickelse, Hennes Majit skulle uti Enkestånd blifwa försats Vt suprs. S. D. Lcmnade Preste-Ständet dest bifall till Riksens Högloft.