Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det var precis samma argument, som Truls Jonasson sjelf användt, men han tyckte förmodligen att det icke borde gälla män och män emellan, ty han vidblef med en slättbos hela envishet: »Han säger inte ett muck.» Och Fältman såg så menlös ut, att man rent af måste anse honom för ett vidunder af förställningskonst, om han ändå kunde ha ondt i sinnet. »Ja men på sjelfva juldagen! Nej, kära Truls Jonasson, det går inte.» »Ja men inte står jag och tar tack och beröm för allting, när det var han som gjorde’t! Så då kan det vara det samma med medaljen.» »Inte kan det vara Truls Jonassons mening att gå ifrån alltihop?» Truls Jonasson stannade och vände sig om. »Kan di ta mig?» sade han. Han menade kronobetjeningen. »Nej, naturligtvis inte!» svarade presten, förvånad öfver en sådan fråga. »Ja då kan nå’n annan ta medaljen, för jag vill inte ha’n.» Den gamle gaf sig i väg, och Fältman följde med, utan att han behöfde hvissla på honom ens: han hade ingen smak för presterskap och kyrka. »Spring efter honom och säg att han får ta hunden med, om han kan gömma honom bakom bänkarne och ansvara för att han håller sig tyst.» Klockaren lydde tillsägelsen, och de två vände tillbaka. Truls Jonasson klef med försigtiga steg genom sakristian, följd af sin fyrbente kamrat, som gick honom så nära, att han oupphörligen trampade honom på hälarne med sina tassar. Den gamle skulle ha sin plats i choret, för att vara nära altaret då det högtidliga ögonblicket skulle komma. Han satte sig på yttersta ändan af den bakersta bänken, der man — i betraktande af att han var så att säga hedersgäst — lemnade honom så stor plats att den kunnat förslå åt en domprost. Fältman satte sig också, på platta stengolfvet, tryckt uppåt väggen och tätt intill sin herre. Det var inte möjligt att uppföra sig mera passande än Fältman; sjelfva hans sätt att vända sig om och draga svansen åt sig, när någon gick förbi, tycktes säga: ursäkta mig.
Kammarrättens aktorats-räkning granskning af Konsistoriernas och elementar185- 186. läroverkens räkenskaper » 269—271. Kanslistyrelsens handkassa Kapital-räkningar, riks-hufvudbokens » 20—21. Bilagan litt. A. vid » 0. Karantåns-inråttningarne » 65—66. Karta-sigillata-uppbörden » 27—29. Karteverk, Topografiska korpsens )> 95. — socken» 41. 42. Kolonien S:t JBarthelemys räkenskaper Kommando-expedition, Sjöförsvars-de» 280—281. partementets Kommerse-kollegii redogörelse för karan» 109—119. täns-medlen » 65. Kommissariatet, Konvoy; » 66-67. Konsistoriernas räkenskaper » 225-271. Kontrollverket » 36-37. Konvoy-kommissariatet » 66—67. Kopparbergs läns afvittring sverk » 177. Kreditivet, mindre » 16. Krigs-kollegii räkenskaper sid. 70—88. Bilagorna litt. G, H, I, K, L och M. vid » 70, 71, 77, 78. — Aflönings-afdelnings räken skaper » 74—75, 77. — Artilleri-afdelnings dito Bilagan litt. I. vid » 77. — Fortifikations-af delnings rä kenskaper » 72—73, 75, 77. — förvaltning, särskilda kas sor och fonder under » 79—88, hufvudbok och bokföring » 70—71, 87—88. — inkomster och utgifter, bi lagorna litt. G,*ET, I, K, L och M. vid » 70,71, 77,88. — Intendents-afdelnings rä kenskaper » 73—74.75—77, 286. Krigsmanshus-kassa, Wadstena » 83 — 84.
Utskottet har föreslagit troligen för att lindra Bolaget och lemna det och Verket en ökad tillgång, att nemligen Premie-medlen, som äro anslagne till gäldande af Kolgrufvans den i Jan, 1823 varande skuld å de uttagne 51,000 Riksdaler, ej skola helt och och hållet dertill använJ das, utan skulden fördelad på 5 år, med en femtedel hvarje år liquideras; blefve afsättningen lika som den hitintills varit, vöre visst en vinst för Verket härutinnan förvarad, men om åter skulle inträffa, att kol-försäljningen minskades, Bil. till Ridd. a, Ad Pr. VII. Band. 5, 66 Den '5 Augusti f, m, behofven För Kolgrufvans största afnämare, MagazinsDirectionen aftoge, som man har skäl förmoda och hoppas genom KronoBränneriernes indragning, skulle följden lika lätt blifva, att Bolaget finge tillskjuta utöfver beloppet af Premie, medlen, och en förlust tillfogades Verket, genom det medel Utskottets välvilja föreslagit till dess upphjelpande. Af detta skäl, som ehuru kan Ilända ej på längre tid inträffar, men är möjligt, får jag anhålla, att vid skuldens gäldande utaf Premie-medlen, måtte förblifva vid hvad StatsUtskottet föreslagil. Med den grundligare sak-kännedom, den klarhet i framställnings-sättet, den sanning i uppgifter, den styrka i skäl det lågande nit som utmärker den värde Talaren, hafva vi för ett par Plenidagar sedan hört en afhandling i detta ämne, lika upplysande som kraftig och öfvertygande. Undvikande alla de personliga åsigter och betänkligheter, livilka flerfaldigt vid detta tillfälle sig förete, har Herr af Uhr endast haft tanken fästad vid det stora allmänna.
Vinden sveper kring masterna, böljorna växa derute. Här och livar skymtas skumhöljda toppar, som glänsa fram i de dunkla vattenmassorna likt spridda flockar af hvita gäss, lefvande, snabbt simmande, oroligt dykande. Molnen på himlen sänka sig alltmer; form och konturer försvinna, allt flyter samman till en tjock, fuktdrypande, mörkgrå filt, som spänner sig lågt öfver hafvet. Nidingarnes tvillingbåk svinner akteröfver i diset. Kustens vågiga klipplinje grånar mer och mer, suddas ut och förtonar. Fördäckspassagerarne sitta på balar och lårar, krypande tätt tillsammans som en skock får i oväder. På akterdäck promenera två herrar af och an, balanserande sina kroppar efter båtens slingringar. De öfrige ha svept sig i tjocka ytterplagg och tyckas möta ovädret med hopplös undergifvenhet. Den unge gentlemannen har dragit sin öfverrock på. Den är gammal och omodern; han lider deraf. Cigarren är släckt. Han ser melankolisk ut. Med stora troskyldiga ögon betraktar han sin romanhjeltinna, Det är som om hvarje drag i hans barnsliga ansigte ville förkunna hans ungdomliga förtjusning, hans naiva beundran. Återigen måste jag vända mig bort för att dölja ett litet smil, som ovilkorligen kommer mig på läpparne. Jag betraktar den unga flickan. Hon är icke vacker, men så behaglig att se på. En späd, outvecklad figur, en smula lång i lifvet och ingalunda harmonisk. Ett smalt ansigte; ögon glänsande mörkbruna som polerad valnöt. Näsan är för stor, absolut för stor enligt stränga skönhetsmått, munnen kanske också för liten. Men det passar godt i stycke och man skulle icke ha hjerta att önska det annorlunda. Hennes resmössa af mörkt siden ligger slät utmed håret, som är uppkammadt i nacken och tydligen icke rikt, ty man skönjer genom tyget de fina konturerna af hennes bakhufvud. Men under skärmen böljar det fram i lätta hvirflar, glänsande svart. Kring halsen har hon virat en spetsschal af samma färg som håret. Luftigt och mjukt ligger den öfver skuldrorna.
Då jag i mitt sista yttrande underlät att begära propos. på rent bifall till Utsk:s förslag, så var det ingalunda derföre, att jag på minsta vis tviflade på att Utsk. hade rätt, utan derföre, att jag uti Gr. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 27 Junit» 899 At Ofrälse Jordägare, Bruksägare, med siere til Staten betydligt ffattande Medborgare, som icke äro i nägot Ständ inbegripne, äga en ostridig rätt, at genom sine kex-res^ trniter deltaga i den Lagstiftande magten, lärer icke mera behöfwa bewisas, och mindst för Hoglofl. Ridderskapet och Adeln, som i denna aktningswärda Clas af Medborgare, til en stor - del igenkänner sina likar i uplysning, i förmögenhet, i Ämbetsmanna-förtjenst och i intretze för ägande rättens helgd, allmänna ordningens och lugnets bibehällande. con8titution8-Utskottet har erkänt denna rätt och hwar dag som den dröjer at komma i utöfning, tycks wara en fortsättning af 0- rättwisa. Men den skyndsamhet hwarmed Regeringsformen mäste författas, och betänkligheter wid sättet, gjorde all riktig ätgärd för det däwarande ögnablicket omöjlig. Nu torde tiden tilläta at upmärksamheten med mera alfware wändes pä ämnet. Frägan är nu endast om sättet; och det gifwes ej mer än twänne. Antingen mäste Ofrälse Posiesiionater intagas i andra Ständ eller utgöra ett särskildt. Det förra torde möta swärigheter. Hwarje Ständ torde frukta en stark inflytelse som icke instämmer med desi särskilta intresien. Jag, för min del, skulle icke finna stora Loo
Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. Krigslagarne, om nedsättande af en Kommitté för omarbetande al — 8 95 — b. 6 Juni b. 9 Juni å. 9 Juni g. 6 Juni Svar på återremiss — 8 152 -— a. a. 18 Aug. a. a. 18 Aug. a. a. 18Aug. a. a. 18 Aug. Krigsrätter, om upphäfvande af, se Auditörsljensterne. Krigsö/ningar, om införande vid alla undervisningsanstalter af, se Militär-undervisningen. Kristendoms-undervisningen, om belöningar för de tjenligaste läroböcker i deri första — 8 28 — å, 18 Febr. 15, 18 Febr. 18, 22 Febr. 18 Febr. I anledning af skiljaktiga beslut — 8 — 145 — b. 18 Aug. 18 Aug. b. 25 Aug. 18 Aug. Kroberga Westergården A och Östergården j mantal, om utbyte af f. d. förarbostället Wreta ^ mantal mot Kronoskattehemmanen 47 4 1 154 — b. 15 Aug. b. 15 Aug. b. 15 Aug. g. 15 Aug. 115 25 Kronobetjent, om ersättning för förb. 16 Maj säljning af utmätte lösören åt — 8 — 84 — b. 23 Maj b. 22 Maj b. 30 Maj Kronobrefbärings-sltyldighet, om b. 28 Jan. b. 28 Jan. lindring för Jerrestads härad i — 8 23 — b. 1 Febr. b. 28 Jan. » om ändring i stadgandena för Gerts härads angående — 8 — 24 — b. 1 Febr. b. 28 Jan. b. 28 Jan. b. 28 Jan. Kronobrefbärings-afgifler, om upphäfvande af den genom Kongl.
M. ansett förslags-anslaget härtill höra beräknas till lika belopp, som i sednaste Riks-staten vore uppfördt eller 750,000 R:dr; och då, enligt fångvårds-styrelsens hufvudböcker, fångvården från och med år 1844 lill och med 1848 kostat staten sammardagdt 3,920,945 R:dr 31 sk. 1 rst. eller i medeltal årligen 784,189 R:dr 6 sk. 3 rst, hvilken summa dock under sistnämnde år nedgått till 769,350 R:dr 23 sk. 1 rst, hafva Rikets Ständer ansett någon nedsättning uti berörde förslags-anslag icke kunna ifrågakomma; men som för fångprester och fångvaktmästare vid länshäktena och fästningarne är å Riks-staten uppfördt ett bestämdt anslag med 19,229 R:dr 32 sk. samt för professor och skarprättare ett af 478 R:dr, eller tillsammans 19,707 R:dr 32 sk., har den förändring med dessa båda sistnämnda anslag funnits böra vidtagas, att desamma tilläggas det förra och alltså hela anslaget till fångvården, förhöjd i rundt tal till 770,000 R:dr, blifver ett förslags-anslag. Bland fång vårds-utgifter förekomma följande å stat uppförde aflönings - belopp, nemligen: lill en Predikant å Carlshamns kastell 36: 32. » » Läkare derstädes 33: 16. » » Vaktmästare derstädes 172: — » » Kapellan vid Dalarö skans 50: — » » Vaktmästare derstädes 165: — Transport 457: — 228 Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Skri/velse, N:o 118. Transport 457: —- lill en Kyrkoherde i Waxholm för garnisonens själavård
Maj.ts sjuklighet, håfve Vi, af skyldig omtanka för Rikets säkerhet och framtida välgång, af underdånig vördnad och tillgifvenhet för ett älskadt Konunga-hus, och såsom en rättvis gard åt då varande Hans Kongl. Höghet Arf-Prinsens, nu mera Hans Kongl, Höghet Kron-Prinsens , lofvade egenskaper samt redbara manliga väsende, enhälligt för framtiden stadgat och bestämt, att Hans Kongl. Höghet Ärf-Prinsen, Hertigen af Södermanland , nu varande Hans Kongl. Höghet Kron.Prinsen , Prins Joseph Frans Oscar , vid alla de tillfällen, då Kongl. Maj:t och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, Vår nu varande AHernådigste Konung, af sjuklighet hindras att med Regeringsärenderne isig befatta, må inträda i utöfningen. af Konungamakten med ali den Rihdags-Beslutet". 719 lätt, nu gällande Grundlagar densamma tillag, ga, saint uti Kongl. Maj:ts Namn Rikets Styrelse föra. Detta Beslut, som Vi hos Kongl. Majit i underdånighet anmält, har afven Kongl. Majit i Nåder bifallit och stadfästat. §• 3- Den glädje, hvarmed Vi samlades omkring ‘Vår Milde och Älskade Konungs CARL XIIlis Thron, under varma boner till Försynen om förlängandet af Hans dyrbara dagar, förbyttes snart i den djupaste sorg, då Hans Kongl. Majit, efter en kort sjukdom, den 5 Februari innevarande ar kl. 10 och 14 minuter på aftonen kallades från detta jordiska till en bättre verld och för De n Hugstes, Alla Kondngars Konungs, Thron nedlade sin dubbla Krona. Vi prise dock Försvnen, som, vid detta bedrufliga fall, unnade Oss tillfredsställelsen att öfvervara Vår saligen aflidne Konungs sista stunder: Och Vi vete, att minnet af de manga och stora välgerningar, Han under olika tidskiften bevisat Sitt Land och Sitt Folk, skall i detta trögna Folks hjertan evigt fötvaras. Vi prise äfven Försynen , som gifvit Oss tröst i Vår bedröfvelse.
Han är klädd i en jagtrock och en engelsk-indisk sommarhatt. Har en alpstaf i handen). Ar det han, deruppe? MODREN Det är min vuvarande svärson. DOMINIKANERN. sig... Han har icke märkt mig än, men han känner min närvaro stelnar han som en istapp... så der! Märkvärdigt lik den förre! Men se nu på hur han beter på sig. (Han gör korstecken i luften). Se så orolig han blir... och nu Nu skall han skrika snart. DEN OKÄNDE (har tvärstannat ovh blifvit stående stel; tar sig åt hjertat; ropar). Hvem är dernere? MODREN. Det är jag! - DEN OKÄNDE. Men Du är icke ensam! MODREN. Nej! Jag har sällskap! DOMINIKANERN (gör korstecken). Nu skall han tystna och fallas till marken som ett af hugget träd! DEN OKÄNDE (sjunker ihop och fälles till marken). DOMINIKANERN. kommer snart tillbaka. Ni ser han är i goda händer! Farväl och haf frid! (går). DEN OKÄNDE (reser sig och stiger ned för trappan). Hvem var här? MODREN. En vandrare! Sätt Dig, Du ser så blek ut. DEN OKÄNDE. Det var ett anfall af svindel... Nu går jag! ty om han fick se mig, bruste han. Men jag TILL DAMASKUS Till Damaskus. - MODREN. dig här på bänken! Du har alltjemt nya namn, men säger icke mer för det. Sätt AUGUST STRINDBERG DEN OKÄNDE. här förbi. Nej, jag tycker icke om att sitta der; det löper beständigt folk MODREN. förbi som floden dernere; här såg jag på landsvägen menniskobarn vandra lekande, schackrande, tiggande, svärjande, dansande. Jag år gör oss förfång och gnager på vårt arfvegods. I våras tog han bort all slottermark så att vi måste sälja kreaturen. Egendomen älskar denna bänk och jag älskar floden dernere fastän han hvarje Och här har jag suttit sedan jag var barn och sett lifvet rinna
Majits Nådiga framställningar, rörande uttagande till vapenöfning af endast ett bestämdt antal af hvarje års beväringsskyldige ynglingar, äfvensom angående öfningslidens för nämnde manskap fastställande till 3i dagar, icke blifvit af Rikets Ständer bifallne, lärer, såsom följd häraf, frågan om anvisandet af ett lill beloppet begränsadt anslag för merberörde vapenöfningar böra förfalla, hvaremot, enligt hvad Utskottet uti förestående första punkt yttrat, de för sjöbevärin gens underhåll under öfningstiden erforderliga kostnader böra bestridas af det förslags-anslag för beväringsmanskapets vapenöfningar, hvilket, till belopp af 120,000 r:dr årligen, kommer att i den nya riksstaten å fjerde hufvudtiteln uppföras. På grund häraf får Utskottet alltså hemställa, att den af Kongl. Majit äskade, uti denna punkt omförmälde, anslagssumma af 38,213 rldr 32 sk. icke må af Rikets Ständer beviljas. 4:o Vidare har Kongl. Majit för verkställigheten af meranämnde plan för beväringens vapenöfningar, hvad sjöförsvaret anginge, föreslagit, att å 5:te hufvudtiteln måtte uppföras följande årliga anslag, nemligen: «) Stats-Vts/i:s V(lutande., N:o 253.
Jag tror, att anledn:n till detta hushållningssätt ligger mindre i brist på föreskrifter, ty många redan existerande författningar innehålla en mängd föreskrifter i afseende på tillämpningen af hvad Hr af Ström nu föreslagit, till ytterligare fullkomnande af samma föreskrifter; men sådane jagar äro utan ändamål och åstadkomma aldrig det resultat man åsyftar, om man icke derjemte kan befordra lagarna till verkställighet. Jag anhälliåller alltså att få förena mig med motionären deruti, att Utsk:s uppmärksamhet må fästas på nödvändigheten att anskaffa medel till kontroller å författmnas efterlefnad, ty eljest komma dessa förfatlmr att stanna pä papperet. Hr af Ströms förevar, motion begärdes på bordet. Frih. Raab, Carl Adam Jakob: uppläste följande: Kring hela landel höres en klagan öfver tilltagande tjufnad, brott och osäkerhet. Visserligen finnes, särskildt för de 2 sednare åren, en orsak härtill i de svåra missvexterna; men jag befarar, att äfven en annan varaktigare och mera ..djupgående finnes grundad i massans dåliga rättsbegrepp. Delta synes hafva betydligt försämrats under sednare tider och under förhållanden då eljest bildningen och mildare Jagar borde åstadkommit motsatta resultater. Man frågar sig derför: hvad kan vara orsaken till dessa nedslående rön, hvilka äro de dolda krafter, som sålunda upprörande verka på djupet af samhället? En orsak har jag redan i en föreg:de motion sökt utveckla, nemi. bristande lefnadsutsigt för arbetaren, brist på materiella medel att betrygga hans ekonomiska sjelfbestånd. Jag skall nu söka utveckla en annan, som, åtminstone i öfverensstämmelse med min erfarenhet, tål sin granskning. Jag utgår från den enkla grundsatsen af rättvisa — rättvisa åt alla. — Staten är ovillkorligt förpligtad att tillse, det en livar medborgare får ostörd njuta frukten af sin flit och omtanka; den mäste således äfven freda och hägna den redbara menniskan från den oärliges tillgrepp. Gamla lagar, så väl som nya förordna', uppfylla icke efter mitt begrepp dessa fordringar.
Franska. B. C. Latin. A. Franska. B. C. Latin. Franska. Franska. Franska. Franska. Onsdag. \ 0—12 Skrifkonst. ( Skrifkonst s och t Mathematik. n 0—’] i iiiNaMathematik. turMathematik. kunMathematik. nigMathematik. lie Mathematik. t. Mathematik. 7—9 Religion. Religion. 7—9 Tyska. A. Tyska. B. C. Franska. Franska. Franska. Franska. Franska. Thorsdag. 10—12 Linearteckning. Franska. B. C. Latin. Franska. B. Franska. Franska. Latin. Franska. Latin. Franska. Latin. 3 — 5 Historia och Geografi. Tyska. 3—5 A. Svenska. B. C. Latin. A. Svenska. B. C. Latin. Tyska. Tyska. Tyska. Tyska. 7—9 Svenska. Svenska. 7 — 9 Mathematik. Mathematik. Mathematik. Mathematik. Mathematik. Mathematik. Fredas. 10—12 Skrifkonst. Teckning. Teckning. Teckning. Teckning. Teckning. 3 — 5 Historia och Geografi. Historia och Geografi. 3—5 A. Franska. B. C. Latin. Franska. D. Engelska. E. F. Grekiska. Engelska. Grekiska. Engelska. Grekiska. Engelska. Grekiska. 7—9 Religion. Tyska. 7—9 Religion. Religion. Religion. Religion. ' Religion. Religion. Mathematik. JIO—H 1 M l -41 A. Naturkunnighet. B. C. Latin. Historia och Geografi. A. Naturkunnighet. B. C. Latin. Historia och Geografi. D. Naturkunnighet. E. F. Grekiska. Historia och Geografi. Naturkunnighet. Grekiska. Historia och Geografi. Naturkunnighet. Grekiska. Historia och Geografi. Naturkunnighet. Grekiska. Historia och Geografi. A B C D E F — „ , , jemte engelska.
JO . Malmö, Gotha S nål-Bolags 1 ch GötheJ' borgs Diskont-Verks utredning. - • 3*50- Stats Utskottets. jo t. den Hans Maj:t Konungen och Dess Arf vingar tillslagne årliga ränta. 17- jo medel åt Bergs-Rådet Friherre Hermelin 4.4. 106. medel till kostnaderne vid en förbattrad ' Fång-forsling och bevakning. * *127* N:r jo 7. Innehall.. medel till Drottningholms Broars istånd Sid. 20-8. 209 Ilo, !»u, ir?. a 1.3. a r 4.. 215 ar 6 C117 2X8 219. 220, 22J. 22 2. 223. 224- 126. sättande. * ' 435* återremiss i frågan om förhöjning af Postskjutslegan. - 438» återremiss i frågan om Segelleden genom Ba,ggen$sundet och Stäket ' 439* återremiss i frågan om medel till hamn* byggnaden i Malmö. ... 43$. återremiss i frågan om Skattelösen å Lotshemman. 440. återremiss i frågan om, förbättring af Läns. mäns Lönevilkor - * 441 . återremiss i frågan om ersättning till Sfäderne för deras andel i Accissoch Bakugns-penn ingar ne, - 442» »Redovisning för Stafs-Verkets förskott till tryckning af Kiks Ståndens Protokoll och Bihanget vid 18.15 års Riksdag *442* . ny Stat för Gripsholms Slotts och DjurgSrdslletjening. 459. len af Vesterbottniska Länet. 470» . anmärkningar i frågan om Brandförsäk. rings-Verkets ställande un der tillsyn af Fullmäktige i Banken och Riksgäldskontoret, - . - . - -472; Roteringen vid Vesterbottens Regimente. 474. Krono-Tionde-‘pannrr!alens utgörande till Stockholms Stora Barnhus. * . 476, en till Upsala Barnhus donerad Kronofordran.
Sl:s rättighet, alt jemte K. IM. i dessa frågor besluta, utan rotarnes hörande; men jag kan ej heller inse, att det kan vara R. St. förment, att såsom ett villkor för deras beslut äfven antaga alt sådant sker under förutsättning af rotarnes bifall. Jag får således på dessa grunder tillstyrka bifall till ifrågavar Exped.Utsk:s skrifvelse. Frih. Cederström: Jag har alldeles icke begärt borttagande af ord och meningar, för att förändra R. St:s beslut, utan blott för att ställa skrifvelsen i öfverensstämmelse med våra grundlagar. Jag kail ej förmoda, att i beslutet något ord linnes, som står i rak strid emot dessa grundlagar. Den siste värde talaren liar ansett, att den af mig klandrade frasén: ”ulan alt någon rotehållare kan åläggas” <5tc., ej voje olaglig, men han måste väl dock medgifva, att det är högst olämpligt, alt R. St. framkomma lill Regeringen med en sådan skrifvelse, och då jag anser den vara i rak strid emot 80 §:n Reg F:n, sä vidhåller jag min anhållan 0111 återremiss af skrifvelsen, på det att den må blifva ändrad i öfverensstämmelse med grundlagarna, samt hvad om öfverenskommelse!' inom rote skall iakttagas. Frih. Sprengtporten: Jag tager mig friheten hemställa, om icke Hr Landtm, skulle vilja tillåta, att det betänk. hvarpå denna expedition grundar sig, finge uppläsas, för att jemföras med ordalagen i Exped.Ulsk:s förslag, då Ståndets ledamöter blifva i tillfälle att bedomina, huruvida en sådan förändring, som Frih. Cederström föreslagit, möjligen må kunna äga rum. Då likväl sådant för närvar. 5a Den 9 Januari e. m. skulle föranleda till alltför mycken vidlyftighet, så anhåller jag, att expeditionen måtte få hvila på hordet till nästa plenum. Gr. Frölich, David, förenade sig med Frih. Sprengtporten. Förslaget N:o igi blef i anledn. häraf hvilande på bordet.
Ölverståthållare-Embetet; Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och till Landtstaten hörande tjenstemän; Öfver-Intendents-Embetet; General-Landtmäteri-Kontoret; Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader; Styrelserne för Statens jernvägar; Chefs-embetena samt civile tjenstemän vid arméen och flottan; Guvernörs-embetet vid Krigs-Akademien; Konsistorierna; Rektors-embeten och Fakulteter vid Universiteten; Teknologiska Institutet; Tulldistrikts-Chefsembeten ; samtlige Underdomstolar; Bergshauptmän och Bergmästare; Magistrater och andra Styrelser samt öfriga Verk och Myndigheter i städer och köpingar; Sjömanshus, Alla handlingar, som icke i 3:dje, 4:de och 6:te §§ finnas omförmälda, skola, då de från förenämnda Verk och Myndigheter utgifvas eller dit inlemnas, vara försedda med stämpel, beräknad sålunda: Biti. till R. St. Handlingar, som utgifvas: Ridr öre. Ridt öre. R:dr öre. Kongl. Maj:ts Domar, Utslag och Resolutioner i hvarjehanda mål och ärenden beläggas med stämpel till belopp af: för första arket 15 för hvart och ett af de öfriga arken — 2 — Lejdeoch Pardons-bref 6 — Stämningar, Konstitutorialer och Förordnanden, för hvarje ark 25 — 50 2 Domar, Utslag och Resolutioner för hvarje ark ... 25 —. 50 — Alia andra utgående handlingar, äfvensom afskrifter, för hvarje ark 25 — 50 — 50 § 6- Om stämpel till åtskilliga skrifter och handlingar, som dermed skola förses, utan förändring af beloppet, hvar helst de företes eller utgifvas. Följande handlingar förses med stämpel till nedanstående belopp: