Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S V A N L U N D . Jo -jo, Fina! man tar inte en poli skonstapel der man sätter honom inte! A L L A ( skrattan de , i det de se ut ). Hurra! Haha-ha! Der ligga de alla tre! S V A N L U N D . Och J anson körde hufvut in i h undkojan! E N F L I C K A . Herre Gud, om hund' biter näsan af honom! J A N S O N ( utanför , afbruten af en skällan de hund ). Foj! Cas to r ... seså, lilla Moppe.. Åh gå di n väg ... Nej hör nu, det der ä' inte rätt! F I N A ( ko mmer in ). Ja, jag stupa' i min krinol in! det kan jag inte hjelpa! L I N A ( inkommer arm i arm med Jan son , gråtande och ond ). Det var Fina som skuffade mi g i ryggen! S V A N L U N D . Åhnej , han är inte van vid köttmat! F I N A . Åh se så, hvad g ör det att man faller omkull när man är ute och roar sig! J A N S O N ( sa kta ) Gråt i nte Lina lilla! Du fick mig ju i fallet! J A N S O N ( sakta ). Stötte du dig k anske på hundkojan? L I N A . Ja, det är inte derför jag gråter .. men... 111 L I N A . Nej, det var på knäskålen! L I S E T T E . Jag tyck er att om man sk all leka något, så borde man leka pantlekar ... då kan man åtminstone... L I S E T T E . Äh , prata då kan man åtminstone slippa slå o mkull sig... S V A N L U N D . Få sig en puss i hastigheten, ja! B L O M S T E R V A L L . Nej! vi ska dansa! ( till musikanterna ) Spela opp en f ransäs, det är en så bra dans, för då kan man få konsalvera under tu rerna!
Ståndet ansett vara af beskaffenhet att föranleda rättelse i ofvannämnda §§; men då Utskottet af diskussionen öfver Betänkandet N:o 20 funnit att, vid återremissen af samma §§, inom BondeStåndet blifvit yrkadt, att enär, vid behandlingen af § 3 uti förslaget till Bevillningsstadga, Ståndet beslutat att behållna afkastningeu borde tagas till grund för bestämmandet af fastighets uppskattningsvärde, ett med detta beslut öfverensstämmande tillägg jemväl måtte införas antingen i 4:de eller i 5:te 8 af Instruktionen för Taxerings-förrättningarne, torde det kunna antagas, att det vilkor Bonde-Ståndet fästat vid godkännandet af sistnämnda §§ afser, att enahanda tillägg rörande behållna afkastningen, som, enligt Ståndets beslut, skulle ingå i § 3 af Bevillnings-stadgau, jemväl borde inflyta uti någondera af berörde §§ i Instruktionen. Enär likväl, derest vid den af Utskottet härofvan föreslagna omröstning, Bonde-Ståndets beslut om ofvannämnde tillägg till § 3 uti Bevillnings-sladgan skulle blifva Rikets Ständers beslut, något behof icke kan förefinnas, att äfven uti Instruktionen för Taxerings-förrättningarne införa samma tillägg samt då frågan huruvida en utj Bevillnings-stadgan meddelad föreskrift jemväl bör uti Instruktionen upprepas, icke inverkar på grunderna för bevillningen eller deras tillämpning och Bevillningens fördelning, lärer, vid det förhållande att Utskottets förslag till §§ 4 och 5 uti nämnda Instruktion är af tre Stånd godkändt, samma förslag vara af Rikets Ständer antaget; hvilket Utskoltet ansett sig böra anmäla. § 9. Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden hafva godkänt denna §, hvilken äfven af Borgare-Ståndet blifvit antagen, men med det tillägg, so m omförmä d2 Bevillnings-U (skottets Memorial N:o 39. les i nedanstående voteriugs-proposition.
Hvad Utsk. i dessa punkter föreslagit och tillstyrkt, blef af R. o. Ad. bifallet. H. Ex Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komme att fortsättas kl. 0 e. m. Den 8 Januari f. m. 27:de punkten, angide åtskilliga ifrågasatta förändringar i nu gällande författnings g §, om stämpling af tidningar. H. Ex. Hr Gr. Björnstjerna, Magnus: Som fråga nu är om tidningar och deras stämplande, torde R. o. Ad. tillåta mig att göra en kort framställning om tryckfrihetslagstiftningen i andra länder, jemförelsevis med vår. Innan jag ingår i denna fråga, måste jag likväl, på det man icke må gifva åt mitt yttrande en annan färg än den, det verkligen häfver, och till hvilket man är mycket fallen i vår tidningspress, förklara, att jag är, och alltid varit en sann och tillgifven vän af tryckfrihet; att jag alltid ansett den utgöra ett conditio sine qua non af den representativa samhällsordningen; att jag i flere af mina skrifter framställt denna öfvertygelse, och alt jag äfven som riksdagsman alltid arhelat i detta syfte. Till bevis härpå, skall jag anföra, alt jag var bland dem, hvilka i frigast bestridde, och jag tror i någon mån bidrog all i della Stånd tillintetgöra det farligaste af alla försök, som hittills blifvit gjordt emot vår tryckfrihet, nemi. det af 1835 års Const.Utsk., som yrkade, att juryn i tryckfrihetsmål skulle upphäfvas, och dessa mål hänföras till de ordinarie domstolarne. Jag måste äfven nämna, att jag vid samma riksdag, för att afhjelpa de med skäl af Const.Utsk. vår nuvar. jurv förebrådde bristfälligheter
Häröfver är af Fullmägtige afgifven den förklaring, att ofvanberörda föreskrift, sorn, i hvad densamma angår åliggandet för vederbörande i Sedel-kontoret att utan särskild ersättning underskrifva sedlar, oförändrad bibehållits sedan längre tid tillbaka, kunnat ända intill Banko-verkets sednaste organisation, i så måtto åtlvdas, att sedel-underskrifningen tidtals och till högst 1,000 stycken sedlar dagligen blifvit utan ersättning i kontoret verkställd, men att, sedan tjenstemanna-personalen derstädes, hvilken tillförene utgjordes af 3 Kommissarier, 1 Kamererare, 4 Bokhållare och 6 Kontors-skrifvare, vid berörde organisation blifvit förminskad till 2 Kommissa rier, 1 Kamererare, 2 Bokhållare och 3 Kontors-skrifvare, hvilka 8 personer det numera åligger att besörja alla de göromål, som förut delades emellan 14, sedelunderskrilning såsom tjenstepligt destomindre kunnat dem åläggas, som göroroåleu för nya sedlars tillverkning och förslitna sedlars emottagning och vidare behandling inom Sedel-kontoret så betvdligt ökats, att anställandet af särskilda biträden, mot godtgöreise af Bankens medel, tid efter annan, funnits ovilkorligen nödigt. 1 anledning af hvad sålunda blifvit anförd t, vill Utskottet framdeles taga i öfvervägande, huruvida någon ändring i det för vederbörande i Sedel-kontoret nu stadgade åliggande att, utan särskild ersättning, verkställa underskrifning af Bankens sedlar må vara af omständigheterna påkallad. § 22. (1859 års Itev.-ber. § 88. Jemte uttalande af sin åsigt om behofvet af genomgripande förändringar i de Rcmganisalör Banko-verkets styrelse och förvaltning nu stadgade grunder, hafva Revisorerna lionv"1l.^pa|nko hemställt, att Rikets Ständer, genom tillsättande af en kommitté af sakkunnige män eller på annat lämpligt sätt, måtte låta utarbeta förslag till en fullständig reorganisation af Banken. 22 Banko-lJtskottets Berättelse M 6. Decharge.
Ridderskapet och Adeln väckt motion, sorn blifvit till Statsutskottet remitterad, har herr Munck af Rosenschöld x Nils Rudolfa anfört, att de i riket varande fromma stiftelser mindre väl förvaltades af de personer, åt hvilka det blifvit anförtrodt att om densamma hafva vård, samt att derföre det vöre af högsta behof, att en öfverstyrelse inrättades, som hade tillsynen öfver de många sådana, genom enskilda donationer bildade, stiftelser; och har motionären, i anseende härtill, föreslagit, alt Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att en general-direktör förtrdnades för i riket befintliga fromma stiftelser, samt att Rikets Ständer till hans aflönande ansloge ett belopp, motsvarande den lön, sorn general-direktören för fängelserne åtnjuter; men att, om Rikets Ständer ej bi föl le berörde anslag, Rikets Ständer då måtte hos Kongl. Majit i underdånighet hemställa, att nämnda styrelse ställdes under uppsigt af general-direktören för fängelserna. Sedan Stals-ulskottet ansett nödigt att gemensamt med Allmänna Bes v är soch Ekonomi-utskottet behandla denna fråga, hafva Utskotten sammanträdt och tagit densamma i öfvervägande, samt få sitt utlåtande derom nu afgifva.
Dock varder detta till Rikets Högloft. Ständers egen piöfning vördsamt öfverlemnadt. Stockholm den 12 Julii i834- Statssamt Allm. Besv.- och O economie-U[sköttens Utlåtande N:o i3. 11 N:o i3. Ankom till Exp.-Utsk. den i3 Julii. Utlåtande, i fråga om inrättande af enskilde spanmålsförräd i Riket. Till Statssamt Allmänna Besvärsoell Oeconomie-Utskottens handläggning hafva, under den i3 sisth Mars, från Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit remitterade: 1:0 En motion af Riksdagsfullmägligen Lars Larsson från Elfsborgs Län, hvilken anfört, hurusom, då det visat sig, att uraktlåten besparing af spanmålsförråd från de ymnigare åren, vid inträffad missväxt, föranledt till verklig förlägenhet och ökat allmänna skuldsättningen, nödvändigt vore, att i tid vara betänkt på vidtagande af sådane åtgärder och inrättningar, som i behofvets stund kunde utgöra ett säkert räddningsmedel för vårt på tillgångar utblottade fädernesland. De undsättningsbidrag, Staten i svåra år lemnade, voro, enligt Motionairens åsigt, icke annat än lån, de der, lika med annan skuldsättning, förstörde välmågan, äfvensom erfarenheten visat, att inrättningar af spanmålsförråd under publik förvaltning icke voro tjenlige.
Ständer vid nu påstående Riksmöte den 27 sistlidne Februari afgifne enahanda - JDeti 29 Mars. 483 handa Berättelse för den ditintil! förflutne det af delta år, jemte de handlingar, sorn vid de förstnämnde blifvit fogade. I följd deraf har Lag-Utskottet till granskning företagit berörde Berätlelser, hvarvid Utskottet ansett sig först böra utskilja de af deruti innefattade ämnen, hvilka Utskottet funnit icke kunna hänföras till dem, sorn enligt 33 § i R:ksdags-Ordningen tillhöra Utskottets pröfning och handläggning. Dessa har Utskottet funnit bestå af följande t 1:0 De af Herr Friherren och Justitiag-Ombudsrnmanen gjorde uppgifter angående den granskning, som Herr Friherren och Justitiae-Otnbudsmannen företagit af de årligen i Länen satta Markegångs-Taxor, tillika tned hvad han i sammanhang dermed uti Berättelsen for nästlidet år anmärkt, i afseende på nödvändigheten af förändrad Termin för berörde Taxors sättande, och hrad af Markegång? - .Taxerings - Comitéerna dervid borde iakttagas. 2:0 Hvad som blifvit anfördt, så väl angående bfchofvet af klara föreskrifter uti de obestämda delar af Conventionen emellan Presterskapet och Forsamlingarna på Gottland, och innevånarena derstädes, rörande det förres Lönerättigheter, som ock, att, till befrämjande af berörde Lands odling, beloppet af Kronans Två Trettiondedelar af Tionden efter vanlig skattläggniugsmethod, likasom pä Svenska sidan, borde fast stäl - 4 8* Den 2 9 Marsl stallas till vissa tunnor Spannmål, ehvad Kronan den sjelf uppbär, eller de än vidare af Presterskapet må aUrjutas. 3:0,Det förslag, som tiae-Ombudsmannen blifvit uppgifvet, att till de pa Öland belägne Hemmans förbättring och befordrande af Landets odling, emellan dem skifta en betydlig del af den Kronan derstädes tillhöriga (Utmark. 4:0
Utaf de för hvarje , särskildt lån meddelade upplysningar, bär Utskottet inhemtat: u) angående 6 st. lån å tillsammans ll;dr 7,668: 29. 8., att såväl låntagare, som löftesmän, i utfattigt tillstånd, allidit; samt b) beträffande öfriga 10 stycken lån å tillhopa R:dr 2,501: 44 sk. 4 rst., att, ehuru för hvarldera lånet en eller annan af gäldenärerne ännu lefver, samtlige desse gäldenärer, inalles 13 personer, likvijl, sedan flera år tillbaka, befinna sig i utfattig belägenhet; att af dem en begifvit sig till okänd ort, så alt besked icke kunnat erhållas, om han ännu lefver eller är död, en är ofärdig och oförmögen lill arbete, en blind, 82 år gammal, fyra åtnjuta fattigunderstöd af de socknar, der de äro boende, samt de öfriga sex fortfarande äro i det utblottade tillstånd, att någon utsigt icke förefinnes att numera kunna hos dem uttaga någon del af Lånekontorets fordringar; äfvensom att samtliga ofvanbe rörda län, med undantag allenast af ett bland de under litt. a) upptagna, blif vit under åyen 1837—1847, såsom osäkra, inom linien förda. Då en fortfarande bevakning af så beskaffade fordringar endast skulle tillskynda Lånekontoret kostnader, finner Utskottet sig böra tillstyrka, att följande 16 stycken lån måtte till deras nuvarande kapital-återstod, utgörande å Bih. till R. St. N:o 47 S. Johansson, förfallet 1830 . 4. fä med tillsammans B:ko R:dr 10,170: 26. — utur räkenskaperna afskrifvas.
Guano, som varit använd såsom gödningsämne, anses för dyr och icke medförande motsvarig nytta. En benmjölsfabrik med betydlig tillverkning drifves å Essingen i Bromma socken, men produkten utgår i handel till andra orter, och endast mindre partier lära hafva kommit länet till godo. Från hufvudstaden till trakter i dess närhet utföres deremot latrinorenlighet jemte annan spillning, äfvensom något gaskalk förmäles hafva inom Långhundra fögderi blifvit till gödningsämne begagnad. Stängselväsendet hvilar ännu tungt på jordbruket, såsom dragande derifrån en betydlig mängd dagsverken, och inverkar dessutom menligt på den årligen minskade skogstillgången. Väl hafva å större egendomar gärdesgårdarne dels börjat försvinna och dels redan helt och hållet blifvit afskaffade inom ägorna, likasom, der sådane egendomar gränsa till hvarandra, föreningar blifvit träffade om stängselns bottagande äfven i skiljolinierna, men allmogen och flertalet af andra jordinnehafvare bibehålla fortfarande hägnaderna, hvilka dock mångenstädes blifvit omdelade med tillämpning af de i Nådiga Förordningen den 21 December 1857 stadgade grunder. Att landtbruksmöten, såväl de allmänna för länet som de särskilda för Hushålls-gillena, jemte dervid utdelade premier och anställde täflingar, äfvensom den undervisning, de inom länet anlitade Agronomer meddela, ägt välgörande inflytande på jordbruket, i den mån allt sådant lifligare omfattats af landthushållaren, kan icke nekas, men resultaten visa sig endast långsamt så till vida, som jordbrukaren i allmänhet saknar nödiga medel att tillegna sig de fördelar, insigt i förening med kapital förmår lemna. Länets Landtbruksskola, som vid periodens slut var flyttad till Wårby i Huddinge socken, har fortsatt sin verksamhet; och räknade densamma under sista året 13 elever. Det öfvervägande antalet arbetare består af stattorpare. Mindre allmänt förekomma jordtorpare; och allmogen använder hufvudsakligen tjenare i husbondens bröd. Såsom ofvan är nämndt, begagnas i åtskilliga trakter till förstärkning af arbetspersonalen under sommartiden arbetare från andra län.
Genom Discontpapperens återgående till alk männa Rörelsen, blifva Capitalisterne, som icke mera på dem erhålla Ränta, sjelfve angelägne att dem utlåna, eller a^tt för dem ingå i Näringarne; och i båda fallen kommer interesset hos Capitalisten på penningar, att till ansenlig del återhålla Capitalisten pd Inteckningar från allt det missbruk af magt öfver sina Gäldenärer , hvartill annars allmänna ställningen ger tillfälle. När man eftersinnar att DiscontPappereo redan länge tillhört RörelseCapilalet, samt att alla Varupriser redan, som man säger, satt sig efter RörelseCapitalets så beskaffade storlek; så finner man , derest man med allmänna ordet Myntvärde menar pappersMyntets förhållande till Varupriserne , att detta värde icke minskas derföre, att Treprocents Sedelstocken ombytes till RiksgäldsSedlar ; ty då RörelseCapitalet icke derföre blir en Skilling större , än det länge varit, så kunna Varupriserne icke af ombytet stegras. Priserne hafva icke fallit sedan DiscontPapperen suspenderades; och på 78 Den 17 Martil, /. »/, dem skall DiscontPapperens återställande icke verka skadligt. Jag har rut med en vidlyftighet, som varit svår att undvika, men för hvilken jag begär tillgift, redovisat mina tänkesätt Och mitt ändamål: Och jag forsslar alltså : 1:0 Att FilialDiSeOnterne Upphöra, hvarvid dock Götha CanalBolags rätt sålunda godtgöres att den vinst, Som, enligt uppgift till 1S 1 5 års Ständer, varit påräknad af 120,000 Rdr Banco årligen, skulle till Bolaget afRiksgäldsCon oiret, i RiksgäldiSedlar, efter Realisationsgrunden, erläggas till Octroyens slut.
Bifölls. S. D. Fortsattes föredragningen af Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 12, angående grunderne för den blifvande allmänna Bevillningen, samt föreskrifterne för och tillämpningen deraf och samma Utskotts Utlåtande N:o 27, i anledning af anmärkningar emot nyssnämnde Betänkande. Till följd af Ståndets, i sisla plenum fattade beslut att håde Beredningsoch Taxerings-Comiteer borde bibehållas, de sistnämnde likväl endast hållas under första året då en ny Bevillnings-förordning skulle tillämpas, äfvensom i sammanhanghärmed gjorda förbehåll, att, i afseende på så väl redactionen af hithörande §§. i Bevillnings-förordningen, som dessa Comiteers sammansättning och befattning serskildt besluta, företogs detta ämne, hvarom beslöts på sätt, som följer: Om Berednings-Cornite pä landet. §. 49. Härads-Skrifvaren åligger att författa och till Konungens Befallningshafvande, under loppet af Januari månad, insända förslag till terminer för Berednings-Comteernas inom fögderiet sammanträden, hvilka så bestämmas, att Härads-Skrifvaren dervid kan vara tillstädes och att förrättningarne inom April månads utgång det året, då Taxerings-Comite skall hållas, men eljest inom medlet af Juni månad, må kunna fullbordas. §. 50. Godkändes, med iagttagande af den förändring, att orden ”TaxeringsComiteer”, sorn å 2:dra och 5:te raden förekomma, utbytas på begge ställen mot ”Berednings-Comiteer”. §. 51. Bifölls, med deii förändring alt ordet ”Taxerings” utbytes mot 'Borednings”. §. 52.
September beslutne återerimiss å Betänkandet N:o 1301 om laga, Fröt, Ut är. d. jj Nav. isjj. 107 Domstol för atal emot Rikets HofRätter, Collegier och flere Äinbets-Verk. m* m, S. D. Återremitterades EevillningsUtskottefs Eelänkande N:o 53 med förslag till en ny Författning angående Brännvinsbränningen och de derför bestämda afgifter. S. D. Upplästes Höglofl. Ridderskapets och Atlelns ProtocolIsUtdrag af den 7 dennes med afslag å StatsBancooch Dag-Utskottens Utlåtanden N:o 314 och 547, om enskilde personers rättighet att utfärda invisningar, uti hvilket beslut MedStinden blifvit inbjudna att sig förena. Men, som BorgareStåndet redan den 31 sisth Och bifallit nämnde Utlåtanden jemte den föreslagna invisningsstadgan, fann Ståndet sig icke kunna inbjudningen antaga. 6. D. Följande Utlåtanden fijredrogos å nyo och ttiföllos: Prot, Utdr, d, 12 Not/, rS23> Stais Utskottets: N:o 578) angående Statsregleringen x allmänhet, samt med förslag till Riksstat för 1834 och följande åren intill nästa Riksdag. N:o 581, öfver anmärkningar vid Betänkandet om betalningen för erhållen undsättningssäd från Allmänna Magazinsinrättningens förråd, N:o 584, om Convoycorornissariatets Creditiv. N:o 585, öfver anmärkningar vid Betänkandet i fråga om undersökning, rörande utgifterne vid Garni, zons Sjukhusbyggnaden i Stockholm, N:o 586, öfver en Motion om rättighet för vederbörande att med penningar Josa kronans behållne räntepersedlar. N:o 587, om medel till kostnäderne för Landshöfdingarnes Ämbetskungörelsers tryckning. EkonomiUtskottets:
Jern föras åter de förenade Rikenas sjöfarts-förhållanden , visar sig t. ex., att, enligt officiella uppgifter, under loppet af åren 1838—1842 till hamnar vid Medelhafvet och Svarta Hafvet ankommit i medeltal årligen 251 Svenska fartyg om 26,3o4 lästers drägtighet samt 141 Norrska fartyg af 11,601 läster. Om äfven på vissa andra bland de utrikes platser, hvarest Svenske oeh Norrske, af Handelsoch Sjöfarts-fonden aflönie, Consuler äro anställde, Svenska sjöfarten i något större mon öf versk.juter den Norrska, iin som i afseende på Medel hafs-far len eger rum, torde dock med full säkerhet kunna antagas, att ett betydligt missförhållande förefinnes emellan de begge Rikenas tillskott för bestridande af ifrågavarande utgifter, hvilkas ändamål likväl är skyddande och befrämjande af ej mindre det ena än det andra Rikets handel och sjöfart. På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, har Utskottet trott sig böra hemställa, . 1:0 att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, alt, sedan fredsverket med Barbaresk-Staterne å Afrikas norra kust erhållit en sådan definitiv reglering, att någon afgift från Sveriges sida i och för Svenska handelns och sjöfartens betryggande emot nämnde Stater icke vidare anses erforderlig, Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition, angående den nedsättning i nu stadgade afgift till meranänrnde fond, som i Nåder finnas lämplig, på det att Rikets Ständer 4 Stals-Utskollels Ullålande, N.o 1*3. t må blifva i tillfälle atl detta ärende då till slutlig pröfning företaga; äfvensom att Rikets Ständer, i likhet med hvad vid sista Riksdag egde rum, hos Kongl. Majrt förnya deras underdåniga anhållan, det nödiga åtgärder måtte vidtagas för tillvägabringande af en sådan reglering af Norrska Statens andel i de samfäldta kostnaderne för Svenska oell Norrska handelns skyddande, som med rättvisa och billighet öfverensstämma.
Ian har under år 1847 nedgått ifrån 6 till 5 procent. §. 5. 8 fäderne, l:o. Westerås stad är, i topografiskt afseende samt till areal och byggnadssätt, sedan sista femårsberättelsen oförändrad, med undantag att åtskilliga tillbyggnader-och förbättringar a flera gårdstomter till större beqvämlighet och prydlighet tillkommit. Stadens folkmängd är i 1 §. uppgifven jemte dess tillökning, hvilken mera herutt pä inflyttningar än på nativitetens förhållande till mortaliteten. 32 Tvisten om det i förra femårsberättelsen omförmälda förslag till förändrad disposition af stadens utmark har blifvit till Eder Kongl. Maj:t fullföljd 5 och enligt Eder Kongl. Maj:ts nådiga Utslag beror förslaget på frågan om upphäfvande af de å utmarkslotterne tillkomne fastedomar, hvilka äro utfärdade i sammanhang med fastebref å de gårdstomter, hvartill utmarkslotterne blifvit indelade. Handeln är i Westerås den vigtigaste näringsgrenen. Den har icke betydligen tilltagit under ifrågavarande period. Spannmålsproducenten]e på landsbygden hafva sjelfve spekulerat i spannmålshandeln och skördarne hafva varit gynnsamma i Stora Kopparbergs län samt tillika i länets bergslager med undantag af de 2: ne första åren 1844 och 1845, i följd hvaraf spannmålsafsättningen på Dalarne och Bergslagen minskats. Häraf och af 1845 års missväxt torde härleda sig att spannmålshandeln, som i Westerås alltid varit betydlig, icke vunnit sä stor tillväxt, som varit önskcligt. Utskeppningen af brukseflekter, hufvudsakligen på Stockholm, har tilltagit och stadens hamn mera än förr varit besökt ifrån sydligare belägna stapelstäder, till hvilka också stadens egna fartyg understundom med frakter afgått. Stadens handtverkerier hafva icke under denna period gjort några märkbara framsteg. Icke heller hafva de haft någon synnerlig afsättning utom staden. — Utmärkande skicklighet har icke hos någon viss klass af slöjdidkare sig visat.