Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Embets Berättelser. 33g ‘Af allt delta synes vara uppenbart , att oordningen i Uppbördsverket uti Götheborgs och Bohus Län icke varit partiel uti det Fögderi, hvarmed afl. KronoFogden Grönvall haft befattning , utan mera allmän än man kunnat förmoda uti ett Ijän , iler Penningrörelsen, under förflutne åren , varit starkare än uti de fleste Öfrige delar af Riket, och således bort underlätta inbetalningen af allmänna medel ; och, om sådant å ena sidan ofelbart måste tillskrifvas vederbörandes efterlåtenhet uti bestämda Embetspligters utöfning, lärer det å den andra icke undfalla någons uppmärksamhet, huru svårt det är för Chefer och Styresmän vid särskilta Embetsverk, att alltid kunna iakttaga nödiga Controller då deras närmaste underhafvande och redoskyldige sammanrota sig till bedrägeri och försnillning. Statens lidande derigenom inskränkes icke till den blotta Penningbrist, som af otrogne Uppbördsmän sällan till fullo ersättes. Oordningens undanrödjande fordrar utom dess särskilta Embetsoch Tjenstemän , hvilkas Extra Löner, Arfvoden och Resekostnader betunga StatsVerket, hvartill kommer, att igenom sådane Periodiske förordnanden och Embetsmäns flyttningar ifrån ett till annat Embetsverk af* brytes sammanhanget af deras egentliga göromål » ansvarigheten derföre minskas och oordningar af annat slag uppkomma, hvarpå exempel igenfinnes uti det af mig här ofvan anmärkte förhållande med de uti Kongl. KammarColiegium ifrån de Norrländske Länen anhängige ärender, hvilkas första förvirring sannolikt härleder sig if*ån den tid , då nu prera aflidne 33° Justitia Ombudsm. EmbetsBrrdttelter. KammarRådet Edman måste lemna föredragningen deraf, för atl bestrida ett honom gifvet särskilt updrag i afseende pä Tullstyrelsen i Gö* theborg. Det förslag om Räntepersedlarnes förminskning , hvarom vid föregångne Riksdagar fråga ■varit väckt , är ännu icke vederbörligen utredt.
Fårhjordar med ett Får för hvarje år, så uppj kommer dymedelst vid fjerde årets slut ett förökadt antal af icke mindre än 480,000 Får, af hvilka, efter 2 ft Ull på hvardera för året, bör vara att påräkna 960,000 , som, å. min’st 16 Skill. B:co utgör en Summa af 320,000 R:dr B:co. Under nu förevarande magtpåliggande öfverläggning om Svenska Jordbrukarens förlägenhet, samt hjelpmedel deremot, synes mig förberörde Hushålls-anstalt förtjena att äfven komma under pröfning, och jag utbeder mig alltså ödmjukast att, såsom, Den ii Maj e. irt'. efter mitt begrepp, befordrande utvägar för erhållandet af en förökad inrikes production utaf grofva ull-sorter, få å nyo välment uppgifva ofvanomförmälte af mig vid 1SO9 års Riksdag gjorda 2:ne förslag, att nemligen lto 12 procents premier måtte bestås för all den till så kallade Stettiner samt i5 och l600 Klädes-tillverkningen användbara Svenska grof-ull, som på allmänna Ull-magazinarna inlevereras; samt 2-0 att, utan hinder af Lagens förbud emot landt-handel, en hvar må vara tillåtet på landet upphandla Svensk ull, samt, försedd med Presterskapets bevis, att ullen på landet blifvit handlad, för nyssberörde grofva ull-sorter erhålla de stadgade premierna. Under min mångåriga embets-befattning med mål och ärenden Stockholms Fabrikörer rörande, har jag icke utan särdeles förtrytelse sjelf haft tillfälle erfara, huru Klädesfabrjks-idkarne, för bristande tillgång pä Svensk grof-ull, varit nödsakade att i det stället söka och begagna utländsk, samt att likaledes för fina klädes-tillverkningen inhemska ull-förråderna varit otillräckliga ; mig torde ock förty förlåtas, att mitt nit för saken ålägger mig icke allenast att nu för andra gången till Höglofl.
Af afsågade bräder eller brädstumpar af furu eller gran beräknas vid förtullning: S tolfter af till och med i£ alns längd, lika med 1 tolft 2 tolfter af större till och med 4 alnars längd, lika med l tolft. Enträd och Enstafvar Fanérskifvor, draga tull, beräknad till två tredjedelar al den, som är bestämd för snickare-arbeten af samma trädslag. Gevärsstocks-ämnen Handspakar Handspaks-ämncn Lister, sågade af furu och gran, till och med 8 alnars längd och 4 tums omfång Qvantitet för tullberäkningen. 1 kuh. fot. 1 kub. fot. 100 st. Banka. Bih. till It St:s Prot. 1850 & 1851. 5 Sami. 1 Afd. 6 Haft. 42 Qvantitfct för tullberäkningen. Införselstull. Banko. U:dr sk. rist Trädvaror : Läkter, huggne eller täljde sågade i tolft 1 tolft 0 6 5 Master, Bogspröt och Spiror: af 20 till 40 tunis omkrets, 10 fot från storändan derunder Pumpträd: Oborrade, se Master och Spiror. Borrade Ribbor, längre eller kortare 1 stycke 1 stycke 1 stycke 1 tolft 20 s — 16 18 Stäfver, laggoch bollen: af till och med 34 verktums längd å de förra och 22 verktums längd å de sednare: af ek af bok, furu eller gran deröfver till och med 42 verktums längd å de förra och 27 verklums längd å de sednare: 120 st. 120 st. 4 6 — af ek 120 st. 40 af bok, furu eller gran 120 st. 8 derutöfver: af ek af bok, furu eller gran Tunnband 120 st. 120 st. Infiirselstull. Ban ko. R:(Tr sk. r:st Trädvaror :
Hvarföre har ej det Högloflige Uiskot*’ tet ibland CanalDiscontens tillgångar upptagit dess fordran af Canalens ArbetsCassa, sorn vid iSf7 års slut utgjorde 1,08.2,828 Rrdr, till hvars betalande ArbetsCassan åtminstone äger en tillgång uti sina, till omkring 875,0 .>0 R.drs värde belöpande Fastigheter och Inventarier? Om denna tillsång vöre upptagen, skulle, istället för brist, blifva ett öfverskott af 526,228 R:dr. Man svarar härtill, att detta är en tillgång som ej kan realiseras , men jag är öfvertygad att om Götha Canal-Bolag blir bibehållit vid de rättigheter och förmåner 1810 och 18 t 5 års Ständer det beviljat, eller också motsvarande det lemnäs i stället, skall Disconten få sin fordran betald och derigenom blifva i stånd, att till fullo liqvidera sinarCreditorer, utan att med dem behöfva accordera och betala med rabatt. Jag tror ej att denna Discont behöfver något annat accord med sina Creditorer , än tid, att hvad man kallar reda sig. Jag inser alltför väl, att sedan Götha GanalDiscont nu, genom Malmö Disconts Banqueröute, kommit i den förlägenhet, att den nödgats upphöra att betala, kan denna utredning ändå Den 17 Martti t t. w: icke verkställas utan genom ett tempOfairt biw träde af Banquen j men månne ej Banquen bör och kan lemna detta utan olägenhet, då så många Medborgares lycka eller olycka samt Landets allmänna Fenninge-ställning synes for obn^steotu oh sintej Jag vågar derföre , i afseende på Götha Canal Disconts Utredning , vördsammeligen föreslå: * if, 1:0 Att Banquen nu genast inlöser de u*J telöpande Assignauonerne, så snart de till inlösen presenteras. 2:0 Att Banquen garanterar Innehafvarne af Treprocents
Men äfven religionsstridigheterna återspeglades i dramat och tyska litteraturen eger flera skådespel i rent polemisk syftning; de bekantaste af dessa äro Naogeorgs ”Pammachius” (1538), som innehåller en bitter satir mot påfveväldet, och Frischlins ”Phasma” (1592), rigtad emot alla icke-Lutherska läror, hvilka samtliga blifva dömda till helvetet. Katolikerna blefvo ej svar skyldiga; den berömdaste af deras polemiska dramer är Lennii ”Monachopornomachia,” deri Luther på grund af sitt giftermål framställes som en liderlig skökovän. Strängt lutherska och afsigtligt skrifna för att inskärpa den trösterika läran om återlösningen genom tron äro en del af de dramer, dem Gervinus kallar Evangeliska Moraliteter. De närma sig mera till folkdramat än till de enkla bibelstyckena, äro skrifna i platt didaktiska ändamål, oftast allegoriskt hållna, hafva en fritt uppfunnen fabel med öfverdrifvet onda och goda karakterer, personifierade dygder och laster, englar och djeflar; kyrkosånger äro i dem inströdda, och der uppträder äfven narren, som har till uppgift att under och efter representationen inpregla hos åskådarna moralen af det framställda. Denna art uppstod först i medlet af 16:de århundradet och fortsattes ända in i 17:de, men led mycket afbräck genom den nya rigtning, som med Ayrer inträdde i slutet af förstnämnde sekel. — Äfven mytologiska och historiska ämnen behandlades någongång i skoldramat, dock synes detta företrädesvis vid teatern i Strassburg hafva varit fallet199. Af allt detta synes, att det egentligen varit det evangeliska Tyskland, som odlat skoldramat. Men katolikerna upptogo äfven bruket att låta skolynglingarna spela komedi, och jesuiterna togo genast skolkomedierna om hand; i deras skolor utfördes sådana med stor pomp och ståt.
St., hvaraf de skola hemta ledning för de beslut, dc i sin ordning äga rätt att fatta, huruvida nemi. Rikets väl kräfver, att den rådgifvare bör anmälas hos Konungen till entledigande, emot hvilken anmärkning inom Utsk. blifvit gjord, har jag trott det vara oundvikligt att inom Utsk. öfverskåda administrationen i sin helhet, innan man fällde ett omdöme, sorn, efter min 3jG Den 3o Juni f. m. mening, bör på denna allmänna öfverskådning vara bygdt, och icke på ett eller annat särskildt fall, som sällan, måhända aldrig, lemnar ett säkert och oförvilladt omdöme om rådgifvarekallels samvetsgranna och behöriga utöfning. Grundlagens nyttjade ord: sådant tillkännagifva, vittna, efter min öfvertygelse, om grundlagsstiftarens sorgfällighet att inom Utsk:s pröfningsområde bibehålla de isolerade fallen för att deraf bilda ett helt resultat, uttaladt genom Utsk:s tillkännagifvande, då Utsk. pröfvar Rikets sannskyldiga nytta vara genom fortsatta obetänkta eller oriktiga rådslag för nära trädd; och hade sådant icke varit meningen, hade säkerligen en ordställning blifvit företrädesvis vald, som positivt ålagt Utsk. att uppgifva och tillkännagifva hvarje fall, der rådslaget blifvit afgifvet. Men det var, efter mitt förmenande, grundlagens afsigt att från Ståndens plena afleda just dessa speciella tillkännagifvanden, som i samma mån skulle blifva för Stånden missledande, som Stånden icke ägde tillfälle att jemnföra dem med prot:n, dem Utsk. icke får till Stånden utlemna. Denna min mening hemtar, som det vill synas mig, Stod genom jemnförelse af de ifrågavar. §§:s ordställning med 29 § Riksd.Ordn. och 90 § Reg.F., som förutsätta, att under R. St:s öfverläggning och pröfning aldrig få komma enskilda frågor i annan ordning, än den 29 § föreskrifver.
Cdirimittöraaé hafva tilisändt Landshöfdingen i7 Sjudnirigspanrior, och, premier för 8 Plahtladctr ärö beviljade. Hallands Län. Delta Tan utgör, tillika med Småland beli och Göinge Härader af Skåne, ett Saltpélersju der 3. a B. Nio 41, 4L Deri 19 April• deri-district. För detsamma är en särskildt Under-Styresman antagen och lika premier utfärdade för saltpeter - ladors anläggning efter Österbottniska methoden, sorn i afseende på Småland äro utfästade. Landshöfdingen och Riddaren Sylvander har med utmärkt nit och omtanka sökt befrämja näringens fortgång. Af de redan anlagde och med tjenliga jordblandningar försedde 6 lador liro 2:ne till allmän .eftersyn vid Halmstads Slott ph; Landshöfdingen® enskildta bekostnad uppförde, med dertill hörande kokhus och urinsamlingsnnstallter, hvarvid en af Committerade från Osterbotten förskrifven Verkmästare bilrädt. Tolf ledan påbörjade lador komma instundande vår och sommar till fullbordan, hvaribland Landshöfdingen arnar inrätta sine å sitt Boställe, efter en af Professor Schwarts uppgifven method, då ladan egentligen kommer att bestå af ett halmtak på stenpelare, hvilken' byggnads enkla beskaffenhet, i synnerhet lämplig för en skoglös ort, Innefattar uppmuntran för den' enskildta jordägaren att till den nyttiga sältpeternäringens utvidgande afven i sfnätt göra de anläggningar, sorn förut endast i större omfattning och med heres deltagande kunnat, inom hvarje församling verkställas. Åf de öfriga, enligt Socknesiämmo - beslut och T)cri 17 April. inth särskildta 'hös Landsböfdihgéti gjöfdi anmälanden , tillärnade 36 st. lador blifva,% enligt Landshöfdingens förmodan, da flesta färdiga un* der loppet af detta ari Somlige Socknar hafva låtit beri? vid det tit-’ gamla sättet att till saltpeter - bokning' använda jorden ur deras ladugårdshus.
Så alla kakor och konfektyrer, så ett innesittande lefnadssätt utan tillräckligt hvarken kroppseller själsarbete, så läsningen af sliskiga romaner, hvilka endast väcka ett pjunkigt drömlif, ingen eftertanke. Och nu till dina äktenskapsteorier! Jag gör just den invändningen, du sjelf nämt, att de icke kunna realiseras. Men du hade väl väntat dig en lifligare opposition äfven på andra punkter? Om jag betraktade saken uteslutande ur läkarens och moralfilosofens ståndpunkt (och derifrån ser jag den ibland, eftersom jag är en »realistisk» författare) då skulle jag underskrifva din lära, men nu ser jag också på den med det praktiska sinnets nyktra ögon, och derför säger jag: den kan icke tillämpas i det nu bestående samhället. Och hvarken i våra eller våra barns tid skall detta bli så grundligt omstöpt, att dessa teorier bli godkända af societeten eller den offentliga moralen. Jag söker ej öfvertala dig till att ej strida för dem, om du kan anse det gagnligt, och jag vet nog att store andar före dig gjort så. Men hvad mig sjelf beträffar vill jag kämpa för något, hvars, om än så ringa, resultat kan bli synligt i min eller mina barns tid. För mina barnbarnsbarns nppfostran må de sörja, som då lefva. Om man håller framför mig något godt, som jag möjligen kan nå, jemte ett ännu bättre, som det är fåfängt att eftersträfva, då väljer jag det förra. Hugg i! det är alltid maningsropet till mig sjelf, men då behöfs det också någonting påtagligt. Abstraktionerna bort med dem! Det skall gå åt minst två generationer qvinnor innan de der idéerna kunna bita på dem – hvad som sker i smyg räknar jag naturligtvis inte. Nå – det enda fält, den der sexuella naturkulten kan påräkna, är således den manliga ungdomen, och de enda armar, som stå öppna för den, är – prostitutionens. Drif dem alla dit med de Strindbergska lärorna, och det skall göra ondt värre. Om det är möjligt.
Och huru vördnadsbjudande ännu i sitt förfall, i sin vålnadsskrud, resa sig ej från den glesnade skogen vid fjällets sluttning Carl XII:s skansar och vallar, dessa minnesmärken efter en odödlig hjelte, som af de tolf skansarne ärnade utveckla ett försvarsverk, hvilket kunnat vid denna gräns blifva för Sverge hvad fordom Bohus fästning var! Vågar sig nu vandraren uppför de nästan obestigliga klipporna till bergshöjden, så belönas han genom en utomordentligt präktig anblick. Menniskoboningar finnas ej i närheten, med undantag af de två små tullhusen, men på ena sidan synes hafvet, det sköna hafvet, och på den andra flera kyrkor i både Sverge och Norge. På en mils afstånd ser man Fredrikshall, hvars torn och fästning skönjas Fredrikshall – hvilka minnen för Sverge i blott detta ord! Öfver allt ligger en djup tystnad. Men gent öfver på de högsta öfver vattnet mest framskjutande klipporna synes en norsk postering uppmärksamt speja åt svenska sidan. Man kunde taga den för en vaktpostering i luften. Och troligen känner den att, om det är tyst vid Carl XII:s vallar, det dock rör sig längre bort, hvad det äfven gör. Åtskilliga af de från Tyskland återkomna trupperna bland dem, som stodo under Carl Johans eget befäl, hafva nyligen fått order att lemna sina otrefliga qvarter i bondstugorna inom Näsinge och Hogdals socknar för att draga sig till Svinesund.
Under Utsktns sammanträden hafva åtskillige ledamöter med gill tiga skäl och på klara grunder sökt bevisa olämpligheten af det lagstadgande, som nu förefinnes i 33 §:n; de gjorde alla möjliga försök alt få denna § utesluten ur förslaget, men förgäfves; ty den majoritet, sorn dicterat alla besluten, har ansett den reconventionsrätt 39 §:n tillerkänner den, hos hvilken husvisitation blifvit verkställd, utan att några confiscabla varor anträffats, utgöra en tillräcklig ersättning fö1' medborgaren. Denna ersättning utgöres af några r:dr, hvars belopp domaren bestämmer emellan 5o r:dr såsom minimum och högst 3oo för hvarje särskildt undersökt rum eller lägenhet, på sätt 3g §:n stadgar. Jag vädjar till eder, mine herrar! kan ens denna pekuniära ersättning vara någon ersättning för det obehag den frie medborgaren genom visitationen tillskyndats? Kan denna ersättning eqvivalern den misstanka, som emot honom uppstått? Och kan den fläck, som i följe häraf blifvit satt på den redlige medborgarens goda rykte och heder, aftvås med någon pekuniär ersättning? — De ledamöter, som i Utsk:n genomdrifvit denna sats, ansågo, att då undersökning efter tjufgods får anställes, borde också visitation efter tullförsnillade varor få äga rum. Men uti förra fallet är sjelfva factum bestämdt, nemi. att brottet blifvit begånget, hvaremot i sednare händelsen undersökningen skall utvisa huruvida brottet blifvit föröfvadt eller icke. Den stora skilnad, som uti dessa olika förhållanden ligger, har jag och de med mig lika tänkande förgäfves sökt bevisa inom sammansatta Utsktn. Må derföre visitationsrätten med all möjlig stränghet utöfvas på de ställen 32 §:n r, i och 3 momtn omtala; men må den icke sträckas längre, och låtom oss icke, genom antagande af ett »både till sin syftning olämpligt och till sin natur för Svenska folket förhatligt lagstadgande, frånskänka oss eller Svenska folket något af vår ännu återstående frihet, till hvilken jag hufvudsakligen räknar husfriden. Det är lätt att skänka efter denna rättighet, men svårt, kanhända omöjligt, att återfå densamma.
522, 625, A. 625; U. VI. 154, 160, A. 160, E. 219. — N:o 85, i anledning af väckt motion angående afskrifning af qvarn-ränfa, som enligt Kongl. Förordningen den 20 Januari 1824 blifvit å jord-fastighet öfverflvttad: B. lil. 522, 626, A. 627. — N:o 86, i anledning af väckta motioner, dels angående indragande till Stals-Verket af alla militie-bost a Ilen samt beviljande af lämplig penningelön till mihlär-tjenstemännen, dels ock om försäljning af berörda boställen: B. III. 522, 627, A. 627. — N:o 92, i anledning af väckt motion, angående de till komministrars oell kapell-predikanters aflöning anslagna hemmans och lägenheters befrielse från ränta och krono-tionde: B. III. 557, 628, A. 628. — N:o 93, dels i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upplåtelse till Wenersborgs stad af en Kronan tillhörig tomt derstädes och dels till följd af enskild motionärs framställning i ämnet: B. III. 557, 628, A. 628; E. IV. 85. — N:o 94, angående bestämmandet af dels aflöningen tor RiksSlåndens och Utskottens Kanslioch Vaklbetjening, dels godtgörelsen af vissa kostnader, i följd af tryckningen utaf Riksståndens protokoller jemte dertill hörande Bihang: B. III. 637; IV. 4, A. 4; B. V. 284, 285, A. 285; B. VI. 57, 135, A. 135.
A, B, C och D bifogas nemligen: ilo Afskrift af Kongl. Maj ts Nådiga Bref af den 18 Becember 1780 till Hess och Filtets Stats-Contoir och hvartill originalet derstädes förvaras. t 2:0 Afskrift af Kongl. Majlts Nådiga Bref till Hess Fiksgälds-Birection , under samma dato, tagen af en bland äldre handlingar i Riksgälds-Gontoiret funnen obestyrkt Copia; TillägJ gandes Harrar Fullmägtige härvid, att sorn. Kongl. Kiksgälds-Birectionen till Riksgälds-Contoiret icke allemnat några Original-Handlingar,’ hafva Herrar Fullmägtige låtit uti Riks-Archivet samt Finance-Expeditionen af Konungens Cantzlie eftersöka Conceptet till denna Höga Skrifvelse, äfven som något inför Kongl. Maj:t hållet Protocoll, men hvaraf intet dera kunnat igenfinnas. 3:0 Afskrift af Kongl. Riksgäids-Birectionen, s utfärdade förbindelse, att till Hans Kongl.’ 'Höghet Hertig CARE af Södermanland årligen utbetala Fem Tusende Riksdaler, likaledes tagen efter en uti Riksgälds-Contoiret funn§a 0- hestyrkt Copia; och H94 StalsUtskottets Betänkandetii 4‘o Utdrag af Riksens Högloft. Ständers Beslut af den 26 Januarii 1779. Herrar Fullmägtige yttra, att af desse Handlingar, ti lika med de vid Riksgälds-Cort** toiret befintlige Räkenskaper, inhemtas, att, se-* dan Riksens Högloft. Ständer vid 1778 och 1779 årens Riksdag beslutit, att , såsom Hemgift till då varande Hans Kongl, Höghet Hertig Carl af Södermanland, till Hans Kongl. Majlts
Ej må förord göras till förfång för dem, sorn bättre rätt till egendomen å den tid hafva; samt 9 kap. l:a § samma balk följande lydelse: Sedan man och qvinna samrnanvigde äro, du. är han, der ej genom förord annorlunda stadgadt blifvit, hennes rätte målsman och eger således att svara för henne. Om remiss af denna motion till LagUtsk. anliålles vördsamt. 2:o Ii. 31 :s nåd. Fabriksoch Handtverks-ordning af d. 22 Dec. 1846 skall, genom det sedan långliga tider tillbaka efterlängtade och yrkade erkännande den innehåller af en bland de första och heligaste rättigheter i samhället, den att få försörja sig sjelf med lofligt arbete, alltid komma att qvarstå i vår historia såsom ett hedrande och oförgängligt minne af den Konung, som låtit utfärda densamma. Syftemålet med denna författning motverkas likväl ännu eller försvåras i ett fall ej så obetydligt genom stadgandet i dess 26 §, hvarigenom försörjningsrättens åtnjutande göres beroende af en föreg:de serskild anmälan hos offentlig myndighet med tillhörande lösen af tillståndsbevis. Då en sådan upgift eller anmälan i alla fall måste ske vid mantalsskrifningen och lemnar tillräcklig lednin för den blifvande taxeringen, sä synes en serskild ansökning med deraf följande kostnader icke vara af nödvändigheten påkallad eller tjena lill någon egentlig nytta annat än för de tjenstemän, som åtnjuta sportlerna af nyssnämnda lösen. Deremot är denna kostnad alltid mer eller mindre betungande för de vanligen obemedlade personer, som skola söka en sådan rättighet. Af denna anledn. föreslår jag vördsamt, alt 26 § af nämnde Fabriksoch llandlverks-ordning må förändras till följande lydelse: ”Åstundan någon att, efter hvad i § 12 säges, handtverk eller annan handtering, såsom försörjningsmedel, utöfva, ege rättighet dertill, utan föregående anmälan”. Om remiss af denna motion anliålles vördsamt. 3:0 Genom K. M:s nåd.
Arbetet nära färdigt - . ! 243,457: 50. anslag. 1 130,000: — lån. Inre hamnen. Understödet har utgått från Handelsoch Sjöfartsfonden. Nära fullbordad 31,930: — lån. Hamnens förbättrande vid Ljugarn på Gotland. Fullbordad 4,300: — lån. Hamnbyggnad vid Borgholm på Öland. Fullbordad 31,300: — anslag. Dito vid Färjestaden på Öland. Fullbordad j 12,830: 12,830: — anslag. — lån. Dito vid Fröbygårda dito. Fullbordad 30,150: — anslag. Hamnbryggas anläggning vid Mörbylånga på Öland. Fullbordad 4,500: — anslag. Hamnbyggnad vid Wadstena. Af bidraget hafva 13,000 H:dr utgått från Handelsoch Sjöfartsfonden. Fullbordad 78,000: — lån. Dito vid Hästholmen utmed sjön Wettern. Fullbordad 10,000: — anslag. Hamnbryggas anläggning vid Grenna. Understödet har utgått från Handelsoch Sjöfartsfonden. Fullbordad 10,000: — lån. Hamnbyggnad vid Hjo. Fullbordad 75,000: — anslag. Dito vid Mariestad. Hela understödet liar utgått från Handelsoch Sjöfarts52,335: — anslag. fonden. Fullbordad j 15,000: — lån. Dito vid Lidköping. Låneunderstödet har utgått från Handelsoch Sjöfartsfonden. Fullbordad j 127,123: — anslag. 52,500: — lån. Dito vid Christinehamn. 57,300 U:dr hafva utgått från Handelsoch Sjö- fartsfonden. Fullbordad 75,300: — lån. Dito vid Carlstad. Nära fullbordad 170,000: — lån. 82 Statsbidrags-belopp 1 R:mt. Hamnbyggnad vid Westerås. Fullbordad Dito vid Linköping. Fullbordad | Hamnens utvidgande och förbättrande vid Helsingborg.