Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Särdeles ymnig tillförsel bär genom denna torghandel dock ännu icke uppkommit, ej heller långväga landtboer torget besökt; Orsaken härtill torde vara de för Landtmannen fördelaktiga skolarne, hvilka i förening med god betalning för Spannmålen icke gjort sparsamhet å vietualier för honom hellöf" — 19 — lig eller manat honom alt betydligt afyttra till inköp af varor i staden, hvilka de flesta dessutom vid Landt-hamnarne kunna erhållas. Ehuru det numera synes kunna blifva af gagn att hafva kreaturs-marknader i provinsen, finnes för närvarande ingen sådan, men väl äger i Oja socken, i första dagarna af October, vid den såkallade fårsamlingen, då fårhjordarne skiljas mellan deras ägare, och de för slagt bestämda uttagas, cn slags handel rum, som närmar sig lill marknad. Sjöfart idkas af allmogen och några andra landtbor nästan endast från Burgsvik i södra fögderiet, samt i norra från Slitö, Wallevik, Fårösund och Lutterhorns hamnar med 16 fartyg af 290^ lästers drägt tillhopa. Landthamnarna , hvilkas försämring öfver ett secel fortgått, genom barlastens ovarsamma utkastande af de vanligen med barlast af sand från utrikes orter återkommande Gottländska fartygen, skola till följd af Eders Kongl. Majus Nådiga Bref af den 9 Maj 1827 och den 16 Mars innevarande år af allmogen vidmakthållas, äfven som de vid dem nödiga lastbryggor, emot åtnjutande af de vid desse hamnar inflytande hamn och bropenningar. Reglering af Landets indelande i distrikter till haranarnes underhåll', med afseende på de trakter, som af dem draga fördel och de vid dessa hamnar erforderliga större eller mindre underhålls-kostnader, skall för sig gå, så snart ritningar och kostnadsförslag blifvit fastställda till de vid hamnarne behöfliga bryggor och förbättringar, hvarjemte taxor å hamne-umgälderna för de trafikerande skola underdånigst föreslås, lämpade efter nyssomförmälde kostnader vid hvarje hamn.
R:dr, utgörande ett anslag till Invalid-inrättningen i Carlstad, eller å fyra poster å tillsammans 4,979 R:dr 23 sk. 7 r:st., utgörande bland annat medel tillhörige Wadstena Krigsmanshus-Cassa, Passevolance-Cassan och Adelsfane-Iiegeinentet; så har Stats-Rådet af Wingård, uti en till Kongl. Maj:t i underdånighet ingifven skrift, jemte förmälan, att, efter det han, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers förenämnde beslut, till Kongl. Stats-Contoret inbetalt 1,533 R:dr 13 sk. 7 r:st., utgörande återstoden af Adelsfane-Regeinentets i Wermland indrifne hemmansräntor för år 1820, hvilka räntor numera blifvit till Stats-Verket öfverlåtne, och Kongl. Maj:t, genom Nådig skrifvelse den 7 Februari 1835, förklarat, att Stats-Rådet af Wingårds ansvarighet för ifrågavarande balance-medel upphört, Kongl. Krigs-Collegii Advocat-FiscalsEmbete i exsecutiv väg sökt att af Stats-Rådet utbekomma ränta å berörde 1,533 R:dr 13 sk. 7 r:st. ifrån den tid, medlen till Landshöfdinge-Embetet influtit, intilldess betalningen deraf i Kongl. Stats-Contoret erlagts, på anförde skäl, anhållit om befrielse från utgörande af omförmäldte räntebelopp; och har Kongl. Maj:t, sedan Kongl. Stats-Contoret blifvit i ämnet hördt Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 173. 7 oell sig afstyrkande yttrat, uti till Stats-Utskottet aflåten Nådig skrifvelse af d. 24 sistl. Mars (införd under N:o 58 uti Bih. lill R. St.
— Jo, Isidor, jag förstår att du döljer någonhvila, det liksom väntar att de mörka molnen vel, son till den kända skådespelaren och sångating för mig. Tror du kanske att jag skall bli ren C. Johansson, att falla i vattnet. Hans små snart skola urladda sig i blixt och åska. lekkamrater voro ur stånd att hjälpa honom ansvartsjuk på dina ungdomsminnen? Ack nej, Den danska målarkonsten tål att noga stunat än genom skrik och rop på hjälp, och den lilla tro icke det! Min rättighet öfver dig är ju så deras och våra egna artister hafva ej så litet hade så när gått till botten, då i sista ögonblicny och jag är så stolt öfver den, men ser du, jag vill äga ditt fulla förtroende. Jag vill vara din att här lära, icke minst uti att skänka ljus ket tillstädeskom en ung 13-årig flicka, dotter bästa vän och dela dma minnen såväl som dina till redaktör Hedvall från Gefle, som under somoch värme åt sina dukar, hvilket danskarna maren med sin familj vistas vid Hasselbacken förhoppningar. Annars vågar jag icke heller komtyckas väl förstå. på Lidingö. Utan tvekan kastade hon sig i vattma till dig med mina små barnsliga meddelanden, och jag har ett sådant behof af att icke I katalogen hafva våra vänner finnarne blifnet, och efter stora ansträngningar lyckades hon ha några hemligheter för mina närmaste. draga den nödställde upp på det torra, där han vit inrangerade i den internationella afdelnin— Min kära, lilla Sigrid, kom du till mig med med långvarig behandling efter en stund kvickgen, men vi vilja redan nu nämna några ord nade till. Den raska flickan blef naturligtvis alla dina små sorger och bekymmer och du skall om Finlands förnämsta konstnärer och deras hjältinnan för dagen både bland de små föricke komma förgäfves. Han tog hennes hufvud mellan sina båda skräckta kamraterna till den räddade och bland arbeten. händer och kysste hennes rena hvita panna. Albert Edelfelt är välkänd för oss genom äldre åskådare till olyckstillbudet, hvilka ej komOch så tillade han: mit sig för att handla. flere föregående arbeten, däribland hans förut — Tro mig, min älskling, jag skall också anförtro dig allt hvad en man kan säga åt sin exponerade » Kristus och Magdalena ». Han hustru.
H11 Frih. o. Landtm, erinrade, i anledn. af Hr Rosenblads sista yttrande, alt R. o. Ad. redan beslutat att delta mål skulle punktvis pröfvas, och att i anledn. deraf det nu endast vore i;a punkten, som vore för R. o. Ad. föredragen. Frih. Hamilton, Hugo: Jag är ganska tacksam för de vidlyftiga och sakrika upplysningar, som blifvit lemnade, till bevis derför, alt StatsUtsk. riktigt uppställt voter:s-propostna; men jag för min enskilda del kan icke inse, att StatsUtsk. haft rättighet att derpå ingå. Jag kan icke frångå hvad jag förra gången yttrade, nemi. att jag anser StatsTJtsk. helt enkelt hafva bort svara, att de voter:s-propos:r, StatsUtsk. förra gången framställde, äro af 3:ne Stånd godkända och således att anse såsom R. St:s beslut, hvilket icke kan af ett Stånd upphäfvas. StatsUtsk:s utlåt., hvilket icke kan betraktas annorlunda, än såsom svar till det Stånd från hvilket återremiss bekommits, kan således icke erhålla annan åtgärd, än att läggas till handlingarna, sedan frågan redan är af 3.*ne Stånd afgjord. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh.: Uti vigtiga principfrågor anser jag det vara en pligt af Utsk. att så omständligt, som möjligt, redogöra för sina skäl. Af denna anledn. delar jag StatsUtsk:s åtgärd, att i dessa punkter hafva framställt skälen hvarför Utsk. uppställt voter:s-propos:na så omständligt och öfvertygande, att jag tror föga dervid vara att tillägga. Jag får blott fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att, ehuru visserligen grundlagen bestämmer hvad som utgör beslut i särskilda frågor, det likväl beror på en riktig uppfattning, som ligger inom tankens område, att bedomina hvad som anses såsom beslut eller icke. Att söka en ledning dertill ensamt uti grundlagen, vore fåfängt. Jag får blott i afseende på Utsk:s sätt att uppfatta Den 17 Maj.
Eldigt hvad korpsens Chef upplyst, hade ock, till följd af denna ökade tillgång på medel, arbetet med den framgång kunnat bedrilvas, alt sedan Rikets Ständers sednasle sammanträde icke mindre än fjorton blad af denna karta blifvit utgifna i skalan nni^mr:dei> innefattande en yta af 540 qvadratmil. I anledning häraf och på grund af Chefens anmälan om behofvet för korpsen af fortsatt statsbidrag lill enahanda belopp som förut, har E. K. Majit i nåder föreslagit, att äfven för nästkommande 3 år 150,000 R:dr härtill mätte anvisas att under åren I864, 1865 och 1866 årligen utbetalas med 50.000 R:dr om året. Och hafva, med afseende å det stora gagn, som dessa arbeten medföra så väl för del allmänna, som den enskilde, och dä angeläget är alt tillgång icke saknas på goda Topografiska kartor, hvilka i mångå läll visat sig vara särdeles nyttiga och användbara samt fullt motsvara dermed afsedda ändamål, — Rikets Ständer alltså lili fortsättande uf Topografiska korpsens arbeten saint k ar le gr av ering en anvisat den begärda summan 150,000 R:dr, att med en tredjedel årligen utgå under nästkommande 3 år. 32:o. Likaledes och då E. K. Majit, af skäl, som i Statsråds-protokollet finnas anförda, ansett det lör innevarande stalsregleringsperiod såsom extra anslag anvisade belopp af 9,600 R;d r till aflöning åt den ökade arbetspersonal, sogn erfordras för det militära kartverkets skyndsamma utförande, fortfarande vara behöflig! och derföre löreslagit beviljandet af denna summa äfven för nästkommande 3:ne år, att med en tredjedel årligen, eller 3,200 R:dr under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866 utgå; hafva Rikets Ständer lill högstberörda nådiga framställning lemnat bifall. 53:o. Arméens pensionering.
Männen att urskilja afrösningsoch inrösnings-jord, till hvilken senare äfven räknas skog på odlingsbar mark, så skulle, om förslaget antages, ett nytt hinder uppstå för skiften i den anda Författningen åsyftat; att vigten och nyttan deraf, att alla skifteslagets egor på en gång delas, vore så stor, att den icke borde af en eller flere delegares ensidighet kunna motverkas; att, ehvad stadgandet i Enskiftes-Förordningen af 1807 eller i den af 18x2 antages, komme frågan att bero af slumpen, hvilket vore mindre lämpligt, än att, på sätt Skiftes-Stadgan innehåller, åt Landtmätaren och Gode Männen, samt slutligen Domaren öfverlemnades att bestämma, om rubbning af skogs-skiftet kunde ske till gemensam nytta för delegar - Zagsamt Allm. Besv. o. Oec. Ut sk. Ull. Gt ne, utan någons lidande; att det af Utskotten anförda skäl, att rubbning af skogs-skiftet skulle åstadkomma skogens hastigare förstöring, icke vore fullt giltigt, då i betraktande borde tagas att på 5o å 70 år har man ny skog åter, hvaremot egoskiftet, serdeles om det blifver väl verkställda kommer alt ännu längre ega bestånd, kanske för alltid; att dessutom ordet ”Skog* är ganska obestämdt, emedan derunder beräknas i skogs-orterna en stor del af marken, utom utegorne och alldeles icke endast ståndskog; samt att den af Utskotten afsedda Skogshushållning bättre skulle befrämjas, om tiden för Skogens afverkning bestämdes till i5 a 20 år.
Under åren 1837 med 1841 har icke någon salpeterlada blifvit inom Länet afverkad. c~) Skogar, bestående hufvudsakligen af tall och gran, finnas ännu till stor vidd och betydenhet inom Länet, särdeles på Dahlsland samt i Wedens, Bollebyggds och Kinds härader af Westergöthland, hvarest skogen längst i söder till någon mindre del består af bok. Ek och andra nyttiga löfträd växa öfver hela Länet, dock mera spridda, endast utgörande smärre skogsparker och lundar. Skogarne äro nu mera nästan öfver allt enskild tillhörighet och begagnas dels i samfällighet, dels storskiftade och äfven på några ställen enskiftade; varande de socknar ganska få, som icke hafva skogsandelar till hemmanen, de fleste om ej alla på ettdera af nämnda säLl, härvid oafsedt jernbruken under hvilka större skogstrakter vanligen iimehafvas, merendels med egande rätt. Af de före detta kronan förbehållne fyra kronoparker och fjorton krono-allmänningar, hafva t vänne af de förra och delar af den tredje, samt tolf af de senare blifvit tid efter annan, på grund af de allmänna förfoganden, Kongl. Majrl med Rikets Ständer i ämnet vidtagit, kronan afhände och till härader, socknar eller vissa hemman öfverlåtna, med eller utan skatt, antingen till samfällt bruk och nyttjande eller lill fördelning emellan hemmanen. Deremot äro kronoparken Hunneoch Halleberg helt och hållet samt kronoparken Edsmären till någon del bibehållne under kronans egande rätt och ställde under förvaltning af Eders Kongl.
Herr Bildt upplyste, att till Afdelningens kännedom kommit, att Redaktionerne af Aftonbladet och Svenska Tidningen lofvat att i sina tidningar in extenso, 6 Siats-Utskottets Memorial N:o 7. samt Redaktionen af Postoch Inrikes Tidningar såvidt utrymmet medgåfve, skyndsamt införa uppsatserna, som från Stånden kunde meddelas.
För officersbildningen föreslås af komitén: en krigsskola, en krigshögskola, skjutskolor för infanteriet, ridskolor för kavalleriet, artilleriet och staben, kavalleriskolor för indelta kavalleriet, samt undervisning i gymnastik och vapenföring. Ordningen för skjutskolor, hvartill anslag redan finnes anvisadt, torde få förblifva orubbad; äfvensom ock för undervisningen i gymnastik och vapenföring; dock att antalet af dem, ^som från arméens regementen och korpser kommenderas till Gymnastiska Cential-institutet, må ökas till 8 om året, hvilket gör en officer på Officer sbildningen. Arméens aflöning. 36 Bil. N:o 3 a. lill Kongl. Maj.is Nåd. Prof), N:o I, utn Statsverket 1865. bataljon för hvart 8:de är, i stället för 3 om året, såsom nu eger rum, eller 10 under två är, hvilket gör endast eu officer på bataljon för hvart 12:te eller 13:de, år. Frågorna om krigsskolans och krigshögskolans organisation hafva redan inför Eders Kongl. Muj:t i underdånighet föredragits; och åtgärder derför äro vidtagna, ehuru icke ännu afslutade. Dock torde, med afseende på hvad upplyst blifvit om förhållandet med krigsskolans organisation, de privata officersskolorua kunna upphöra den I Maj 1867, hvarom jag hemställer tillkännagifvande må vederbörande meddelas. Beträffande äter en ridskolas ordnande, samt inrättandet af kavalleriskolor, anhåller jag i underdånighet att här nedan, i sammanhang med anmälan om derför erforderliga anslag, få mig vidare yttra. Då den för indelta arméens befäl år 1833 vidtagna löpreglering befunnits i flera afseenden icke motsvara sitt ändamål, dels i följd af lönernas otillräcklighet, dels genom deras olikhet vid särskilda regementen och korpser, föreslog Kongl.
Redovisningen för stats-verkets spanmål in natura. Denna spanmål redovisas i krono-magasinernas räkenskaper, hvilka blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskade för år 1854 utan oell för år 1855 med anmärkningar. Till upplysning om förhållandet med stats-verkets spanmåls-rörelse hafva Revisorerne låtit uppgöra följande sammandrag af de serskilda krono-magasinernas redogörelser för revisions-åren: Debet. Balans från föregående år: Uppbörd: — Leverering ar: — Balans till påföljande år: Credit. Balans från föregående år: Utgifter: Afskrifning af fastigheters och inventariers värden 239,802: 35. 7. Balans till påföljande år: Någon anmärkning vid dessa räkenskaper har ej förekommit. 2:o. Undsättnings-fonden (eller f. d. spanmåls-kreditiv-fonden). Räkenskaperne, som för år 1854 blifvit i KonglKammar-rätten granskade utan anmärkning, men för år 1855 ännu ej derstädes undergått revision, hafva icke föranledt till någon erinran å Revisorernes sida och utvisa följande förhållande: Debet. Balans från föregående år: Behållningar och fordringar Tillkommer: Uppbörd: Tull-afgifter för införd utländsk spanmål Balans till påföljande år: Credit. Balans från föregående år: Leverering: Till Riksgälds-kontoret 700,000: —• Balans till påföljande år: På grund af Kongl. Majtts derom aflåtna nådiga bref äro, under loppet af revisions-åren, följande undsättningar utlemnade: Utan återbetalRäntefria Utan återbetalRäntefria nings-skyldighet. lån. nings-skyldighet. lån. Stockholms län 1,000: Östergöthlands dito... Kalmar dito 2,000: — Blekinge dito 1,000: 6,000: — Jönköpings dito 775: 9,491: 32.
Samma dag fick Lidén från Upsala en utförligare berättelse om disputationen från den 1788 promoverade filos. magistern, sedermera kyrkoherden i Gammalkil Christ. R. Ekwall. »De tvenne medföljande Dissertiunculæ äro ventilerade under Konungens härvaro. Boëthii aflopp utan några särdeles debatter, men så var den andre så mycket märkeligare under action. Denne besynnerlige Vitterhetsidkare är väl redan af Herr Professorn för sina arbeten, passionerna, nya granskaren m. fl. känd. Hans egenhet tycks äfven i Critiken vara dokumenterad. Med all möjelig färdighet, expedierades hvar och en som tog Montesquieus parti och tycktes de fläste opponenter endast beredt sig på att framföra ett argument, få ett glopord och sätta sig ned igen, ty mannen excellerar också uti att dela ut all slags ovett (venia verbo) gröfre och finare. Hvad academien ej förmådde, försöktes af främmande – som under den titeln åtminstone njöto litet mera höflighet. Stats-Sekret. Schröderheim opponerade, jag behöfver icke säga huru, då Herr Professorn känner Den Herrens rika och findtliga talegåfva. Honom aflöste Öfversten Bar. Hastfehr, agerade fritt, som kunde anstå en bedagad militair, men lät snart säga sig. Sist af extraordin. framträdde Kgl. Bibl. Leopold med ett ganska grundligt argument fullfölgde det en stund med styrka, men tycktes mot slutet mattas att följa respondenten i sina krumsprång » (följer notis om Thorilds kompliment till Leopold). Samma dag, som detta bref skrefs den 4 april afsändes från Upsala ett bref om akten af särskildt intresse, emedan det författats af primus opp. Kölmark och, ehuru Klas Fåhræus citerat ett par uttryck därur, förtjänar det därför att tryckas i sin helhet. Det är riktadt till en obekant person, för hvilkens finnande man blott får den ledtråden, att han stod i förbindelse med general A. M. Strussenfelt.
Om Utsk:t noga granskar befintliga handlingar, som det tvifvelsutan kommer att göra, skall Utsk:t tinna, att denna bana varit från första början påtänkt, lien som först af alla utlade plan till jernvägar här i landet, den engelska ingeniören Sir Konnie, ville draga en bana till Upsala och Sala, ehuru den vägen då alsåge att vidare öfver Westerås sammanbinda Stockholm med Götheborg. Den komité, som sedan under General Akrells ordförandeskap handlade dessa frågor, förordade en väg norrut till Upsala. 1856 års komité har också förklarat den rigtigaste sträckningen för en nordlig bana vara öster om Sigtunafjärden; det var endast tvenne skäl, som då ansågos tala lör en motsatt åsigt, nemi. dels att, med afseende på möjligheten af fiendtligt infall i landet, det kunde vara vådligt att hafva en jernväg öster om Sigtunafjärden, emedan den då lättare kunde komma i fiendens våld, och dels att den stora jernvägen till Göteborg, som man då tänkte sig norr om Mälaren, skulle blifva betydligt förlängd, om den ginge öfver Upsala. Det sista skälet har nu alldeles förfallit, sedan den vestra stambanan är helt och hållet färdig och tagit en annan rigtning, än man då ansåg för den rätta; och jag finner med glädje af den Kongl. Proposm, att K. M. icke lastat synnerlig vigt vid de strategiska betänkligheterna. Vi veta vidare, att den man, som framför alla andra eger insigter i detta ämne, Öfversten Frih. Ericson, redan från början uttalat sig för den östra af de begge ifrågasatta vägarne, och att han fortfarande vidhållit denna sin först uttalade mening. 1859 års komité, som med största noggrannhet granskat alla förhållanden, har också yttrat sig för den östra banan. Inom den sista komitén åter voro meningarne så splittrade, att den enes skäl torde få gälla lika mycket som den andres; och då nu banan öster om Sigtunafjärden till Upsala, om hvars nödvändighet alla tillförene varit ense. äfven vunnit kraftigt understöd genom flere af Regms ledamöter, vågar jag uttrycka den förhoppning, att denna åsigt måtte göra sig gällande inom Stats-Utsk:t.
Sulphas quinicus pröfvats vara ett ibland de kraftigaste botemedel emot frossa, så att, då det rätt begagnas, är det icke en ibland tjugu, som icke dermed lyckas häfva denna sjukdom; skulle nu någon vilja sluta häraf, att detta botemedel borde genom tvångs lagar påbjudas vid behandling af hvarje fross-sjukdom ? Jag anser att det vore högst oklokt; ty läkare-despotismen är för ingen del bättre eller önskvärdare än all annan slags despo tism. Således anser jag Hr Berglunds motion, hvaröfver Utsk. afgifvit ifrågav:de Betänktde. tagit blott ett halft steg för att åstadkomma ett önskeligt syftemål med afseende på skyddskoppsympningen: vågar jag derföre föreslå Betänk:s åtcrremiss jemte förslag tili en förändrad redaktion af Hr Berglunds yrkande, till följd hvaraf ansvar för uteblifven vaccination alldeles skulle förfalla, och icke blott, såsom motionären föreslår, nej tillämpas nförr, än två gifna förelägganden att inställa barn till vaccinantion visat sig vara utan verkan.» Ty mig synes af flerfaldiga skäl, att vaccinationen må utan allt lagtvång begagnas eller icke begagnas allt efter som insigt och öfvertygelse i detta ämne pröfvar den vara nyttig eller ej. Det borde således stå en hvar fritt att begagna sig af skyddskoppsympningen eller icke begagna sig deraf, så att den, i likhet med all annan medicinsk behandling, må med frihet och utan allt tvång öfvas. Frih. Åkerhjelm, Johan Carl: Jag anhåller endast att få uplysa om, att enl. underrättelser från de öfriga RiksStm är detta Betänk:de i dem alla bifallet, hvarföre jag till tidens vinnande anhåller att H. R. o. Ad. måite biträda deras beslut. Hr Cederschiöld, Fredr. Aug.:
Peyron, samt en ledamot i RiddarhusUtsk., i st. f. Gr. Gyldenstolpe. Frih. Raab, Adam Christian: Under den korta tid jag varit ifrån riksdagen aflägsnad, har R. o. Ad. afgjort Särskildta Utslcs Betänk. J\s 12, och dervid afslagit Utsk:s tillstyrkande. Jag känner allt för väl, att jag af 20:de § R.O:n är förhindrad att emot delta R. o. Ad:s beslut anmäla min reservation, och jag anhåller derföre endast att få till prot. antecknadt att jag icke varit dervid närv:de; men då håde inom detta och de andra Stånden under diskussionen tillvitelser blifvit emot Utsk. framkastade, att Utsk., med frånträdande af sina förut uttalade grundsatser om befrämjande af nykterhetens goda sak, skulle hafva 448 Den 28 Juli. uti det ifrågavande Betänk, tillstyrkt sådana åtgärder, som skulle allt för mycket befrämja bränvinets tillverkning och försäljning i allmänhet, så anhåller jag alt emot dessa beskyllningar få nedlägga min protest. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 21 och 22 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 186, i ani. af återremiss å Betänk. N:o 74, ang:de reglering af utgifterne under RiksStatens Nionde Hufvudtitel. Detta Utlåt, företogs punktvis lill afgörande och förekommo dervid Utsk:s yttranden ang:de nedannämnde punkter af Betänk. S:le och 7:de punklerne. Utsk:s yttrande lades till handlingarne. S:de •punkten. Frih. Åkerhjelm, Carl: Då den 8:de punkten af StatsUtsk:s Utlåt. N:o 74 af R. o. Ad. behandlades, återremitterades densamma, derföre att Utsk. afstyrkt denna del af K. Propos. Då det således varit R. o.
Ridderskapet och Adeln, under den 3o förlidne Julli, fYiranledt åter-remiss af detta, redan förut hos de 3:ne öfrige Riks-Stånden bifallna Betänkande, innehålla hufvudsakligen: att i Götheborg, lika litet som i andra Städer, saknas Silfver-Controllerings-anslalter; och att, om Silfret, ehvad det vore Utländskt eller Svenskt, blefve nedsmält till Plantser Och försedt med Svenska Controll-Stämpeln, Bih. till Riks. St, Prot. 1828, 1829, 6:te Sami. 2 B. * 8:de Häftet. a Banco-Vtshottets Utlåtande lY.-o 84. vöre all nödig säkerhet vunnen för dylikt Silfvers emottagande i utbyte mot BaneoSedlar för Bankens räkning, så väl i Landsorterna som i Stockholm; hvarvid äfven den upplysning blifvit af en Ledamot lemnad, att från och med år 1816 till och med 38:23, då Silfver för Tullverkets räkning emottogs, enligt anställande prof af Controll-Contoirets Ombud i Stapelstäderna, det blott en gång skall hafva inträffat, att, vid sedermera skedd probering å Kongl. Myntet, en Silfver-post befunnits underhaltig; men att skillnaden i det värde Silfret bordt hafva, emot hvad det innehöll, blifvit då frivilligt erlagd af den, som i Götheborg pröfvat och attesterat dess halt, samt Tullverket, på dessa uppbörder, ej något förlorat. Banco-Utskottet får, i anledning häraf, erinra om skillnaden emellan Controll-Verkets befattning med arbetadt Silfvers controllerande och Kongl. Myntets befattning med Silfvers probering„ i och för bestämmande af dess värde till utmyntning.