Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men han vill, att dogmatikundervisningen skall inskränkas till rimligt omfång för att lemna rum för ett underlag af konkret religionskännedom, förvärfvad genom direkt bibelstudium och en lefvande undervisning i kyrkohistoria. Och ' denna reform från det abstrakta till det konkreta, vill han se genomförd äfven och kanske framför allt på skolans lägre stadium. Hvad är väl den s. k. » stora katekesen » annat än förtunnad dogmatik. Dess utanläsning opponerar Dr. Fehr sig därför emot. Utanlexorna med deras ofta andlösa rabblande böra sammankrympa till det oundgängligaste. Och i stället för de s. k. bibliska historiernas kortfattade bibelreferat skall man redan från början införa lärjungen i studiet af Bibeln själf. Hvad är detta väl annat än blott en tillämpning på religionsundervisningens områd«e af den moderna, pedagogikens allmänna grundregel: från åskådning till begrepp, från det enskilda till det allmänna? — en regel, så påtagligt pedagogiskt riktig, att det väl näppeligen kan falla någon in att bestrida den i dess allmänhet, huru svår den än må vara att troget tillämpa i det enskilda fallet. Den erkännes därför allmänt i teorien, ehuru den i praxis ännu ej på långt när hunnit blifva tillgodogjord. Det är denna sanning, på hvilken den nutida åskådningsundervisningen baserar sig. Det är den, som inom geografiundervisningen ledt till att man börjar med » heimatkunde ». Det är den, som för naturstudiet leder till att lärjungen först skall se och iakttaga föremålen med egna ögon, innan han så småningom lär sig att klassificera dem. Det är samma princip, som inom språkstudiet leder till fordran, att man närmast skall lära sig det talade, lefvande språket och först sedan de grammatikaliska reglerna. Det är nu denna i ordets bästa bemärkelse moderna undervisningsteori, som Dr. Fehr vill få tillämpad inom kristendomsundervisningen. Och. hans uppträdande bör därför uteslutande bedömas från ' pedagogisk synpunkt ■ — oberoende af alla dogmatiska skilj omeningar. Och så sedda synas oss hans ord i högsta grad förtjänta, af upp-323 kristendomsundervisningen i våra skolor. märksammande. Det är sannt, att af alla pedagogiska reformer är ingen svårare att fullt genomföra än denna.
I öfrigt lärer icke kunna sättas i fräga, akt ju nu warande b iander äga wid denna Riksdag, att göra de ändringar i Constitutionen, som kunna pröfrvas nödige, och att upstof frän den ena Riksdagen till den andra, icke har afseende pä andra frägor, än dem, som wid de päfvljande Riksdagar kunna göras; ly samma Ständer, som stapat en Constitution mätte äga rättighet att fullkomna den, innan de ätstiljas. Jag inser wal att de hufwudsaktigaste ämnen, såsom all jordens lika befattning eller deltagandet i de ordinarie statterne och Rikets förswar nu ej tolde medhinnas, och will äfwen i desta fail älnöjas med de gjorde och kemnade Reservationerne, som nästa Riksdag mä komma under pröfning; Men jag kan ej undgå, att nu yrka andra betydande omständigheter, hamnfrän jag tror med stal och billighet, akt wi böra frikännas, och desta äro: Frikännelse ifrän Hall och Rese v-stjutsen, hwars tryckande beswär för Åkerbruk och Näringar, Bonde-Ständet sä lange med swärtz» het kändt, och om igenom denna afsägelse nägra smärre och obelydeliga swarigheter stulle möta, öfwer» wägas be af förmäner, som för hela Landet blifwa af yttersta wigt, och hwars befordrande tillkommer hwarje SamhällS Medlem att understödja. Länge, mine Hederwärda Medbröderl hafwe wi med wär stada och Krono-Skatteoch Skatte-Fälsejordens förlust härdat denna tyngd, i hopp att näzen gäng sä den jemt delad; Men efrer sä mänga frugt - Ben !4 Abruarii. 729 frugllösa försök, böre wi nn anse liden wara den rätta, att undandraga o§ densamma, för alt derefter yppa tillfälle för en annan reglering.
D:r P. E. Bergfalk i nåder uppdraga att, i förening med andra sakkunnige och skicklige personer deni Professorn ägde i underdånighet föreslå, utföra det arbete, hvarom Rikets Ständer gjort framställning, samt Kongl. Majit derefter under den 14 Januari 1859 utsett öfrige ledamöter i den ifrågavarande Författnings-kommissionen, har denna kommission, förordnande af hvars arbete plan blifvit den 22 derpå följande Juni i nåder fastställd, den 1 sistlidne Juli börjat sin verksamhet. 107.0 af den 11 Mars 1857, angående utbetalning af det för ombyggnad af Långebro nära Christianstad vid 1853 och 1854 års riksdag beviljade Statsbidrag (32). 1857 den 27 Mars i underdånighet anmäld, då Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader anbefalldes att, till vederbörandes förständigande, meddela Kongl. Majits Befallningshafvande i Christianstads län hvad Rikets Ständer i ämnet beslutit; hvarefter Kongl. Majit under den 23 Juni samma år ej allenast gillat plan och kostnadsförslag, äfvensom kontraktsoch säkerhetshandlingar i afseende å utförandet af berörda företag, utan ock meddelat föreskrift om ifrågavarande statsbidrags utbetalning till vederbörande. 108:o af den 18 Mars 1857, angående ytterligare anslag till aflöning m. m. för Agronomer i Statens tjenst (41). 1857 den 23 Maj i underdånighet anmäld och Landtbruks-akademiens förvaltnings-komilé till behörig kännedom meddelad. 109:o af den 18 Mars 1857 med anmälan, att Rikets Ständer funnit sig förhindrade att godkänna väckt förslag om rättighet för Svensk man att i två eller flera inrikes städer samtidigt drifva handel (39). 1857 den 27 Mars i underdånighet anmäld och lagd till handlingarna.
Nu skall jernvägsarbetet börja, sade Heiskanen, i det han tog upp från fickan pipa och tobakspung. Stoppa i också du, Holpainen. Jaså, skall det börja redan. Då kan man åter komma att lefva upp, Gud vare lof, sade Lopo. Blif inte så glad deröfver, innan ni hör, hur stor lön de betala, sade Holpainen. Nå? Endast åttio penni. Store Gud, hvad tänka de på. Åttio penni, det förslår ju inte ens till bröd. Med hvad skall man sedan betala hyran och köpa ved och skodon; vid sådant arbete nötas de ju mer än vanligt. Ja, och mera mat behöfs det också till det. När man inte har arbete, äter man hälften mindre, sade Tiina Katri. De der herrarne bry sig inte om de fattiga mer än om hundar, och knapt så mycket ens, sade Lopo. Skulle de helst med ens taga lifvet, men då de långsamt pina en så, att lifvet är mycket värre, än döden. Heiskanen blåste en lång rök ur munnen. Hvarifrån skulle staten eljes få pengar till tjenstemännens löner och annat. Med den fattiges svett och möda betalas de ju i alla fall, sade han. Det är visst och sant, ingalunda med något annat, fortsatte Lopo. Och inte fråga herrarne efter, om mången också sätter lifvet till. De veta, att det nog ändå blir trälar qvar för dem, eftersom det fins mycket fattigt folk i landet. Men jag lät dem också höra af det, när jag sist var och betalade mantalspengar. Jag frågade: vill ni nästa år taga kragen från klädningen, eller kanske skoningen? Eller tror ni, att ni kan få en pennislant, när ni nu tar det allra sista? Det tog mig så i hjertat, då jag måste sälja min enda goda klädning för den mantalspenningens skull. Din man var då vid Uleåborgs jernvägsbyggnad? Ja, och alla barnen voro hos mig hela tiden. Han hotar också nu att bege sig bort, då han inte kan se barnen svälta. Ämna de inte ens framdeles höja dagspenningen? frågade Mari. Knapt nog, svarade Heiskanen. Hvad tvingar dem att höja; de få nog arbetsfolk för åttio penni denna tid.
„ Y. Insjön Wettern med Götha canal. „ Z. Insjön Wenern med Götha eif. Lit. a. Gefle bugt ifrån Öregrund lill Hudiksvall. „ b. Norrlands kust ifrån Hudiksvall till Järnäs udde. „ c. Norra Qvarken med närliggande del af Finska skären. „ d. Kusten af yesterbotten ifrån Ratan till Luleå. , e. Kusten af Österbotten ifrån Torneå till Gamla Carleby. , f. Finska kusten ifrån Wasa till Christinestad. „ g. Finska kusten ifrån Björneborg till i\bo. Lit. A A. Norriges kust från Fredriksvern lill Lindesnäs (ny 1841). Lit. Den i 7 Augusti f. m Lil. HO, Norrigcs kust frän Lindesnar lill Karmi» sund (ny 1842), „ CC. l):o d:o frän Karmi» sund lill Bergens norra inlopp (under arbete.) Special öfver Barsta hamu, Beskrifningpr : Kusterna vid Norrbotten (ny upplaga är 1831)). Östersjön samt Finska r iken (ny upplaga är 18311). Samma arbete pä Tyska (nitra ulsåldl). Bolius-biigtcii och Kattegatt (ny upplaga är 1840). Norrska kusten (med tillägg är 1840, hörande till sjökortet N:o 12-a). Till sjöchartvcrkct hörer dessutom en högst betydlig samling af malerialier för arbetets fortsättande, tillkomna dels genom Vice-Amira! af Klints egna forskningar, dels i följd af ömsesidiga meddelanden emellan honom oell utländska liydrographiska burcauer. Ilä det blefve för vidlyftigt alt här upptaga en specificerad förteckning öfver denna samling, mä blott anföras, alt den kan anses innefatta de hufvudsakligaste resul laterna, i afseende pä sä viii generella som detaljerade gcodetiska och hydrographiska bestämmelser, af hvad för närvar, linnes i de länder, hvilkas tillgriinsnndc haf utgöra foremäl för Sveriges sjö-allas, ej blott ronde dessa länders egna farvatten, ulan öfver alla haf pä jorden.
Al hvad jag i korthet och ofullständigt här anfört, torde medgifvas, alt Oscarshamns stad är i behof af ett åtminstone på reallinien fullständigt läroverk. För det närvarande blefve likväl detta behof i det närmaste uppfylldt genom det nu varande tvåklassiga elementarläroverkets utvidgning, till ett femklassigl, en utvidgning, som blifvit afsedd i den godkända planen för den nya läroverksltyggnaden derstädes. 1 anledning häraf anhålles vördsamt: att Rikets Ständer ville lemna en sådan förhöjning i anslaget till lärare - 744 Motioner i Bonde-Ståndet 1862. N:o 461. löner vid lägre elementarläroverket i Oscarshamn, att detta må kunna tili ett femklassigt läroverk utvidgas. Om remiss till Stats Utskottet anhålles. Stockholm den 50 November 1862. C. J. Svensén, från Calmar län. Af Carl Johan Svensén från Calmar läll, om vpphäfvande af 4 Kap. 5 § Jorda-balken och Kongl. Förordningen den 21 Mars 1835, i fråga om hembudsshyldighelen. Att inskränkning i frihet vid försäljning och köp strider emot tidens sundare åsigter är visserligen icke den enda olägenhet, hvarmed stadgandena om hembud af köp om frälsejord och lrälseräntor äro behäftade. Det må, såsom något visst icke oväsendtlig!, äfven besinnas, huruledes, der sådant hembud försummas, hvilket lätt kan inträffa och i sjelfva verket någon gång händt, köpare kan ständigt vara uti en ganska osäker besittning af till och med infastad frälsejord eller frälseränta. Jag anför endast ett sätt, huru hembud undgås, då jag fäster uppmärksamheten på det fall, då, vid lagfart, frälse skatteeller skatlefrälsejord linnes såld såsom ”frälse” eller ”skatte” och jorden under sådan benämning äfven förekommer i äldre fastebref eller eganderätts handling, samt domstolen således saknar anledning att föreskrifva hembud.
Skärpning i straffet för sabbats-brott, angående: B. XI. 198, 253, A 253- Sköldebrand, Carl Fredrik, dess yttranden: I. 366, 371 Sköldebrand, Friherre Knut Eric, dess yttranden: VIII. 306, 308: Sluss-anläggning vid Carl Gustafs stads gevärs-faktori, angående upplåtelse af Kronan tillhörig mark för en —: B. IX. 232, 367; X. 5, A. 7- Slut-paragraf i riksdags-beslutet, angående förändrad lydelse af Expeditions-Utskottets. förslag Nio 13 till —inbjudning i frågan från Högvördiga Preste-Ståndet: se Inbjudningar. Slöjd-Föreningens i Stockholm Söndagsoch Afton-skola, inbjudning till Ridderskapet och Adeln att i densamma betrakta en utställning af elevernas arbeten: VI. 245- Slöjdskolor, angående inrättande af sådane i hvarje Län: B. IX. 58. 109, 144, A. 144. Societå Nationale Italiana, angående en skrifvelse till Vällofliga Borgare-Ståndet från nämnde samfund: III. 53, 54. Sockenoch Pastorats-Adjunkters tillsättande, deras rättigheter m. m., angående meddelande af föreskrift rörande sättet .för vissa så kallade —: B. VII. 350: VIII. 8, A. 8. Socken-allmänningar, angående eftergift af skatterna å sådane, som mellan intressenterna skiftats; motion af Herr Johan Mauritz Palmcrantz: se Motioner. Socken-prester, angående befrielse för dem från skyldigheten att åtfölja dödsfångar till afrättsplatsen: B. VI. 36, 429, A. 429; E. VII. 226. 236 — S — Sockenstämmas beslutande-rätt, angående stadganden till begränsande af —: B. lil.'87, 136, A. 136. Sockenstämmor i riket, i fråga om tillägg till 5:te §:n i Kongl.
Derjemte biföll Ståndet Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ut«koltens hemställan, att Rikets Ständer må bevilja följande anslag, alt till och med året efter nästa Riksdag ifrån Riksgälds-Contoiret utgå och till Kongl. Maj t öfvei lemnäs, för att, i enlighet med förut bestämda grunder, användas, nemligen: a) till inrättning af Seminarier, Sex Tusende Fem Hundrade Riksdaler, deraf 500 R:dr för hvartdera Seminarium; b) till stipendier för Lärare-elever vid dessa Seminarier, Nio Tusende Riksdaler, hvilken summa borde, i nion af behof, emellan Stiften fördelas; och c) till det i 4 §. 5 mom. omförmälda ändamål, Femtio Tusende Riksdaler, äfvensom Ståndet, med antagande af Preste-Slåndets inbjudning, fann anslaget 6,500 R:dr under litt. aböra ibland Stals-verkets utgifter på vederbörlig Hufvud-Tilel uppföras, hvaremot Ståndet ej antog Preste-Ståndels inbjudning, i afseende på anslagen, under litt. b och c, alt de må, såsom förslags-anslag, å vederböilig HufvudTitel i Riks Staten uppföras. Slutligen beslöt Birgare-Ståndet att vänligen inbjuda det Hedervärda Bonde-Slundet att med Borgare-Ståndet sig förena uti det beslut, som Ståa - iSo Prot. LJldr. d. 8 Mars iS4>- det, enligt Protocollet för den 6 dennes, fattat, angående Förfaltnings-förslagets 1 §• 1 och 2 moment. S. D. Upplästes raeddeladt utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets Protocoll för den 18 sisth Februari, med underrättelse om de beslut, som nämnde Riks-Stånd fattat, vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 416, i anledning af åter re misser å Utlåtandet N:o 337, öfver väckta motioner, angående upphörande af afgifter lill Handelsoch Sjöfarts-fonden, samt huru förhållas bör med de anslag, som varit å denna fond anvisade.
Efter remiss till Lag-utskottet har Utskottet den 18 dennes fått emottaga lörenämnde memorial; men som deri väckta förslag angår förändring i bestämmelserne om stämplade pappersafgiften och således ej kan hänföras till något af de ämnen, som ligga inom Utskottets i Grundlagarne bestämda verkningskrets, får Utskottet lill Hedervärda Bondeståndet omförmiilte memorial återlemna; hvilket, jemlikt Riksdags-Ordningens 44 §, för öfrige Riksstånd vördsamt tillkännagifves. Stockholm den 20 Mars 1851. STOCKHOLM, 1851. J. A. WALLDÉN. Lag-Ut shott et s Memorial, N:o 15. 1 N:o 15. Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 April 1851, kl. 1 e. m. Memorial, i anledning af återremiss af Utskottets betänkande N:o 11, angående stiftande af en lag om flyttning i och ur hus pä landet. Detta betänkande tiar, på grund af framställda anmärkningar, blifvit af Vällofliga Borgare-Ståndet till Lag-Utskottet återremitteradt; men som detsamma, enligt till Utskottet ankomne Protokolls-utdrag, är vordet bifallet af öfrige Riksstånd, nemligen af Höglofliga Ridderskapet och Adeln under den 13, af Högvördiga Presle-Ståndet under den 8 och af Hedervärda Bonde-Ståndet under den 5 i denne månad, samt tre Stånds mening i frågor af förevarande beskaffenhet, jemlikt 87 § Regeringsformen och 3 punkten af 49 § Riksdags-ordningen, utgör Rikels Ständers beslut, anser Utskottet något utlåtande i anledning af de framställda anmäkningarne ej erfordras; hvilket Utskottet härmedelst får hos Vällolliga Borgare-Ståndet vördsamt anmäla. Stockholm den 21 Mars 1851. Ank. till Exp.-Utsk. den 1 April 1851, kl. 1 e. m.
Då således lätteligen inses omöjligheten deraf att med allenast 4ooo R:dr kunna bestrida förvaltnings-kostnaderne för ett Låne-Contoir å Gottland, måste Utskottet fortfarande afstyrka bifall lill förslaget angående Låne-Contoirs inrättande derstädes; äfvensom Utskottet, då ingen anmärkning blifvit gjord emot dess förut afgifne yttrande, i anledning af förslaget, alt en viss summa af Discont-rörelsens fond skulle till Gottland öfversändas, för att under vintermånaderne lånsökande derstädes tillhandahållas, vidblifver dess afstyrkande af bifall lill detta förslag. Men, ehuru Utskottet, genom de utvägar, hvilka uti Betänkandet N:o i32 blifvit föreslagne, till lättnad för Discont-verkets gäldenärer å Gottland, i anseende till den under vissa delar af året hämmade postgången på denna ö, trodde sig hafva gått alla billiga önskningar i detta hänseende till mötes, likväl då genom de af Riksdags-fullmägtige från ön Gottland inom Riks-Stånden afgifne anföranden, Utskottet erhållit kännedom af Utskottet förut obekanta localförhållanden, hvilka skulle till en del tillintetgöra de förmoner, Utskottet genom dess i Utlåtandet N:o 13a framlagde förslag velat bereda åt Diseont-verkens ifrågavarande gäldenärer och lånsökande, finnér Utskottet, med afseende härå, sig böra, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad inom Riks-Stånden yrkats, sig böra tillstyrka, att, med upphäfvande af §. 229 uti Banco-Reglementet af den 26 Maj 1835, uti blifvande Banco-Reglemente bland Allmänna Staclganden för Bankens Discontrörelse, intages följande §• I anseende till den under vissa delar af året hämmade och alltid , i afseende å liden för posternes framkomst , Banco-Utskollets Memorial, IV:o r66. 5 korast, osäkra postförbindelsen emellan fasta landet och ön Gottland, äro följande förmoner beviljade Discontverkens gäldenärer på denna ö: 1:0
Nu bör det likväl ligga klart för en och hvar sann fosterlandsvän, att om i en aimee ingen från befälhafvaren till soldaten har, hvad man kallar, luktat krutröken, eller försökt alt uthärda krigets besvärligheter; att tillämpa teorierne för så väl all slags manöver som för arméens materiella behof; att besegra de hinder som möta uppgjorda beräkningar; alt behandla manskap då det behöfver uppmuntras lill försakelser och tapperhet eller att sjelf pröfva sitt mod, sin kallblodighet och sin förmåga; med ett ord, ej varit i tillfälle studera kriget och dermed gemenskap ägande förhållanden, annorstädes än i lärosalen och på exersisfältet, eller hvad ännu mindre krigsbildande är, pä den mera civila mililärvägen, endast i expedilioncrne, så måste en sådan annee, oaktadt minnet af alla förfädrens idrotter, icke allenast lemna menliga luckor i hela sin organisation och blifva ett för landet dyrköpt experimentalfält för opraktiska idéer, utan den skall otvifvelaktigt, oaktadt all möjlig kammarbildning, fredsöfning och paradsträckning, befinna sig i en ganska brydsam belägenhet vid början af ett krig och säkerligen dyrt nog köpa sin saknade krigserfarenhet. Då, med hänseende till föreg:de, min bestämda öfvertygelse är att del skulle medföra en oändligen stor nytta, vida öfvervägande kostnaden, om tillfälle blefve beredt och lemnadt för officerare af de olika hufvudvapnen, att tjenstgöra uti sådana främmande makters härar, som befinna sig i krigstillstånd, eller som åtminstone, i följd af ständigt ombytta förläggningsorter, större öfningslägers sammandragande m. m., hafva sina trupper på en rörligare fot än hos oss kan blifva fallet, så är det på grund häraf, jag vördsamt föreslår: l:o Att R. H. St. måtte till K.
Utskottets den dennes atgifne yttrande öfwer de hos Högloft Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar wid Utskottets den 7 förutgängne meddette Utlätande. i anledning af Kongl. Majas Nädiga PrvPosition titt Riksens Ständer, angäende anstalt, ter till Iernwerks-rörelsens understöd; och som Bonde. Ständet redan godkänt Utffottets förr afgifne Betänkande, kunde nägon ytterligare ätgärd nu icke äga rum. Lx protocollo Osbrte! ÖäwLnn. Utdrag af Protokollet, hället hos Bonde-Ständet tvid Urtima Riksdagen t Orebro den 14 Oktober iTio. S. D. 8emnade Bonde. Ständet sitt bifall till Lag. Utskottets pä bordet lagda Utlätande af den 5 i denne mänad öfwer Häradshöfdingen Mannerstams hos Högloft. Ridderskapet och Adeln ingifne och till Utflottet remitterade Me nio - Den 14 October. 219 moria!, med förslag, att af den för Lag-Comitecn anflagne summa nägon del borde anwändas till belöning för de bäst utarbetade Prosetter till LagarneS förbättrande eller förenklmg, med mera. Or supé». k^x Urc-toeollo 6sbrisl Öämson. Utdrag af Protokollet, hället hos Bonde-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 14 Oktober 1810. S. D. Expeditions Utskottets Memorial af den iz dennes, innefattande en i anledning af den ordförändring, Högloft. Ridderskapet och Adeln samt det Högwördige Preste.
M:t omfattade ett tillfälle, som då sig erbjöd, att utan StatsVerkets betungande kunna, åtminstone till en del, uppfylla den åstundan, H. K. II. med så mycken rätt till K. M:ts afseende yttrat, förordnade K. M:t, i följd häraf, att hvad af LicjvidationsSumman, efter afdrag af ofvan beviljade utgifter, återstod, skulle intill nästa Riksdag emot 6 för ioo:de genom serskilde Committerades försorg förräntas, samt att af de inflytande räntemedlen, 8000 R:drdm året skulle till H. K. H. Prinsessan Sophia Albertina Utbetalas; hvarvid K. M:t i Nåder tillaggt: att H. M:t ville af Egne medel återgälda de summor, sora i kraft af detta beslut koniuio att II. K. H. tillfalla, i händelse den af K. M:t vidtagne disposition icke skulle af R. St:r gillas och godkännas. I afseende åter på fördelningen af den å Liqvidationssummän befintliga Capital-behålJning, utgörande l38,75o R:dr, har K. M:t funnit förekomma, beträffande Krigsmanshusets i Wadstena af KrigsCollegiura yrkade rätt till i6f Hemman i Nylands och Tavastehus Län, att K. M:t redan den 3 Februarii 181g förklarat, att Krigsmanshusets anspråk ej kunde sträckas längre än till ersättning för de efter Freden i Fredricshamn år 1809 obetalde räntor af samma hemman, hvilket Betänkanden, N:o 165. 31 förklarande grundade sig derpå, att Krigsmatishuset genom Finnlands afträdande blifvit befriadt från utbetalning af underhåll till afskedade Krigsmän, hörande till f. d. Finska Armeen, till följd hvaraf således all fråga om Capital-ersättning för desse Hemman borde förfalla. Med afseende å innehållet af Fredricshamnska Tractaten samt fordringsanspråkens beskaffenhet och hvad vid underhandlingarne förekommit, är följande fördelning af den behållne ersätt ningsSumman
Brmcv bljswit föreflaglt för grue Waklmästare hos Högloft Ridderffapet och Adeln, rme hos Hög'- wördire PresteStändek; men somSländrt uti meddell ProtocollpUtdcaq förklarar böra wara zme^ emedan genom misstag uk> sörstagec Zme endast blifwit uppförde; 4 hos Wä'lofl. Borgare och 4 hos Hederwärda Bonde-Ständcr. Wid fä wäl antalet af denna Wakt-bstjcning, fom dek för dem projecrerade Dagttract-imente, har StatsUlffvtkLt icke något o?r erindra, utan hemställer detta kill Riksens Högloft. Ständers Egit bepröfwande. Med anledning af 2me ukas BondeS^andels Wak-mästares, brenberg och sdunclbL^, hos SkänLet gjorde ansökning, och med afseende ä deras trägna uppwakttnng ej mindre wid Sandels allmänna sammankomster, än ock ä Ekänders lä kalttde Klubb, hwarmed de, utöiwer dwod de-öfrige StändenS Waktmästare älegat, frän Riksdagens början stola warit jemt softrosatte, har Hederwärda BonSrändet uti mcdoeldt PrvtocollsMdrag yttrat den önsta», att dessa eweline Waklmästare wärre hugnas med någon lämpsiig förhöjning i det för dem förr - Dctt n Janliarii 699 flaane Tr-wtamente, sorn stal! wara alldeles otillräckligt lör dem, da de icke skolat kunnat under tiken pä annot satt någor till silk uppehälle förtjena.
Och förmodar Utskottet, att den tillökning i göromål, som, i följd af en sådan förändring tillkommer de tjenstemän inom Banco-Verket, hvilka med intecknings-förnyelse-vigilancens besörjande hafva befattning, icke skall medföra förhöjning i den för närvarande dertill erforderliga personal. Stockholm den 28 Juli iSzjo. Ank. till Exp. Utsk. den 29 Juli, kl 6 e. m Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förändring i fÖreskrif terne, i afseende på låns erhållande ur Rikets Ständers Banks och andra publika Cassör. Tili Utskottets behandling hafva samtlige Riks-Stånden öfverlemnat en utaf Herr Reutersvärd_, P.