Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
O. Odlings förelag, understöd för Odlings-lån, Boställshafvares berättigande till Officerare, som ingå i utländsk tjenst, understöd för Omröstningar i Förstärkt S/ats-i Iskot t Operahuset i Stockholm, upplåtelse af byggnads - Ordbok öfver svenska Språket, anslag för Ordinarie räntans förenkling One ars församling, lån till Oicen, S., pension till enkan efter P. Palmblads, F. F’., enka. understöd ut .. Paris, stats-bidrag för deltagande uti industriexpositionen derstädes understöd för Lutherska församlingen derstädes Pensioner för krono-länsmän, förhöjning af . - Pensionering af militäroch civil-staten, förändrade grunder och gemensam anstalt för . P ensions-anstalt för barna-lärarinnor, anslag till för folkskole-lärare, anslag till för sjöfolk, anslag till för Svenska läkare Pensions-inrättning, tull-statens enskilda, anslag för Pensions-slalerna, reglering af Pistolers anskaffning, anslag till Ponton-tross, anslag till anskaffning af . Posse, K. A., ersättning af förskott till . Post-bevillningen, votering i Förstärkt Stats-Utskot-t om Post-skjutslegans förhöjning, kreditiv till kostnader för . Premier för folkskole-lärare .. för kreatur af utmärkt slag för öl-tillverkning . Presterskapets i Skåne, uppbörd, förändring af . 129, 221. Preste-Ståndels protokoll vid 1834—1835 årens riksdag, tryckning af register öfver 46. Prestsjön, lån för sänkning af 114. Printzensköld, C., aktorats-arfvode för ... 242, 295, 296, 328. Prostetunnor, anslag af 73. Provincial-läkare, anslag för 73, 185. Q Q var nars beskattning, förändriug i grunderna för 149, 231. Qvistbro kyrka, jernväg till trakten af 274. Q visman oell Hjelmar en, anslag för sänkning af . 158. R. Rabbén, E., pension för 74.
Vid förnyad föredragning af Las,-Utskottets den 18 dennes lili ° o o o på bordet lagda utlåtande, N:o 7, i anledning af väckte motioner, angående befordrings-författningarne för Prester, ansåg Ridderskapet och Adelil de i delta utlåtande omforma Ide motioner tillhöra Allmänna Bes värsoch Iskon om iUt skottets upptagande. S. D. Vid förnyad föredragning af Pevillnings-U t skottets den 21 dennes e. m. på bordet lagda memorial, N:o 8, i anledning af Riks-Ståndens beslut, angående återlemnande af Herr G. kV. (Allbergs hos Väilofl. Borgare-Ståndet väckta motion om restitution af eganderätls-bevillning för Upsala stads löningsjord, blef, efter inhemlad underrättelse, att Borgareståndet, med frånträdande af sitt förut fattade beslut, remitterat ifrågavarande motion till Stats-Utskollel, förevarande memorial af Ridderskapet och Adelil lagdt till handlingarne. S. D. Återremitterades Lag-Utskottets i gårdagens plenum på bordet lagda betänkande, N:o 8, i anledning af väckt motion om förändring i 12 Gap. 1 § Giltermåls-Balken och 15 Gap. 24 § Kyrko-lagen. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Efter derom gjord anhållan, beviljades Comminister Hedin permission från den 2 nästkommande October till den 21 af samma månad; och som Prosten Lignell redan förut var af Ståndets Eleclorer utsedd till Suppleant i Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, skulle han genom utdrag af protocollet legitimeras att i sådan egenskap i sagde Utskott fungera under den Comminister Hedin beviljade tjenstledighet. F rån Prot.-Utdraga den s.6 September i844' 193 Från Vä Hofi. Borgare-Ståndet. S. D. Beslöls inbjudning, genom protocolls-utdrag, till Höglofl.
En olika beskattning, högre för utskänkning än minuthandel, så att den sednare drager två tredjedelar eller åtminstone hälften skatt mot den förra, är en sådan tydlig grund. För att med visshet bibehålla den orubbad så, att minuthandels-skatten hvarken sjunker till en tredjedel af eller böjes till likhet med utskänknings-afgiften, finnes ingen annan utväg än den att sammanföra båda i en voterings-proposition. Så har, vid innevarande Riksdag, eli annat Utskott förfarit, och dess förfarande blifvit gilladt. I Bevillnings-Utskottets Betänkande JV2 28 sammanfördes i en voterings-proposition både bevillning för handel, fabriker, näring m. m. och bevillning af fast egendom pä landet och i städerna. Delta hindrade ej Stånden att godkänna voterings-propositionerna, ej eller förstärkta Slats-Ulskottet att derom votera, (se Stats-Utskottets Betänkande JV° 309). Att minuthandeln med bränvin har en vida större frändskap med utskänkningen, än den som handel, fabriker m. m. har med fast egendom, lärer svårligen kunna 8 Särskilda Vlskottels Memorial, M 23. nekas, hvarföre det synes mig följdriktigast, att om de förra votera gemensamt, såsom redan skett om de sednare. Af Herr Henschen: »I reservation mot Utskottets memorial JY2 23 med förslag till voterings-propositioner om afgifter för minuthandel med och utskänkning af bränvin, har jag, för att icke väcka formtvister, endast i allmänna ordalag tillkännagifvit, att jag varit af annan mening, än den Utskottet antagit rörande hvad i memorialet föreslagits och åtskilliga i sammanhang dermed inom Utskottet väckta frågor. Dessa angingo afgifternas konstitutionella beskaffenhet och huru olika meningar derom skulle grundlagsenlig! afgöras.
1859 oell 1860 kommer att förminskas med 150,000 R:dr R:mt, hålles intill nästa Riksdag Konmierse-kollegium tillhanda mot enahanda vilkor, sorn varit stadgade för de hittills i BatikeU< för berörda ändamål anvisade låne-understöd, samt under förbehåll: l:o att Banken för hela det belopp, som å kredilivet kan varda uttaget, eger sä kerhet i Manufaktur-diskontens alla fordringar samt egna behållna tillgångar; 2:o att, i händelse Fullmäktige, med afseende å Bankens ställning, finna sig nödsakade att uppsäga kredilivet eller någon del deraf, Kommerse-kollegium då skall, efter nio månaders förlopp och sedan derom sex veckor förut blifvit tillsagdt, till Banken återbetala hvad som derå är vordet lyftadl; och 3:o att, för de å kredilivet uttagna summor, Banken eger att beräkna tre procent årlig ränta, som, enligt deröfver uppgjorda liqvider, vid hvarje halft års slut till Banken inbetalas, vid äfventyr att, i annat fäll, kredilivet anses uppsagdt. Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla; framhärdande etc. Stockholm den 14 December 1857. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Dec. 1857. Preste-slåndet den 12 Borgare-ståndet den 12 Bonde-ståndet deri 14 Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, angående återstoden af den för afskedade folkskole-iiirares pensionering i Riksgulds-hontörel ufsätta tillgång. (Slats-Utsk:s Ull. N:o 151.) S. A. K. Enligt Rikets Ständers vid 1850 och 1851 årens Riksdag fattade beslut har, utaf besparingarne å de under föregångna Riksdagar beviljade anslag för folkundervisningens befrämjande, en summa af 80,000 R:dr banko blifvit i Riksgälds-kötitoret afsatt, lör att bereda Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Som wid Krono-Brännerierne -Adelar Stenkol)! och allenast -/°:Sel Wed numera anwän Des; - 720 Den 15 Mal des; sä bespares derigenom, wid Stockholms Krono-Brännerier, uppå 20 ä 25,222 Tunnors Bran» ning 7 ä 8OOo:de Famnar Wed, samt wid Götheborgs Krono - Bränneri z 3 4200 Famnar, hwitken ärliga besparing, som wid privats BränneriWerk icke kan päräknas, under nuwarande knap» pa Wed-tilgangar, wiherligen för Jnnewanarne i allmänhet mäste wara af högsta betydelighrr. z:o. Synes det också wara mera förmänltgt för desse Staders Jnnewanare, som icke sjelfwe idka Bränwins-tillverkning, at altid aga tilgang för deras Bränwins-behof uti Kronans Lager-Kallare, för et stadgadt pris, än ac wara underkastade privat? Bx^nwinsbrännares srbicraire priser: och 4:0. Tillskyndas jemwäl Städernes Jnnewänarr nägon fördel derutaf, at, da de flere personer, som i Städerne underhälla Ladugardar, kunna, genom tilgäng af drank wid Krono-Brännerierne, fortfara med en flik handtering, samt til äfwentyrs den utwidga; sä mäste jemwäl den härigenom blifwande mjölk-tilgängrn i nägon mon werka pä mjölk» priserne.
St:s und. skrifvelse af d 9 Maj i835 kom in den i3 i samma månad, föredrogs den ig Juni och remitterades under justeringsdagen den Jo Juni till Kammar-collrm. Underväntan på dess utlåt., anbefallde K. M., genom circulär af d. 3o Dec. 1835 (Statsråds-prot för d. 19 i samina månad), samtliga landshöfdingarna och öfverståthållaren att inom d. 1 April 1836 inkomma medförslag till berättelser om fattigvårdens tillstånd och förbättring. Till ledning för dessa förslag, och på det att svaren så mycket säkrare skulle medhinnas inom den föreskrifna tiden, fogade jag vid dessa circulär af mig utarbetade förslag till tabellarisk uppställning af de uppgifter, som i sådan form kunde sammanbringas, och hvilka äfven legat till grund för de berättelser, som K. M. erhållit och åt R. St. meddelat. Men det oaktadt, inkommo i5 eller ■|:delar af Konungens Bef:h:de icke med deras svar, förrän efter den 1 April, och det sista deribland anlände icke förr än den 1 Sept. i836. Först när Kammar-collegii und. utlåt, af den 7 påföljande Oct. kommit in den 1 Dec. 1836 var målet fullständigt till föredragning. Den i3 Jan. i83y föreslog jag förordnandet af den comité, som sedermera nedsattes i slutet af 18 ig; men berättelserna ansågos böra vara förut inkomna lill hans vägledning. Att genomläsa och till enhet sammanbringa de flera olika meningar landshöfdme yttrat, var ej ett ringa arbete. Svårare var dock att göra en uppställning af sådana rubriker, hvarunder de många olikartade uppgifterna skulle kunna sammanföras. Likväl och fastän en stats-secret. aldrig får ostörd egna sig åt en sak i sender, skedde det, i förening med andra göromål, lill den 17 Mars 1837, eller inom 3^ månader. I det circulär, hvarigenom de fastsställda formulären meddelades Konungens Bef;h:de, anbefalltes dem att inom den 1 Dec. 1817 ingifva deras fattigvårdsberättelser.
Då man äger gränsefästningar oell försätter dem i behörigt försvarstillstånd, erfordras tvifvelsutan att förse dera med nödigt antal eldgap och projectiler. Hela besfyckningskoslnaden för Waxholm är beräknad till 249,850 r:dr. Aren 1838 och 1845 anslogos 225,000 r-.dr; således har man äskat hvad som felar, nemi. 24,S50 r:dr. Samma förhållande är med bestyckningen på Carlsten. Hela kostnaden för hufvudfästningens bestyckning är beräknad till 89,(580 r:dr. Ar 1845 beviljades derå 40,000 r:dr, således återstå 49,680 r:dr, som ock nu äro begärda. Då för anskaffning af nya gevär begäres 100,000 r-.dr, men man af Revisorernas berättelse inhemtat, att omkring 70,000 r:dr af förra anslaget äro reserverade, så synes efter anmärkarens förmening detta anslag kunna nedsättas till 30,000 r:dr. Ater en irring! Reserverade äro vid årets slut 122,666 r:dr, och då dertill lägges 31,285 r:dr 43 sk. 11 r:sl. som uppkommit genom ersättning af till 2:ne rnsthålls-regilen inlemnade nya slagkrul-gevär, så finnes en tillgång af 153,951 r-.dr hvilken summa skulle ökas med 100,000 r:dr så alt det antal gevär, som under de näslk. 3:ne åren kunna tillverkas, blefvo betalde. Under den sista statsregleringsperioden äro 10,000 gevär tillverkade, hvaraf 3000 vid Carl Gustafs stads gevärsfaktori. Andra länders armeer äga. i förråden 3 st. t. o. m. 4 st. gevär i reserv för hvarje stridande infanterist, då vi blott äga i förråden 80,000 gevär till krigsbruk. Till årliga utbyten erfordras dock 3 h 4000.
Vid afskedet åtaga sig förbindelsen att intill fyllda 60 eller! 65] år hemma i landet, när sådant kan påfordras, antingen handleda och inöfva det beväringsmanskap, som i krigstid varder till rikets försvar lippbådadt, eller ock fullgöra de} serskilda kotnmenderingar och uppdrag, som för öfrigt vid sådant tillfälle kunna ifrågakomma ; att den, som afgår från tjensten innan han uppfyllt de åldersoch tjenstevilkor, som för pensions erhållande i hans innehafvandejj grad äro föreskrifne, må vara berättigad till sådan förmån i den närmast derunder varande tjenstegrad, der de stadgade pensionsvilkoren ärofaf honom uppfyllda; samt att de föreskrifne afgifterne till Arméens pensionskassa skola, enligt gällande grunder, fortfarande utgå; Kommande den å Generalitets-staten uppförda, men för sitt ursprungliga ändamål indragna Fördelnings Generalslön å 9,000 R:dr R:ml, hvilken med Rikets Ständers medgifvande fått till pensioner åt Generaler och Ofverstar efter vissa bestämda grunder användas, att indragas till Statsverket i den man befintliga anvisningar å samma medel icke vidare behöfva utgå samt nuvarande innehafvare af pensioner derifrån afträda. Stals-UIskottets Utlåtande N:o 71. 77 Slutligen och då det förhållande, dels att vid hvarje Riksdag stats-bidrag måste beviljas för upprätthållande af den Arméens pensionskassa, efter gällande stat, åliggande pensionering, dels att, såsom nu är ifrågasatt, medel behöfva serskildt anvisas för pensionernes ökande, nogsamt ådagalägger behofvet af en ny och omfattande reglering af pensions-väsendet för arméen, har Utskottet trott sig böra föreslå, att Rikets Ständer må i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta upprätta och till Rikets härnest sammanträdande Ständer öfverlemna Nådigt förslag till fullständigt ordnande af pensioneringen för arméens befäl oell tjenstemän samt till beredande derjemte af nödig förenkling i förvaltningen.
L) UetuilMng för JKarafttersfuffmnfiter. § 23. l:o gör guttm after, öppna ©ref etter fftefotuti otter, finn It a från od) uteb år 1842 utcbbetatS etter fiäbanefter tnebbetaS på farafter etter ttattttt, fieber od; sårbig* t;ct af embete etter tjenft, etter å fåban beftåttning, uteb fisarS innefiafsanbe ej åt* föijer tön på flat etter aroobe etter tjénftgöringSffptbigtjet, ffatt i besittning årligen crtåggaS &io procent af beloppet utaf attt bet ftåtnptabe papper, fisarmeb betita gftttmafterj öppna ©ref elfer 9iefotutioner, efter ben i Ötongt. 9Jlaj:tS nåbiga Äutt* 16 33emilliting8 Sör $ultmafter, öppna S5ref elter 9fefolutioiter, af pmitfa, enligt S3e 4:o 2)en, font unber påftåenbe frig eller i ocp för frigöförtjenft erhåller ett pögre farafter utan åtföljaube lön på ftat, erlågger för fullmaften borå ingen be* millnittg. 5:o
Då emedlertid någon Barnhus-Inrättning nu mera icke lärer finnas hvarken i Gefle eller i Carlshamn, ulan de dertill från Banken lemnade anslag, efter hvad vederbörande sjelfve vid medlens reqvirerande förmält, användas såsom understöd till åtskilliga, dessa samhällen tillhörande fattiga barns uppehälle och vård, hvilket äfven tyckes vara förhållandet med anslaget till Frimurare-Barnhuset i Götheborg; så och enär det för ifrågavarande välgörenhets-hidrags tillgodonjutande ursprungligen stadgade vilkor följaktligen synes icke vara uppfyldt, få Revisorerne delta förhållande hos Rikets Ständer anmäla, för den händelse Rikets Ständer skulle anse omförmälda bidrag böra för framtiden upphöra. Angående Bankens Pappersbruk Tumba. § 71. * Enligt 5 § i Banko-Reglementet, förvaltas Bruket, utan UnderbJ-sJ^k^°”ne’b‘a Styrelsens deltagande, af Fullmäktige samfäldt, under specielt inseende af 'ismt™ “ en deras Ledamot. Detta inseende har oafbrutet ulöfvats af Rådmannen C. C. Hörnstein. Revisorernes Berätt. äng. Banko-Ver ket. Angående vatten-tillgången för Qvarnen. Reparation af Nedra Verkhuset. § 72. Revisorerne hafva, vid besök ä Tumba, funnit Brukets forråder väl vårdade, samt Special-böckerna öfver åtgången af rudimaterier i behörigt skick och ordentligt förda. Af Rikets Ständers Revisorers Berättelse för år 1853 visar sig, hurusom redan då befarats, alt qvarnen på dess nya plats i det fordna kranhuset, med ditledd vattenränna från samma vattenreservoir, som matar nedra Verkhuset, torde, när detta sednare komme i verksamhet, blott tidtals, då ymnigare vatten tillströmmar, kunna hållas i gång. Enligt hvad Revisorerne på stället inhemtat, har erfarenheten numera ådagalagt, att qvarnen och nedra verkhuset endast undantagsvis kunna samtidigt begagnas. § 74.
Det lärer vara allmänt bekant, att allmogen försl börjar begagna ynglingarna vid i5, 17 t. o. m. 18 års ålder till arbete, ehuru deras krafter ännu icke blifvit så utvecklade att de kunna göra full nytta för sig; emedan de då ännu äro under läroåren. De behöfva under den tiden likasom gå i en skola, för att blifva nyttiga lill arbete, och då är det påkostande för allmogen att betala mantalspenningar för dem. Under samma tid inträffar äfven deras första nattvardsgång, under hvilken de äro lörhindrade alt arbeta. Detta ur äfven ett skäl, hvarföre man ej bör stadga, att de tidigt skola erlägga mantalspenningar. På sådan grund anhåller jag om bifall lill betänk. Hvad de 24,000 r:dr angår, så är det upplyst, att summan är i Konungens propos upptagen till 323,ooo och att alltså den brist af 2],000 r:dr, som uppstår då Utsk. föreslagit 3oo,ooo, är så ringa, alt derpå ej bör fästas afseende. Frih. Cederström, Jacob: Lika med de ledamöter af Huset, som mot Utsk:s betänk. N:o 64 Litt. G framställt anmärkn:r mot skadligheten att framflytta den tidpunkt, vid hvilken ungdomen bör finna sig pligtig att tänka på att kunna försörja sig sjelf och att genom antagen tjenst söka undvika att ligga föräldrarna lill last, finner jag det vara af vigt, att denna tidpunkt icke framflyttas; ty förrän ungdomen blifver mantalsskrifven, kommer den icke i tjenst eller begår den icke nattvarden. Allmogens barn göra det i allmänhet vid i5 å 16 års ålder, sedan taga de tjenst. Framflyttas mantalsskrifningen, så framflyttas äfven tiden för nattvardsgången och den tidpunkt, då de skulle taga sig tjenst, allt till stor skada för allmogen. Jag instämmer således med Hr von Hartmansdorff. Gr. Horn:
— I an ledning ej mindre af sistnämnda paragrafs innehåll, än af Utskottets förslag om bestämmande af ett visst röstinaximum, synes det till vinnande af redighet lämpligt, att en särskild kolumn i fyrktalslängden upptager det fyrktal, för hvilket rösträtt af en hvar verkligen får utöfvas. — Öfriga af Utskottet vidtagna förändringar i berörda formulär förklaras af sig sjelfva. Med åberopande af hvad sålunda är vordet af Utskottet anfördt och föreslaget, tillstyrker Utskottet vördsamt, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t anhålla, att här ofvan uppräknade i Kongl. Förordningen den 21 Mars 1862 om kommunalstyrelse på landel måtte erhålla den förändrade ordalydelse, som i hvarje särskildt fall af Utskottet föreslagits, och de vid den Kongl. Förordningen fogade formulär derefter rättas. Stockholm den 28 April 1863. Reservationer: Af Friherre af Schmidt, C. J. G.: »1862 års kommunalförfattning har ännu knappt blifvit tillämpad och således föga erfarenhet kunnat vinnas jorn dess brister; man bör vara varsam att föreslå ändringar uti densamma innan man förvissat sig om behofvet deraf. Detta behof har dock så oafvisligen visat sig i afseende på § 68, angående fyrksällningen, att ingen inom Utskottet tvekat lemna sin röst till ändring af densamma. Men så är icke fallet med § 12, der man vill införa ett stadgande, som både Kommunal-komitéen icke ansett lämpligt föreslå och Rikets Ständer vid sist Ii d ne riksdag förkastade, ett stadgande, som rubbar ett likstäldt förhållande emellan skyldigheter och rättigheter, ett stadgande, hvarigenom den som erlägger de största skatterna till kommunen kan blifva öfverröstad och tvungen till dessa utgifter af ett fåtal andra personer, hvilka tillsammans blott erlägga hälften, fjerdedelen, ja till och med blott tiondedelen af hvad denne ensam betalar. 12 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 116.
För att, så vidt möjligt är, bespara Statens utgifter lill detta ändamål, föreslår jag vördsammast, det Rikets Ständer ville förena sig i den underdåniga framställning hos Kongl. Majit, att Hans Majit i Nåder täcktes anslå någon del af Kongl. LandtbruksAkademieus Fonder, som lamp - 76 Den t5 Januari i. ligt kunde synas, till Fond för en Landtbruksskola. Den underdåniga framställningen härom torde kunna vinna Nådigt afseende, så mycket häldre, som en reorganisation af den Kongl. Akademien lärer vara ifrågasatt. Kongl. LandtbruksAkademien erhöll, vid sin stiftelse i8i3, enFond af 170,000R:dr af uppbringningsmedlen, och har från 1823 till 1827 af g:de HufvudTiteln samt för innevarande år af atdra HufvudTitelns besparingar uppburit 1700 R:dr årligen till det Statitiska Archivet. Om utom den Fond, Kongl. Maj:t skulle täckas finna för godt att anslå från LandtbruksAcademien, Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, att, vid inträffande arrende-ledighet, anvisa någon tjenlig Kronan tillhörig Egendom till begagnande som experimentalfält, samt Rikets Ständer derjäinte åt Landtbruksskolan ville anslå lika summa, som åt Bergsskolan i Fahlun, så tviflar jag ingalunda, att icke medlen skulle bli tillräckliga, för att inrätta en ändamålsenlig Undervisningsanstalt i Landthusliållningens många vigtiga grenar.
Den nästan enda utväg som förr -varit för medellösa Studerande, att genom förmögnare barns undervisning, vid Academierna sig uppehålla, blifver allt mer och mer tillstängd genom sådana allmänna inrättningar, hvarigenom för dessa tillfälle lemnäs att, utan nämnde Lärosätens besökande , förskaffa sig till vissa yrken nödigal insigter. Blifva nu skjutspenniogarne så dryga, att resan, till exempel från Österoch Westergöthland eller Småland, eller Westerbotten och andra Norrländska Provinser till Upsala, kostar lika mycket eller mera, än uppehället på sistnämnde ställe under lärotiden, synes det blifva ogörligt att med tiden erhålla skickliga Prester uti de från Academierna mera aflägsna orter, och den brist, som redan öfverklagas på skickliga ynglingar, sorn i Civila Verk vilja ingå, skall visserligen blifva ännu större. Det är af Bonde-Ståndets fattigare söner som Prest-Ståndet erhåller större delen af dess medlemmar, och flere af dem bekläda vigtiga tjenster uti ders all - Den 16 Juli. *39* allmänna styrelsens åtskilliga fördelningar. Det kan ej vara det Hedervärda Bonde-Ståndets mening, att vilja försvåra deras fortkomst, som hädanefter i samma vägar vilja gagna det allmänna eller att vilja betaga Staten det biträde, hvilket af dem vid nämnde yrken icke kan umbäras. Det är efter skjutslegan som forlönerna bestämmas. En sådan skillnad, som imellan den förra och sednare af en Ledamot bland det Hedervärda Bonde-Ståndet på en viss ort i Riket uppgifvits, är åtmindstone annorstädes okänd, om icke vid några enda tillfällen, der ett svårt väglag i förening med en större förmodad vinst vid några varors skyndsamma transporterande, för tillfället uppstegrar priset. Uti de från SjöStäderna aflägsna orter skall en betydlig påökning i priset å de för lifsuppehället nödvändigaste varor, såsom salt, gill, strömming, blifva en följd af en ökad skjutslega. Erfarenheten visar, att vid närvarande skjutslega, 5 mils afstånd från Sjo-Staden ökar spannmålspriset med 32 sk. B:co på tunnan.
Ständer, som ock hvad Ulskotten i Betänkandet N:o 13, under den 4 sistlidne Augusti, föreslagit, i anledning af yrkade förändringar, till lindring i båtmans-roteringens utgörande å landet, anse Utskotten sig icke kunna tillstyrka, att den af Hans Hansson nu väckte fråga, för hvars behandling i formväg och genom ofvan åberopade Nådiga Förordnanden tydlig anvisning är vorden meddelad, må till någon åtgärd från Rikets Ständers sida föranleda. Stockholm den 6 November 1840. 6 Statssamt Allm. Besv. och Ekon. Utsk. Betänkande j N:o S4. Ank. till Exp. Utsk. den g Nov.j kl. 11 f. m. Betänkande , i anledning af väckt motion, att åtskilliga i Elfsborgs Län kringspridda rusthålls-numror under kVestgötha afsutna cavalleri måtte derifrån afsöndras, samt med Elfsborgs och Westgötha Dahls regementen förenas. "Uti ett lill Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet, och till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens handläggning öfverlemnadt memorial, har Henric Hansson från Elfsborgs Län anfört, huruledes derigenom, att cavalleriets indelning föregick infanteri-regementenas, och att till det förra hemman utsågos, som då för tiden voro de förmonligaste, det inträffat, att åtskilliga kringspridda ruslhålls-numror under Westgötha cavalleri befinnas i Elfsborgs