Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Frölichs förslag framför det ämne, som bort föregå, nemi. Utskis betänk, H. Ex, Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade såsom sin gemensamma tanka antaga det af Gr. Frölich framställda, nyss upplästa förslag lill anmärkning. Ropades starka pej, blandade med ja; hvarjemte VPlering begärdes. Upplästes till justering och godkändes följande ypter:$? proposm; Den, sorn anser, att R, o. Ad., i anledn. af Constit.- TJtsk:s mentor. N:o 35, bör förklara sorn sin gemensam-? ma tanka: 6 Den 1,6 O cl'ober f. ra. ilo att Constit.Utsk. förbigå It att föreslå förändring i ät. o. Ad:s ståndsorganisation, med afseende på den ofullkomlighet deri, att R. o. Ad. kan genom ansvarsfritt uteblifvande från riksdag densamma omintetgöra; hvarföre, sedan de 3;ne ofrälse Ståndens ledamöter blifvit till ett visst för dem alla lika antal bestämda, R, o. Ad. äfvenledes borde, på sätt lämpligast ske kan, för hvarje riksdag bestämmas till ett lika antal ledamöter, att sig vid densamma infinna; a:o att de 4 RiksSt, skola sammanträda under riksdag på ett rum, samt då, berättigade att vara lika många af hvarje .Stånd, rösta per eapita; 3:o att sedan Riksförsamlingen från K. M. erhållit ordförande, skal) den utvälja ett antal af oo ledamöter till en Pröfniogsnämnd elfer öfre Kammare; börande Utsk. afgifva närmare förslag till bestämmelser för sådan öfre Kammares sammansättning och functioner samt för den tid, de dertill utsedda personer skola fortfara att deraf vara ledamöter; voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anses R. o. Ad. icke såsom sin gemensamma tanka antaga ofvannämnda mening. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som föijer; J a —- 2 3, Nej — I l4. Hr Stråle, Nils Wilh.:
Då samtliga stiften, med undantag af Wexiö, Calmar, Carlstad och Wisby, varit delade i tvänne inspektions-distrikler, så hade af hela antalet inspektörer, hvilket sålanda uppginge till 20, endast två haft 1,000 R:dr i årligt arfvode, men alla de öfrige 500 R:dr. Mot en så ringa ersättning skulle det tvifvelsutan i längden blifva omöjligt att erhålla inspektörer, som vore detta magtpåliggande värf fullt vuxne, hvilket likväl i betraktande af det lifvande och välgörande inflytande, inspektionen redan utöfvat på skolväsendet, och då densamma fortfarande under en följd af år, verksammare än något annat medel, skulle befordra folkundervisningens utveckling och förbättring, mäste anses vara af synnerlig vigt, hvadan Kongl. Majit nu äskade, att Rikets Ständer måtte till dubbla beloppet förhöja de vid sednaste riksdag bestämda arfvoden för Inspektören^, eller från 11,000 R:dr till 22.000 R:dr, då med tillägg af de för bestridande af skjutsoch traktamentskostnaderna erforderliga 8,000 R:dr, anslaget för skole-inspektionen skulle blifva 30,000 R:dr, eller 13,000 R.dr utöfver hvad det nu utgjorde. Af anslaget till förbättrande och tillhandahållande af undervisningsinatei iel m. m. hade ännu endast en obetydlig del blifvit använd, emedan Kongl. Majit funnit lämpligt, att innan mera omfattande åtgärder i berörda hänseende vidtoges, kännedom borde inhemtas om de förbättringar i skolornas undervisningsmedel, hvarom nästlidet års verlds-exposition i London kunde lemna upplysning, för hvilket ändamål Kongl. Majit lemnat uppdrag åt sakkunnig person att dit afresa. Sannolikt vore, att omförmälda anslag komme alt tagas i fullt anspråk dels för beredande af tillgång till skolmateriel i egentlig mening, dels ock till uppmuntran för utgifvande af läroböcker.
Antingen involverar den en bestämd anmärkning emot ett förhållande, såsom Grundlags-vidrigt, eller åsyftar den en förklaring af Grundlagens starlganden, och det på annat sätt, än Grundlagen medgifver , nemligen: att Rikets Ständer skola hos Kongl. Majit anhålla, att Grundlagen, må tolkas på ett sätt, som icke förut är derstädes bestämdt. 83 § RegeringsFormen är tydelig. Den innehåller, att någon förklaring af Grundlagarne icke må stadgas, utan på sätt i 81 och 82 §§ är föreskrifvit,. Om Grefve Frölich sedan behagade jemföra Stadgandet i 29 § Riksdagsordningen, om sättet för anmärkningar mot Konungens Rådgifvare, tror jag han skall finna, att Motionen icke är af beskaffenhet, att kunna i Ståndet upptagas. Grefve Frölich: Jag har för detta yttrat, att jag anser Grundlagen i denna fråga ganska tydlig och klar. En värd Talare, Herr Grefve Mörner, har med sin fram - Den 28 November, f. m. 5a5 ställning syftat, att visa, det den iclce skall vara tydlig, och att af ett sådant förhållande skulle uppstå ett behof, att vända sig till ConstitutionsUtskotlet. Jag kail dock icke medgifva detta; ej heller kunna orden i 9 § RegeringsFormen ”StatsSecre”teraren eller den hans tjenst förrättar ” få den tydning, att HofCancelleren skall förrätta StatsSecreterarnes tjenster, på grund af något Konungens Förordnande. Jag tror, att dessa ord utpeka endast det förhållande, då en StatsSecreterare dör, sjuknar eller har annat laga förfall, och då en annan, vanligen närmaste man intill honom, förordnas att hans tjenst förrätta; men att HofCancelleren skulle vara en substitut för StatsSecreterarne, är en satts, som jag icke kan godkänna. För öfrigt anhåller jag, på det hvarken Herr Grefven och LandlMarskalken må tillåta någon irra sig, eller Ridderskapet och Adeln hasta lill ett beslut, emot hvilket jag kunde komma att protestera, att min Motion må få hvila på bordet.
Om jag lyckas, Vet jag ej, inen jag har åtminstone fått uttrycka min känsla, och skulle opinionen döma så strängt som Herr Grefve von Platow, vore hardt, rätt hårdt, men det tillhörde mig då, att svälja min sorg, underkasta mig den; och Den 2 Mars f. ra. io3 jag skulle äfven göra den fromma önskan, att, om i framtiden en stor flotta skulle uphöra, det måtte vara jag, som tiden ulviste hade orätt, men alla motsatta tänkare rätt. Jag anhåller, att hvad jag yttrat, måtte få åtfölja Herr Montgommeries anförande till vederbörligt Utskott. Många yttrade härtill deras bifall. Grefve Brahe: Jag har endast begärt ordet, för att yttra mig i anledning af elen fruktan Herr Nordenskjöld tyckes hysa, att man skulle vilja göra några indragningar, på Indelta armeens bekostnad, för att använda på förbättringar å andra delar 'af försvarsverket. För mig är en sådan åsigt alldeles främmande, och skulle den hos någon enskildt upstått samt hyllats, ega vi dock den säkraste borgen emot verkställighet deraf uti de ord, som så många af Ridderskapets och Adelns Ledamöter sjelfve hört Konungen yttra vid hvarje tillfälle, då det varit fråga om indelta armeen, nemligen att Hans Majit ansåg den såsom en helgedom och såsom verkliga grundvalen för vårt sjelfbestånd och vårt sjeliförsvar till lands. Hans Excellence Herr Grefve von Platen ^ Baltzar Bogislaus: Mången i denna aktningsvärda samling torde af mig vänta en Den 2 Mars f. m. vederläggning af hvad en värd talare yttrat om den afhandling jag ulgifvit rörande Rikets försvar, och jag kan ej neka, att jag dertill vore synnerligen hågad, då, bland många andra upgifter, Irenne af de hufvudsakligaste äro alldeles origtige, och det alltså blir lätt nedrifva den byggnad han derpå grundat. Den värde Talaren har sagt min mening med Central försvar vara, att alla Rikets medel och Rikets krigsmagt borde, i händelse af anfall, samlas kring Yanäs fästning, för alt der afbida Henden, och lemna hela landet ät fienden att sköflas.
Den slog och slamrade med inlärd munterhet, men den kyska Diana, som höll pendeln, sneglade på sin granne, en nymf i biscuit, hvilken i ett tempel höll på att basa Cupido med ett ris af rosor. Dammet låg i långa strimmor öfver stolarna med de urgröpta sidensitsarna. En svart mask, som hängde på sin spik öfver en domino, stirrade med tomma ögonhålor ut i rummet. Bunge blef blek. Han kände genom potpourridoften den starka lukten af droger och medikament och den än mer genomträngande lukten af förgängelse, och han öppnade hastigt secrétairen – för att fullgöra sitt uppdrag och få gå. Därinne lågo rader med brefpackor. De styfva papperen knastrade med skrifsanden, då han bläddrade i dem. Där lågo föräldrars och gynnares bref och små dambref. Med verklig motvilja återsåg Bunge sina egna skrifvelser, sorgfälligt ordnade efter data. Hans egna bref, de intresserade honom icke längre. Den han sökte var Ungern, vännen, som plötsligt blef en okänd, nu när Bunge satt vid sängen, där denne kämpat ut, nära det lilla skrifbord, vid hvilket den döde om någonsin – efter att hela dagarna ha tillhört andra – bort hafva kommit ansikte mot ansikte med sig själf! Och om man aldrig kände sin bästa vän, lärde man då någonsin känna sig själf? Oroligt grep Bunge efter Ungerns anteckningar. Så fann han ändtligen ett litet oktavband, inbundet i rödt maroquin, med Sternbergs vapen på pärmen. Journal intime de Frédéric Ungern de Sternberg stod det på titelbladet med den lilla orimliga stil, som alltid hindrat Ungern – enligt hans eget skämt – att blifva diplomat eller något som helst allvarligt. Mon très cher et vénérable pére – så började den första anteckningen – har rådt mig att föra ett curriculum vitæ i détail öfver mina lifshändelser, men det vet jag, att jag aldrig kommer att gitta.
Föredrogs ånyo och afslogs Stats-Utskottets den 6 och 10 dennes pa bordet lagda Utlåtande N:o 248, i anledning af väckt fråga om bränvins-bevillnings*- medlens omedelbara ingående till och redovisande hos Riksgälds-kontoret. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets nedannämnde den 10 dennes på bordet lagda Utlåtanden: N:o 254. angående begärdt anslag eller lan i anledning af staden Christianstads kostnader tili följd af kolera-farsotens härjande derstädes under nästlidne år .1857: N:o 255. i fråga om äskad tillökning för år 1857 i aflönings-lörmånerne at en del af flottans gemenskap m. m.; N:o 258, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition rörande allmän brist i tillgångarne för flottans matrosers och uppfordrade båtsmäns mathållning åren 1856 och 1857; och N:o 259, i fråga om pension ä allmänna indragnings-staten för Landshöfdingen i Skaraborgs län, f. d. Slats-rådet A. P. Sandströmers efterlenmade enka. S. f). Vid förnyad föredragning af Slats-UIskottets den 6 och 10 dennes på bordet lagda Memorial N:o 257, med förslag till voterings-proposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om eftergift af den f. d. Lands-kamereraren i Wermlands län Svante Lindberg ådömda ersättnings-skvldighet, blef den i detta , Memorial föreslagna voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkänd. S. I). Föredrogs och lades tili handlingarne Stats-Utskottets den 10 dennes på bordet lagda Memorial N:o 258. angående verkställd omröstning i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till stats-regleringen hörande frågor. S. D.
N:,o 38. ina Förslag, sådant det finnes Protocollet bilagdt, och befallte, att Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Piikets Ständer afgå. Ex Protocollo A. F. Normelin. STOCKHOLM, tryckt iEckstcinska Tryckeriet 1829. Kongl. Maj.-ti Nådiga Propos. No 3g. t N:o 3.q. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer j angående Låne-understöd af Allmänna Medel illl Trollhätte Canaloch Slussverks-Bolag, för fullbordandet af en Canal-anläggning vid Ströms Säteri i Bohus Ijän; Gifven Stockholms Slott den 10 Sedan Rikets år 1823 församlade Ständer, uppå Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, beviljat Trollhätte Canaloch Slussverks-Bolag ett lån af 120,000 R:dr Banco , för verkställigheten af en , utöfver Bolagets åliggande, ifrågaställd Canaloch Slussverks-byggnad vid Ström i Bohus Län, utmed Götha Eif, i ändamål att undvika de vådor för segelfarten , hvarmed passagen genom Lilla Edets högst bristfälliga Sluss, och der nedanföre varande Idor eller Strömdrag är förenad; så har Bolaget, efter att hafva låtit upprätta utförliga och noggranna förslag öfver kostnaderna förarbetets utförande, år 1826 beslutit, att denna Canal-byggnad skulle företagas och verk Bih. till Pi. St. 1 Sami.j i Band 6:te Häft. 1 a Kong/. Maf.-ts Kådiga. Propos.
Riddcrstapet och Adeln syntes någon stund wara af stridiga meningar rörande denna af Friherre ttitt,stncr»iwr gjorda begäran, men lät ändteligen derwid bero, at ofwannämnde mäf til morgondagen mätte bwila, dä Ridderstapet och Adeln, enligt Herr GrefwenS och Landtmarstalkens tilkannaqifwande, äter eftermiddagen kl. 6 i» dleno stulle sanrmanträda. Ridderstapet och Adeln ätstiljdeS kl. ^ til 2, Tisdagen den 13 Junit, klenum klockan 5 e. m. Hpnades följande Herrar Llectore/nss Listor til roal af Ledamöter i flera Utstött, och befunnoö dertil wara utsedde.- I Riddarehus Utstottet: I Ltass. N:o 745 Herr Louce, ^.äam. Hofjunkare. I Stats-Utstottet: 1 ällLSL. Friherre Losen, 0,tto Lrsäric, Krigs-Räd. 2 Mass, 6?2 Dm 13 IuM 2 Llass. 8l7 Herr liZerdjelm, Seved, Hf. Jägmästare. Z16 Herr Ldrenlljelm, Fullm. Herr Silverdal xe fredric, LLnco-LommissLrie. Z Llsss. ro?8 Hr kavkull, Fullm. Friherre l^illjenLrLntL, Ion. ^Vilkelm, Major. I Beswärsoch Oeconomie-UtffotteL 1 Llass. 8 Grefwe Oxeu8tjernL af Korsholm, Joll. Labriel, f. d. Riksmarstglk, Riddare och Lominendeur af Kongl. Majus Orden, en af de Aderton i Swensta /^cLdemien. 2 L1L88. L91 Herr de Leer, Fullm. Herr OMenram, ,/^doIl, ^ndiceur. L7Z Herr Lildt, Fullm. Herr kön!§, keNr, ^uditeur. Z C.IL88.
Jern, gjutet, Tackoch Barlast-, så väl i Taxan som i Tull-Comitéens förslag förbjudet både till inoch utförsel, har Utskottet ansett böra beläggas med en tull af 4 R-'dr eller 5o procent af värdet, så väl då det införes som utföres. —*• Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade, samt Hällar öfver il tums tjocklek, hvilka Tull-Comitéen, i likhet med i83o års Tull-Taxa, ansett icke böra få utföras, har Utskottet föreslagit må till införsel tillåtas, emot en tull-afgift af 33| procent af värdet eller 3 R:dr 16 sk. Skit.. — Allt annnat gjutet arbete ej specificeradt, äfvensom Ankare och Ankar flyn, Draggar, Armbultar, Hammare, Roderjern, Skeppsknän och Smedjestäd, större eller mindre — i i83o års Tull-Taxa belagde med en utförsel-tull af 36 sk. Skit., men af Tull-Comitéen föreslagne att fritt få utföras — äro enligt Utskottets Förslag upptagne att åsättas en ut - Bevillnings-Utskottets Bet. N.o 2g. 35 Jern: försel-tull för det gjutne arbetet af 2 procent af värdet, och för de öfrige slagen 62 sk. SkU, emedan Utskottet väl velat underlätta utförandet af dessa arbeten, men, i anseende till Statens ovilkorliga behof af den påräknade intraden, icke kunnat antaga den af Tull-Comiteen föreslagna fullkomliga tullfrihet. — Stang, platt | tum tjockt och deröfver, under 12 tums bredd, af större eller mindre längd, fyrkant öfver | tum längre eller kortare, — enligt nu gällande Tull-Taxa till införsel förbjudet, och afTull-Comitcen dervid bibehållet, — bör, enligt Utskottets förslag, få införas emot en skyddstull af 5o procent af det åsätta tull-värdet; men utförsel-tullen derå har Utskottet trott höra nedsättas till 32 sk. SkU. för Stångjern, och 10 sk. SkU. för Bandjern.
Ty också som tänkare är Renan en af sin tids stora. Hans misstro till system och positiva skolning läto honom visserligen aldrig upptimra några af dessa metafysiska luftslott, hvilkas ideela gotik imponera hos de stora tankebyggarna, men hans spekulation, som på rent intellektuel väg hunnit till en formel för världsprocessen i flera punkter parallel med utvecklingslärans, och som såg Gud i det universella förnuftets realisation, för hvilket vetenskapen redan kämpade medvetet, och alla andra makter omedvetet, tarfvade också ett kapitel för sig. Men för allt detta fordras vidlyftiga böcker – sådana som Monods, Séailles’ och Mary Darmesteters Renanbiografier. Här vill jag nöja mig med att utan alla anspråk gifva några synpunkter på det temperament, som skapat denna olikartade produktion, och för öfrigt hänvisa till hans skrifter – skrifter, hvilka som inga andra öfverflöda af både upplysningar och idéer. En sida af Renan låter läsaren på en gång lära, tänka och drömma. I begynnelsen af sin autobiografi skildrar Renan ett keltiskt helgon, som är hans egen namne – S:t Renan eller S:t Ronan. »Lättare var – skrifver han skälmskt – att följa svalans flykt på himmeln än gången af hans tankar.» Något sådant är ock första intrycket af flera af Renans skrifter. En tankegångs alla sidor glänsa för ögat som de slipade ytorna af en ädelsten med många facetter, men snart märker man äfven under denna nyckfulla lek med idéer en bestämd personlighet, som låter sina tankar kristallisera sig efter visserligen många och oregelbundna men dock bestämda mönster. Tvenne faktorer, hvilka jag redan antydt, är det, som djupast bestämt Renans andliga fysionomi. Den första är den mystik, som han insupit med modersmjölken och som hela den stam och trakt, till hvilka han hörde, lämnat honom i arf, det djupa, religiösa behof, som dref honom att – som han själf uttryckt det – ständigt »kommunicera med det oändliga». Det är detta religiösa behof, som ligger under hela hans lifsgärning och låtit honom studera alla tänkbara problem och frågor, hvilka stå i samband med mänsklighetens längtan och föreställningar om det öfverjordiska.
I anledning af hvad sålunda i denna fråga förekommit, har Riksdagsfullmägtigen Carl Johan Svensén från Calmar län medelst en hos Hedervärda Bonde-Ståndet väckt och till Lag-Utskottet remitterad motion (Nio 311), i hvilken Riksdagsfullmägtigen Josef Oscar Almqvist från Norrbottens län instämt, anhållit, att Lag-Utskottet måtte, med iakttagande af de anmärkningar, som, på sätt ofvan förmäles, blifvit i Statsrådet och Högsta Domstolen gjorda, uppställa förslag till lagens förändring i den syftningen, att “den nu qvarstående giftomannarätten för ogift qvinna måtte upphöra/4 I en hos Ridderskapet och Adeln väckt och likaledes till Utskottet remitterad motion (N:o 119) har åter Herr Ulfsax, Adolf Fredrik, med förmälan hurusom i andra länder qvinnan alltid egde rätt att vid viss ålder vara sin egen giftoman och att, enligt en i Finland nyligen vidtagen lagförändring, giftomannarätten upphörde, när qvinna nått tjugufem års ålder, föreslagit, att ogift qvinna, som uppnått tjuguett år, må berättigas att sjelf bestämma om sitt giftermål, utan att dervid behöfva rådfråga hvarken föräldrar eller andra målsmän. Utskottet har tagit kännedom om de förhandlingar vid Landtdagen i Helsingfors åren 1863—1864, hvarpå den af Herr Ulfsax omförmälda Finska lagförändringen sig grundar, och inhemtat, att denna stått i sammanhang med införande uti den Fin - Lag-Utskottets Betänkande N:o 60. 3 ska lagstiftningen af stadganden om qvinnas rättighet att vid viss ålder blifva myndig. Jemte det att mö förklarats berättigad att vid tjuguett års ålder förestå sitt gods, om hon så åstundar och sådant för Rätten anmäler, har det nemligen tillagts henne rättighet att vid nämnda ålder äfven utan giftomans samtycke ingå äktenskap.
N:o 3, med fullmäktiges i Riksg.cont. lill rikets nu församlade Ständer afgifnc berättelse. Lades lill handlingarne. Föredrogs och bifölls StatsUlsk:s d. 17 dennes f. m. på bordet lagda mern. N:o 5, ang:de riksdagskoslnadcrnes bestridande. Då nu lill pröfning förekom StatsUtskrs d. 17 dennes f. m. på bordet lagda mern. N:o 6, ang:de ersättning för Hr Landtm:s och Hrr Talmannens riksdugskostnader, fann 11. Ex. Hr Gr. o. Landtm, sig föranledd alt, medan delta honom enskildt rör:de mål handlades, afträda, efter ail hafva anmodat R. o. Ad:s främste närvar, ledamot II. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, Carl Axel, att emottaga klubban. Sedan 11. Ex. Ilr Gr. Löwenhjelm intagit Landtm:sslolcn samt, efter föredragning af StalsUtsk:s förenämnde mern., hemställt om H. R. o. A. behagade bifalla detsamma, anmälde och yttrade sig: Hr Printzenskjöld, Carl: Jag har mig visserligen bekant, att, redan vid tvenne föreg:de riksdagar, den starka hushållsprincip gjort sig gällande, att man nedsatt den underhållssumma, sorn skäligen bort tillkomma RiksShns ordförande, och synnerligen det första Ståndets, eller vår Landtm., tili ett belopp, som vanligen tillägges embetsmän, af hvilka man icke äger, pä långt när, sä stora fordringar, som dem man har af det första Ståndets ordförande. Denna princip, om också under 2:ne föreg, riksdagar följd, bör väl derföre icke framgent få göra sig gällande; enär den i sjelfva verket innebär en orättvisa. Utsk. har anfört, som skäl för bestämmande af den föreslagne summan, att ingen anleda, är förhanden, alt Talmännens riksdagsomkoslnader böra blifva större vid denna riksdag, än vidden förra.
M:s högstberörda nådiga proposition, funnit skäligt för sin del medgifva, att kostnaden för ifrågavarande artilleri-batteries första uppsättning samt årliga utgiften för dess aflöning, underhåll, beklädnad och materiel må bestridas, dels med vakansafgiften för ofvanberörda vakanta rotar och dels af Norrbottens hästjägare-sqvadronsfond, äfvensom att öfriga årliga kostnader för den nya truppen må få utgå af de lill lika beskaffade utgifter afsedda anslag under riks-statens fjerde hufvudtitel. Hvilket Rikets Ständer få härigenom hos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Mars 1848. Bih. till B. St. Skrifvelse, N.-o 38. Uppläst och godkändt lios Ridd. och Adeln den i5 Mars 1848. Preste-ståndet den i5 Borgnre-ståndet 1 den i5 Bonde-ståndet den i5 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse j angående godtgörande af förskottsvis utbetalda understöd, i anledning af den sistlidne år i Christianstad inträffade eldsvåda. (Stats-Utk. Uti., N:o 76.) S. A. K. Sedan ett belopp af 12,000 r:dr genast efter den under Juni månad nästlidet år inom staden Christianstad timade eldsvåda, enligt E. K. Ms nådiga föreskrift, blifvit till Dess dervarande befallningshafvande öfversändt, för att den då bildade nödhjelpskommittéen tillhandahållas, utaf hvilken summa 2,000 r:dr borde, utan återbetalningsskyldighet, användas till understöd åt medellösa personer, som genom branden blifvit lidande, och 10,000 r:dr utdelas såsom lån eller förlag åt dem, hvilka derigenom beröfvats utvägarne att förut idkad handelsoch handtverksrörelse eller annat näringsfång fortsätta, så har E. K. M., medelst nådig proposition af den 16
På sätt, Utlåtandet N:o 15 innehåller, har, sedan, med anledning af de vid ifrågavarande §§ af Utskottet föreslagne förändringar i sammansättningen och antalet af ledamöterne uti såväl Taxerings-komiteerne i städerna, som Pröfnings-kommittéen i Stockholm, samma §§ blifvit af Borgare-Ståndet återremitterade, men af de öfriga Stånden godkände, Utskottet förklarat sig anse dessa §§, såsom endast innefattande reglementariska stadganden, vara, Bevillning!-li(skottets Memorial, N:o i8. 7 genom tre Stånds bifall till Utskottets förslag, af Rikets Ständer godkände. Denna åsigt har nu blifvit af Bor gare-Ståndet ogillad, men som de öfriga Stånden densamma godkändtflärer vid Utskottets af 3 Stånd godkända förslag härutinnan böra förblifva. § 108. Utskottets i Utlåtandet N:o 15 gjorda hemställan, att det vid denna § i Utskottets förslag af misstag influtna ordet ”inköpspris” måtte ur § uteslutas, har blifvit af tre Stånd bifallen; hvaremot Preste-Ståndet, med vidblifvande af sitt förra beslut, ansett nämnde ord böra qvarstå; och då, ifall Preste-Ståndet icke skulle vilja sitt beslut frånträda, frågan härom, såsom afseende en grund för bevillningens bestämmande, lärer böra genom omröstning i förstärkt Stats-Utskott afgöras, får Utskottet i sådant afseende föreslå följande voterings-proposition: 12:0. Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända hemställan, att det i 108 § af Utskottets förslag influtna ordet ”inköpspris” må ur § utgå, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer, enligt Preste-Ståndets beslut, ordet ”inköpspris” att i § qvarstå. §§ 144 och 145.