Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle detta ej kunna bifallas, har Motionairen hemställt, att en förklaring måtte utfärdas, som bestämmer huruvida en Socken, som vore missnöjd med någon God Man, må ega att, i dess ställe och i föreskrifven ordning, utse en annan j samt Af Herr Tham, Wollrath', att stadgandet om sättet att välja Gode Män vore, i hans tanka, olämpligt, enär de böra väljas inom hvarje Församling och ovilkorligen kallas till förrättningen, ehvad de känna den under skifte varande jorden eller icke; hvaremot, enligt föreskrifterne i 1812 års Enskiftes-Förordning, Gode Män valdes öfver liela Länet, och förtroendet föll på sådane, som vore kunnige, och, såsom närboende, kände beskaffenheten af de egor, som skulle uppskattas och skiftas, * Tufve Larssons förslag att Gode Män”nen skulle för hvarje tillfälle väljas af Skif"teslaget, synes Utskotten ingalunda antagligt; ty derigenom skulle, på sätt en an”nan Talare invändt, desse Gode Män lättigen kunna förvandlas till delegarnes Ad - 22 Lagsamt Allm. Desv. o. Otc. Utsk. Det. N.o 8. ”vocater emot hvarandra, hvilket icke är ”deras bestämmelse. Enskildt missnöje inom ”Socknen med en God \Man bör, i Utskot”tens tanka, icke kunna föranleda till dess ”entledigande; och att hela Socknen utan undantag skulle dela ett sådant missnöje emot ”en af samma Socken vald person, lärer ”åtminstone högst sällan inträffa. I sådan ”händelse kunde det visserligen icke beta”gas Socknemännen att återkalla det lem”nade, men förverkade förtroendet, och i ”stället utvälja en annan God Man, utan ”att något serskildt Lag-stadgande derom ”synes erforderligt. ”Vidkommande det företräde Herr Tham ”velat gifva åt det uti 1812 års Skiftes”Förordning stadgade sätt att välja Gode ”Män, framför det nu gällande; hafva Utskotten, vid noggrann jemförelse emellan ”de serskilda föreskrifterna, icke funnit rin”gaste skäl alt understödja Herr Tliams ”yttrande i denna del.
S. D. Föredrogs ånyo B erilin in gs-uts kottets utlåtande N:o 14, i anledning af gjorda anmärkningar emot betänkandet N:o 9, angående grunderna för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterne för deras tillämpning; hvarvid förekommo följande punkter af betänkandet N:o 9, jemförda med motsvarande yttranden i utlåtandet N:o 14, nemligen: Ingressen och § 1, i betänkandet, pag. 1—.8. Bevillnings-utskottets förslag, i afseende på de vid dessa §§ anmärkta klass-indelningar, godkändes. §§ 14, 27 och 29, pag. 12 och 18. Utskottets betänkande N:o 9, med tillägg, enligt utlåtandet lN:o 14, gillades. Ståndet lät bero vid utlåtandet N:o 14. § 37, pag. 30 och 103. Första yttrandet, pag. 9, i utlåtandet N:o 14, lades till handlingarne, och andra yttrandet å samma sida i utlåtandet N:o 14, gillades i så måtto, att Ståndet beslöt, efter nuvarande 3 mom. i 37 § af bevillningsförordningen, ett nytt moment af denna lydelse: ”Den som, under påstående krig, i och för krigsförtjenst, erhåller en högre karakter, utan åtföljande lön på stat, erlägger för fullmakten derå ingen bevillning.” §§ 43 m. fl. pag. 32. Utskottets förslag till denna § gillades, med det tillägg, att mantalseller skattskrifvare i stad skall inom Januari månads slut årligen till magistraten aflemna ett renskrifvet exemplar af mantals-längden för det löpande året. § 50, pag. 33 och 109. Utskottets förslag till 50 § af bevillnings-förordningen godkändes. §§ 110 och 113. Betänkandet N:o 9, med förändringen, enligt utlåtandet N:o 14, gillades. § 128 pag. 39. Betänkandet N:o 9, med förändringen, enligt utlåtandet N:o 14, godkändes.
St. på förhand skola besluta antingen ett lagstiftningsarbete eller und. skrifvelse, då lill äfvenlyrs, genom afslag å alla moni., den ifrågasatta skrifvelsen icke kommer alt innehålla del ringaste. Frih. Raab: Jäg ber alt få tillkännagifva, alt jag icke vill strida med Gr. Sparre i sak, utan blott om det sätt, hvarpå, såsom jag hoppas och tror, Utsk:ns förslag i allmänhet skall vinna framgång. Gr:n har erinrat derom, att Ulskm icke förbisett behofvet af en jägeri-stat, och jemväl meddelat yttrande derom, hvilket Gr:n sjelf upläst. Det lider, sorn jag hoppas, till slutet af Riksdagen. Jag lemnar derhän om Riksdagens långvarighet medgifver oss något hopp att få se hela denna procédure gå igenom vid denna Riksdag. Jag tror det icke och hoppas det icke heller. Då skulle vi hafva stannat vid att begära utfärdandet af en författning, sorn man sjelf anser icke kunna efterlefvas. Vidare har Gr. Sparre fästat sig vid den oformlighet, som efter Gr:ns åsigt skulle upkomma, om roan först beslutade, att en skrifvelse till K. M:t skulle afgå, med begäran om en Propos., innan man beslutat öfver grunderne. Jag skulle tro, all i första rummel förekommer afgörandet af den vigtiga frågan, huruvida R. Sl. anse behöfligt, att några åtgärder vidtagas eller icke. Dét är denna grundprincip, som då blir afgjord, och i andra rummet förekommer, hvilka principer skall antagas. Alt R. Sl. skola uttala ett omdöme, ulan all hafva afgjort principerne, deremot talar vår Riksdagserfarenhet. Vi Vela nemi. alt redan vid 1834 års Riksdag begärde R. Sl. en sådan Propos. Ärendet öfverlemnades till Kongl. Kammar-Colhm, der det ännu i denna stund hvilar. Man kati dessutom föreställa sig, att om R. Sl. skulle ingå till K. M:t med begäran om framställning af Propos. vid denna Riksdag i samma ämne, det vore så nära Riksdagens slut, alt då 2:ne Slånd stannade emot två, frågan icke kunde komma till någon verkställighet.
Många andra här framställda anmärkningar skulle visserligen förtjena att upptagas, men då Hrr Akerman och Huss redan så fullständigt besvarat desamma, inskränker jag mig till att på de skäl, jag nu anfört, yrka bifall till Utsk:ts hemställan. Frih. von Schulzenheim: Under diskussionen öfver denna vigtiga fråga har jag haft den ledsnaden att höra flera a( mina anförda skal blifva föremål för motskäl, och jag har mot ett par af de herrar, sorn framkommit med dessa, på några voteringssedlar antecknat några anmärkningar. Den förste af dessa lappar har jag egnat Hr Akerman, den andre Hr Huss och den tredje Hr Olivecrona. Af Hr Akerman, som hr af olika tanke med det kollegium, hvars styresman han nyligen upphört att vara, har jag visserligen lärt något, men icke sådant hvaraf jag funnit mig öfvertygad. Ilan uppräknade att, utom koppar, tillverkas i Fahlun guld och silfver, svafvel, vitriol och rödfärg, och han skulle kunnat tillägga hagel och Fahlu-bränvin m. m., som väl kan vara intressant att se, huru det tillverkas, men icke rörer det jernhandteririgen. Hr Akerman sade vidare, ätt det skulle inverka på bildningen att insupa luften i Fahlun. Det skulle kanske vara svafvelrökens inandande, som skulle medföra så fördelaktiga verkningar på bergsmannakunskaperna och förståndet; men jag fruktar att vinsten deraf är mindre, än om eleverna vore i Stockholm, der de hade tillgång till rikhaltiga bibliothek och finge höra många lärda mäns föreläsningar. Jag vill icke förneka, att i Fahlun finnas skickliga lärare, men de äro för få.
Bestämmelsen att bouppteckningar alltid skola charteras för hela behållningen synes mig vara ganska behöflig, ty ett bo kan ju finnas, der den efterlefvande maken icke eger någon giftorätt, och för sådant fall skulle en högst besynnerlig chartering komma att ega rum. Jag hemställer derföre, att R. o. Ad., med vidblifvande af sitt förut lättade beslut, måtte lägga ifrågav:de inbjudning till handlingarna. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , vidblef R. o. Ad. sitt förut i frågan fattade beslut och lade prot.-utdraget till handlingarne. Föredrogs ånyo Stats-Utsk:ts den 1 och 4 dennes bordlagde Utlåt. N:o 121, i ani. af väckta motioner i fråga om grundräntornas kapitalisering. Frih. af Ugglas: Efter den utförliga och särdeles förtjenstfull a utredning, som Kammar-Coll. i detta ämne aflåtit, hade jag föreställt mig, att icke någon vidare fråga om samma ämnes återupptagande skulle vara att förvänta. Emellertid har vid denna riksdag ett förnyadt förslag i ämnet blifvit väckt, och såsom skäl dertill har uti Utsk:t åberopats, att, oaktadt KammarColl. verkställt nämde utredning, betnälde Coll. likväl ansett uppgörandet af ett fullständigt förslag till upphäfvande af Svenska jordens nuv:de beskattningssätt ligga utom den verksamhet inom administrationen, som vore Coll. anvisad. Detta har varit egentliga anledningen dertill, att motionärerne önskat en förnyad underdånig framställning i ämnet. 316 Den 8 Juli. Denna fråga har förekommit, snart sagdt, vid hvarje utaf de sednare riksmötena, och dyker ständigt upp under olika skepnader; och jag anser fördenskull, att det skulle vara särdeles lyckligt, om samma fråga erhölle en sådan utredning, att det kunde blifva för R. St:r klart, huruvida något förslag i denna riktning later sig verkställa, utan allt för stora rubbningar i bestående förhållanden.
Den talare, söm här i går med största ifver, för att icke säga största hetsighet, uppträdt mot förslaget, har bland annat fästat sig vid Konungens rätt att utnämna medlemmar af R. o. Ad. Men har man väl gjort sig reda för, huru chimerisk denna makt är i politiskt hänseende? — Hvad betyder väl att kunna insätta en eller annan ledamot här bland sju hundra, helst då detta Stånd endast utgör en fjerdedel af representationen? Vidare har det påståtts, att konungamakten skulle minskas derigenom att kommunallagstiftningen öfverflyttades från den ekonomiska till den civila lagstiftningens område. Men kan och bör väl K. M:t begagna sin ekonomiska lagstiftningsrätt i afseende på dessa lagar? — Vid alla de tillfällen, då Iråga härom hittills förevarit, har Konungen frivilligt delat sin makt med R. St:r, och någonting annat är ju icke i fråga. Kyrkomötets veto, heter det vidare, inskränker äfvenledes Konungens rätt; men jag hemställer, huruvida ej detta veto lika val kan göra sig gällande mot representationen, och huruvida någon rubbning i maktförhållandet mellan konungen och representationen alltså derigenom kan anses inträda? Det har äfven blifvit sagdt, att Regeringens förslag till grundlagsändringar för närvarande lättare kunde blifva hvilande, än enligt det nya förslaget. Ja! visserligen blifva hvilande! men hvad är väl dermed egentligen vunnet? Hufvudsaken måtte väl vara, att ändringarna äfven blifva antagna, och dertill fordras nu bifall af fyra kamrar, då det framdeles endast blefve tvenne; och utsigterna att vinna framgång åt Regeringens förslag, torde väl således vara större, men ej mindre-, under den nya representationen, än under den nuvarande. Jag anhåller deremot, att få påminna om hvad man tyckes helt och hållet förbise, nemi.: att Konungens makt genom det nya förslaget Skulle i vissa afseenden af vida större betydelse blifva utvidgad. Till en början blefve detta fallet genom rättigheten att när som helst upplösa riksdagen, eller endera af kamrarna. För närvarande kan Konungen icke vidtaga en sådan åtgärd förr än efter 4 månaders förlopp, äfven om riksdagen, redan från början, skulle taga en i Regeringens tanka samhällsvådlig rigtning.
Emot tillstyrkandet > att så väl Upp - Bil. till Banco-Utskottets Uti. IV. o 82. 121 sorn Utlåning skall verkställas äfven vid Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö. Herr Cancellie-Rådet Hegardt Herr Biskopen Doctor Wijkman „ Herr Borgmästaren Weser, Herr Helsingius, Herr Commerce-Rådet Cronius och Herr Rådmannen Wallström hafva häremot erinrat, att mångfaldiga svårigheter och oredor i det hela , samt dröjsmål och hinder serskildt vid ej mindre Uppän Utlåningens gemensamma bedrifvande å serskilda ställen skola uppkomma , enär, vid dagligen inträffande förändrade förhållanden, så i afseende på Uppsom Utlåningen , det ena Contoiret alltid måste vara i ovisshet om huru stor Fond är att påräkna för hvardera rörelsen, såsom alltid beroende af concurrencen vid de andra Contoiren. Emot uppgörandet af viss fördelning för utlåningen vid de serskilda Contoiren j i förhållande till hvad som blifvit upplänt. Herr Leffler har ansett något visst belopp i detta afseende icke böra utsättas. Angående den Maocimi-summa _, för hvilken ett Namn må kunna häfta i Upplänin gs-Hiscon ten. i22 Bil. till Banco-Utskotleli Uti. Herr Hofmarskalken Hammarhjelm och Hr Cancellie-Rådet Hegardt hafva Åberopat den emot tillstyrkandet härom i Utskottets Betänkande, N:o 53, (^pag. anförda Reservation; uti hvilken Hr Prosten Elfström nu äfven förklarat sig instämma. Emot den föreslagna räntan pä lån i Upplånings-Disconten till 6 procent och tiden för återbetalningen. Hrr Cancellie-Rådeu af Wetterstedt och Lagerheim , Hr Kammarherren Rosenblad samt Hr Contracts-Prosten Pettersson och Hr Prosten Elfström hafva förenat sig i följande Reservation: 1:0 Sedan Utskottet beslutat alt nedsätta räntan i den vanliga Diseonten till 5 procent, anse vi, att räntan så mycket mer för denna
T ror du ej att j ag har s ett huru du nu i många år varit fästad vid min kära Maria, ja, alltsedan vi alla voro barn och detta år, som vi hycklat kärlek ... har hon ju flytt dig och oss och du har sutti t blek och gru bbl ande vid min sida. Nu kunna vi alla träffas med barndomens glada v änskap. M A R I A . Anna ... du vet då icke att han aldri g kan bli annat än min vän, att mellan oss ligger ett oöfverstigligt hinder. A N N A . Du menar din f ars motvilja ... det hindret är s tort, men icke oöfverstigligt. Tro först på lyckan, sedan h andla våga, Med, blicken stadigt f ästad på ditt mål . Ej fördomar och andras mak tord fråga Din egen l ycka bygg , då s torm den tål . (Mel .: Hv ad den är säl l, som i sin egen hydda.) Var tyst, var trogen, dölj du djupt din lycka Ej någon dödlig ana bör dess namn. Den skall du fas t intill ditt hjerta trycka (lägger deras händer samman) Och aldrig skilja från ... din trogna famn. MARIA. Men o m ett l ångt farväl oss ödet bjuder? ANNA. Med ho ppets blickar mot din framtid s e, Blott ho ppets ton i våra hjertan ljuder, Vi skåda lugnt emot det kommande. ALLA. Blott ho ppets ton etc. Sjunde Scenen . De förra. Bäck . B Ä C K . Jo, det här är månljust... Nu ha de blifvit galna allihopa... Men tänk om det vore sannt... tänk om de ha rätt... A L F R E D . Visst ha de rätt... B Ä C K . Der s tå de nu alla och vilja inte arbeta... de äro alla i den s tö rsta f örskräck else... och jag sjelf ... Hö r du, Eric du, hvad tror du? E R I C . Att här finnes i ngen fara... Ser farbror, år 1819 i Juni månad stod jorden så nära en komet, att hon gick igenom hans svans. B Ä C K . Gick hon igenom svansen på honom?
Sex delblanquetterne; hvilken omföring verkställes sålunda, att Summan utassigneras och insättes i Vexel-Banken, för GeneralLassans Transport-Conto N:o 5. a6 Banco-XJcshottets Betänkande, N:o 17. (För en år 1809 borttappad bundt bestående af 100 numererade och ifyllda 3 R:drs Sedlar, deponerades 3oo R:dr på denna Räkning, af dåvarande Extra-Ordinarien i Banken C. Björnström, under den förutsättning, att de lörlorade Sedlarne, allt efter som de inkommo till Banken f skulle af desse medel infrias. Detta iakttogs ock, så länge händelsen var i friskt minne, så att, under loppet afår 1809, R:dr 93 samt år 1810 R:dr 6 för sådant ändamål utassignerades, och å Räkningen affördes; hvarefter dess Saldo utgjorde 201 R:dr. Då nu säkert är, att mångå af de förkomna sedlarne sedermera blifvit j vanlig väg uti Bankens Cassör utbytta mot nya, utan skedd anmälan till bokföring å denna räkning, hvarjemte Banken fortfarande häftar för inlösningen af alla deraf, som än vidare återslå; så bör Räkningens behållning, såsom ersättning och fond härföre, till Vexel Banken ingå). Fordringsoch Skuldposter af lika numeraire. D. Ersättning i Silfver till Kongl. Myntet för Skådepenningar: Fordringspost Siifv. Skuldpost . B:co R;dr 56: i(j. Bnnco-XJtskottets Betänkande. Dessa poster anses böra, genom ömsesidig afföring på Capital-conto, emot hvarandra qvittas och försvinna. (Anordningar i Riksdaler Silfver på Bankens omkostnads-räkning förefalla, dels, då präglade skådepenningar skola från K:gl. Myntet inlösas till Bankens Cabinet, och dels, då sådaua, härstädes på Bankens bekostnad, präglas.
Direktör aflemnad särskild promemoria, jemte meddelad redogörelse för kronans stamschäferiers närvarande ställning, bland annat, anfördt, hurusom, för alt hastigt till en hög grad af fullkomlighet uppbringa statens från utmärkt ädla hjordar härstammande Elektoralschäferier, endast skulle behöfva inköpas 6 å 8 de ädlaste baggar ur de bästa, i Tyskland och Frankrike befintliga hjordar, förenande finhet och ullrikhet med större kroppsstorlek, hvilket inköp dock, i anseende lill sådana djurs dyrhet, ej kunde beräknas lägre än till 8,000 R:dr; att kronans stammar af Soulhdown-race som deremot från början ej varit af den mest utmärkta beskaffenhet och för hvilkas förädlande ej. heller sedermera några direkta åtgärder vidtagits, i hög grad behöfde upphjelpas; att Akademiens Förvaltnings-Kommitte väl förlidet år i sådant syfte gjorde ett uppköp från England af Southdown-får, hvilket dock, då detsamma, i allseende till de obetydliga tillgångar som för Kominitteen voro att disponera, måste inskränkas till endast 7 baggar och 10 tackor, ej kunde utöfva något särdeles inflytande; samt att vid sådant förhållande för tillvägabringande af kraftigare åtgärder till dessa slamhjordars förbättrande genom ytterligare inköp af baggar och tackor från England skulle, förutom hvad för försålda kreatur af statens stamschäferier kunde komma att inflyta, erfordras minst ett belopp af 8,000 R:dr; Transport: 16,000 R:dr. Bih. till tl. St. N.-o 4 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1859.
N:o 52. öfver väckt fråga om stadgande, att inteckningar, beviljade till säkerhet för medel, som till fromma stiftelser äro eller blifva anslagna, alltid skola bibehålla sin gällande kraft, utan att behöfva förnyas. Af den i5 dennes: N:o 53. Öfver gjordt förslag till ändring af 24 §• i Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818, angående inteckning i fast egendom. Frän Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten: Af den 8 i denna månad: N:o 21. I anledning af väckta Motioner, dels om afskaffande af ali Expeditions - 13.6 Den a4 April f. m. lösen, dels om nedsättning, ändring eller förklaring af Kongl. Maj:ts förnyade Nådiga Taxa på Expeditions-lösen, den i5 Maji 1821. I anledning af åtskillige föreslagne förändringar, så väl i i8o5 års Kongl. Förordning om Skogarne i Riket, som i andra, med Skogshushållningen gemenskap egande Lagar och Författningar. Lades på bordet. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. tre qvart till 10 om aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Fredagen den 24 April 1829. Plenum kl. xo Förmiddagen. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, f. m. den 2i April 182g.
— Det är hufvudsakligen tullen, hvarpå motionären pekar. Tullen tror jag vara en af de mest skadliga beskattningar som finnas: den är nödvändig, ty behofvet kan på annat sätt icke fyllas, men den har, utom olägenheten att ulan jemförelse vara dyrare än någon annan skatt att uppbära, ännu en annan vida skadligare, nemi. den att i hög grad väcka demoralisation hos gränsboarne. Detta anförande hade blifvit afbrutet, derigenom att Statsrådet m. m. Ilr 0. J. Fåhraeus ankom och å K. M-.s höga vägnar allemnade 8 Dess nåd. propos:r och 1 Dess nåd. skrifvelse lill 11. St. Hr Westerstrands motion, jemte de i aniedn. deraf gjorde anmärkn:r, remitterades till StatsUtsk. Upplästes och remitterades till StatsUtsk.: l:o K. M:s denna dag ankomna nåd. propos. af d. 2 dennes ang:de sättet för återbetalningen af län, beviljade utaf allmänna medel till understöd för valtenaftappningar, eller andra förberedande åtgärder för större odlingsföretag. 2:o K. M:s denna dag ankomna nåd. propos. af d. 2 dennes, ang-.de nedsättning i räntan för nya ulldiscontens hos Riksg.- cont. ägande erediliv, samt en del af nämnde credilivs begagnande till manufacturdiscontfondens förstärkning. 3:o K. M:s denna dag ankomna nåd. propos, af d. 25 sist!. Juli, rörde anslag ä allmänna indragningsstaten lill fyllnad i pensioner fiir dem af K. M:s flottas befäl och underbefäl samt öfriga corpser, hvilka äro delägare i arme'Cns pensionseassa. 4:o K. M:s denna dag ankomna nåd. skrifvelse af d. 5 dennes, ang:de åtskillige kyrkoherdars und. ansökningar om löneförbättring af indragen behaglig tids förläningsspanmäl. 5:o K, M:s denna dag ankomna nåd. propos. af d. 5 dennes, 140
Maji IL 114- Exp. 120. Jagtoch Djurfång, om ändring i 3 Art af Stadgan den i3 April 1808, angående Jagtplatser, Jagttyg och Skalls anställande, Jan. I. i3c). Mars I. 128, 242. Jerfsö Socken, om anläggande af ett SpannemålsMagazin i; se Magazinslnrättning. Jernheredningssätt, om införskrifvande af Engelsmannen Thomsson i och för försök af ett nytt, April II. 100, 344 » 358, 47^> (>47. Exp. Maji I. 3. Jernbref, om utfärdande af så kalladt Moratorium eller, Jan. I. 33g, 660. Jan. II. 17. Febr. 289. Jernbandteringen, om understöd till; seBergsliandteringen. JernKontoret, rörande dess Fullmäktiges hemställan om Engelsmannen Thomssons införskrifvande i och för försök till ett nytt Jernheredningssätt, se Jernheredningssätt. Indelning; se Östgötha CavalleriRegemente. Indelte Armeen, om Löneförhöjning för SubalternOfficerare och Underofficerare vid; se Löneförbättring. — örn förminskning af; se Rotering. IndragningsStaten, om Civile Embetsmäns uppförande derå ej förr än de äro fyllde 70 ur, Maji II. 124, 4^4- Exp. Junii I. 96 14r, 31c>; se vidare Adelsfane-Regemenle, HofStat. Inb yres-h jon, ombefrielse från KronoUtskylders erläggande af, Jan. I. i38; se vidai’e Bevillning. Inqvartering, om tillökning i contant för Floltornes OfficersCörpser, jemte de Civile Personer, lika inqvarterings-förmoner tillkomma, Dec. 5yi, 683. —- om lättnad för de Städer, hvarest ständig Garnison är förlagd af, Jan. I. 127. Febr. 519, 607.
Wto 6, angtde reglementariska föreskrifter för brännvinsbränningens utöfning samt försäljning af brännvin och beskattning derå. Hr Hjärne, Harald: Som tiden nu är så långt framskriden, och ganska få af R. o. Adts ledamöter äro närvar., får jag anhålla, att detta utlåt, måtte blifva hvilande på bordet, samt att detta mål blifver det första, som förekommer i nästa plenum. Hr Stuart, Fredr. Christopher, samt Grina Gyldenstolpe, Anton Gabi-., och von Fersen, Hans, förenade sig med Hr Hjärne. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att i anledn. af flera ledamöters förenade begäran utlåt. W:o 8 komrne att ytterligare hvila på bordet, och hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla den af dem gjorda hemställan, att Den a'4 Januari e. m. nämnde utlåt, måtte blifva första målet på föredragningslistan i nästa plenum. Ropades ja. H. R. o. Äd. åtskiljdes kl. -J till 10 på aftonen. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Måndagen den 26 Januari i835. Plenum kl. 10 f. m. Justerades i prot.utdr. för d. 24 dennes. Justerades pleniprotm för d. 6 Nov. e. m. och för d. 7 November. Hr Hjärne, Harald: Uti föregående plenum afslog R. o. Ad. 5:te punkten uti StatsUtsk.'s utlåt., ang:de markegångssättningen. Sedermera aflemnade Frih. Palmstjerna ett förslag, i afsigt att suppleera bristen uti ett föregående beslut i samma utlåt, och bereda sammanhang emellan dessa begge beslut. Om nu R. o. Ad. till StatsUtsk. affärdar prot.utdr. öfver de fattade besluten, skulle det af Frih.