Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då det emedlertid måste vara af särdeles vigt, att, i fråga om sättet för metalliska kassans bibehållande och förstärkning, utvägar dertill af flerfaldig art Banko-Styrelsen beredas, hemställer Utskottet, att, i öfvercnstämmelse med Herr Skolmans förslå?, den föreskrift må i Banko-Re D o7 glementet få ingå, 47:o. att Banko-fullmägtiges första pligt, är att bibehålla stadga i myntvärdet genom reglering af Bankens sedel-utgifning med fortfarande uppmärksamhet å metalliska kassans ställning samt vexel-kursens förhållande; genom inlösen, efter fastställd grund, af Bankens sedlar med silfver, antingen i Svenskt mynt eller i utländskt mynt eller i plantsar, det första ovillkorligen, i de begge andra formerna efter sedel-innehafvarens önskan och Banko-Styrelsens pröfning af omständigheterne i hvarje fall; samt genom ändamålsenliga åtgärder till metalliska kassans förstärkning eller till förminskning af de Bankens förbindelser och utlåningar, som omedelbart verka på densamma; hvartill hörer, att hvpothicera eller sälja innehafvande räntebärande obligationer samt att köpa silfver eller upptaga kreditiv; egande Banko-Styrelsen, att för kostnader vid såda - Banco-Utshotlets Betänkande, N:o 29. ne åtgärder använda större eller mindre del af Bankens ränLe-vinst för året. I samband härmed, får Utskottet afgifva yttrande öfver följande inoin Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet väckte motioner, nemligen: l:o af Herr Klingstedt, G. F., som hemställt ”att Rikets Ständer till Kongl. Maj:t i underdånighet ingå med förslag att Hans Maj:t ville genom en allmän kungörelse uppmana Rikets innevånare, att, till afhjelpande af den allmänna penninge-förlägenheten, i Rikets Ständers
Mdiga bbmportion as denna dag innelattar, varda till lrämmande magt asträdd, innan 8lasvarne8 emaneipation blisvit tullbordad, bebosvet as an8lag sör 8ädant ändamäl bomme att oppböra eller win.8ba8, i söibällande till de villbor, 80w vid ösver1ätel8en bonna blitva betingade. I lo^d bäral oell oppa 8tat8-Kädet8 onderdäniga till8t^rban, täcbte? Kongl. IVlai:t i ljäder sörordna, att i detta ärende kibolle till k»ibet8 8tänder alläta8 en, i ösveren8- 8tämmel86 med Kongl. l^Iaj:t8 IIög8tberörde argt, oppsatt 8brisvel86, 8ädan den 6nne8 detta protocoll bisogad. Lx protocnllo 6 /V.-o 62. Napt i lVäeler kellUAut inkoialra initt unller^aniAa utlåtande, i anleclnin^ ak Ilikets 8tänilers lien 3o körut^änKue ^j),il aklätna un^ercläniAa skrifvelse, lleiuti lie körinäla 8IZ ak men8kli»!let oell rättvisa uppkallade, lins Dders Xonr;!. Naj:t i un-ierdänildiet ani,ulla, att soui, oaktadt 8veriZe Aenom 1'ractaterne med KinAlancl it den 6 lXo vemker 182/^ oell med frankrike ak den 21 Naj >836, slutit 81^ till döt körlnind, som I>emöclar si^ ritt undertrvcka slakilandeln, sanit hellom Rders Ixon»l.
När någon vill begagna sin under försegling stående afbränningsapparat, skall han i tid hos den i g dG nämnde embetseller tjensteman begära förseglingen bruten, hvarefter denne, så fort som möjligt, mellan nyssnämnde klockslag och i närvaro af 2:ne vittnen äger att bryta förseglingen. § -1-5. Den, sorn vill upphöra att bränna, har likaledes att i tid derom göra anmälan hos den i, § dG omförmäldte embetseller tjensteman, som derefter, så fort som möjligt, mellan nämnde klockslag och i närvaro af 2:ne vittnen, skall företaga förseglingen. Alla bränvinspannor, som icke förut blifvit förseglade, skola hvarje år den -55 April förseglas, och erlägges betalningen derföre af vederbörande' brukare. § dö. Vill ett bränneris ägare eller brukare icke längre begagna någon redskap, som är försedd med stämpel, bör han anmäla sådant, för den, som ombesörjer mätning och försegling, och skall denne då, i närvaro af 2:ne vittnen, mot den derföre bestämda betalning, förstöra stämpeln. ' Detsamma gäller för det fall, att ägaren ämnar afhända sig eller flytta någon redskap, och får ingen redskap utföras från något bränneri, eller införas i ett annat, utan att stämpeln lagligen blifvit utslagen. § dG. Uppmätning, stämpling och försegling samt upplåtande af bränvinsapparater verkställas i »köpoch ladestäderna<( af den embetsman, åt hvilken politiets bestyrande är uppdragen. Skulle en sådan embetsman icke bo i »ladestadena, utföres förrättningen af länsmannen. På landet verkställas de här omförmäldta förrättningarne af länsmannen. Vittnena utnämnas af den, som verkställer förrättningen. För uppmätning och stämpling af en afbränningsapparat med eller utan tillhörande redskap, och utan hänseende till dessas antal, betalas till ofvannämnda embets-oller tjensteman 2 Spd., betalning för beskrifningen deruti inberäknad, och till hvardera af vittnena 56 sk. Samma betalning-erlägges, när ett bränneris brukare åstundar-enstaka redskap mätta och stämplade.
Om hvad jag nu föreslagit skulle komma att galla till efterlefnad, jemte hufvudgrunderne i dea hittills gällande SkråQrdningen, och Siädernes Folke Betjening samt Fiskaler blefvo befallte atthaf - Lagutskottets BétHnkandettxxr. va tillsyn deröfver, att Gesäller icke finge vistas på Näringsställen , åtminstone icke någon arbetsdag ; så vågar jag hoppas att man snart nog skul. le få litet eller intet att anmärka, hvarken mot Gesäller eller Mästare, Då Mästarens folk åro satte i nödvändighet att rått och förnuftigt använda sin tid, derigenom, att det göres till vilkor för deras bifall att blifva sina egne, sorn hvar och en nu så gerna önskar, och dessutom tillfället år dem betaget att onödigt bortslösa sin förtjenst ; så skall nödvändigt deraf följa, att, hvarken’Gesäl!ens, eller Mästarens b( hof skall blifva så stort, och på samma grund Handtverksai beten komma att säljas till möjligast lindriga pris, utan att behöfva vara dålige eller förfuskade. Beträffande Handel; så kan jag för min del ej antaga de principer, som Högloft. Utskotten täckts finna lämplige för utöfning af Minuthandeln; såsom att Qvinnor och afskedade Militairer (förmodeligen afskedade Soldater, som icke duga att tjena Kronan), skola an-, ses skicklige och berättigade dertill.
48 — 378 — Vexelundervisningens normalskola sid. Wexiö stifts Konsistorii räkenskaper » Wisby navigationsskola » ^Bilagan litt. O. vid » — Stifts Konsistorii räkenskaper » Wisingsö, ekplanteringar å » Vitterhets-, historieoch antiqvitets-akade miens räkenskaper » Volontär-valcansmedel-fonden » Vägoch vattenbyggnader, allmänna » Värf vade Arméen, kostnader för, bilagan litt. L. vid » Åmåls elementarläroverks räkenskaper » Årensningar, fonden för » Öfverintendents-embetets räkenskaper >5 Öfverskott, statsverkets - » Bil. litt. D. vid » liqvid om » Öfver styrelsens för Statens jernvägsbygg nader räkenskaper » Bil. litt. A, B, C, D. och E. vid » — för stuterierna räkenskap » Öfverståthållare-embetets depositions-räk ningar » Kanslis räkenskaper » Öresundska tullens upphäfvande, utgift för * Revisions-berättelsen. 260—261. 231—234. 97. 96. 254—255. 35. 191—193. 72. 103—105. 77. 249. 105. BERÄTTELSE TILL RIKETS HÖGLOFT. STÄNDER, ANGÅENDE BANKO-VEROT, t AF RIKETS STÄNDERS REVISORER. STOCKHOLM. TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1861. a; !>' i>. i !■•.!,ion filena ;.azK iy/.j .2 Di VfAil r'< fcTMHfjl nå. .K QII / )(>T Till Ilikets Högloft Ständer.
Bifall till Slaks-Uljkottets Utlåtande angående Riksens Ständers deputerades berättelse rörande krigsredogörelsen och revisionswerket. Instämmande un Borgare-Ständers förbehöll angående 1809 och föregående arens räkenskapers afstutande innan nästa revision öfwer Statswerker. Af veu i r Augusti. Bifall til! Bewillnings-Utstolkers betänkande angäende: no Sätter till erhällande af statistiska uplysningar vin landet, och 2:0 Posttsxan. Bifall till Bewillnings Utskottets betänkande, angående landttulls ersättningensbehbriga fördelande och sjötullens reglerande, med den uti Utffotters sednare utlärande deröfwer meddel e förklaring och tillägg. Bifall kill Statssamt Bewillnings-Utftorkens gemensamma betänkande angående sjö-tullens clarerande, för ukgäende waror, med wexlar. Afsiag ä Allmänna Beswärsoch OeconomiäUtskottets betänkande angäende Bränwins-bränningen ifrän den 1 nästkommande October. As den 12 Augusti. Art Bonde-Ständet, af förekomne anledningar, ansert nödigt, att uti desi, den i ) dennes, widtagne besiur, angående revision af Statswcrker, äfwen innefatta WImännsMagazinsDirectivnens räkenskaper. Den 15 Augusti. Af bni l4 Augusti. Anmodan lill Belrillnings-Ursifottek, ali i redactionen af de lill Bemillningen hörande författningar iagttaga de af det förstärkta Stats.-Utstottet fattade beslut i twisiiga Bewiänings fragorne. Underrättelfe alt a:ne af Stänbeks ledamöter sätt sig updraget att gemensamt ined BewillningsUtstoitet justera Bewillnings förordningen. Instämmande uli Ridderflapet ost) Aoelus beslut att rätta ex?editionen angående inlösen af f. d. Kongl Famillens meubler wio Haga Lustslott.
N:o 57, i ani. af väckt motion, ang:de uphörande af den Akademiska jurisdiktionen; N:o 58, i anledning af väckte motioner om förändring i lagstiftningen, ang:de dels förmyndarevården, dels ock de s. k. tyta förmånsrätlerne; Lagsamt Allra. Bes v.- o, Ekon.-Utskotten: N:o 34, i ani. af väckte motioner om ändring af 4, 5 och 25* 388 Den 23 Augusti. 6 §§ i 24 kap. B.B. samt uphäfvande af Kgl. Förordn. d. 26 Okt. 1743, rör:de slämningssättet i Brandstodsmål. Föredrogs och lades till handlingarne Lagsamt Allm. Besv. - o. Ekon.Utsk:ns i gårdagens plenum på bordet lagda mern. Nio 35, i ani. af återremiss å Utsk:ns betänk. N:o8ang:de vackt motion om ändring af Kgl. Br. d. 19 Juni 1830, i fråga om beräknande af matlag eller rök. Föredrogs och bifölls Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms i gårdagens plenum på bordet lagda betänk. N:o 36, i ani. af väckte frågor om förändrade föreskrifter ang:de skogshushållningen i riket och om inskränkning i dispositionsrätten af enskild skog m. m. Vid föredragning af Ekon.Utskis i gårdagens plenum på bordet lagde mern. N-.o 15, i ani. af återremisser å skrifvelseförslaget Nio 187, anförde Frih. Cederström, Rud.:
RidderskaPå Högvördige Prästepet och Adelns LeStåndets Ledamöters datnöters vaenar vägnar Magn. Palmqvist. E. A. Almqvist. På Wällöf!. BorgarePå Hedervärd^ BondeStåndets Ledamö- Ståndets Ledamöters vägnar ters vägnar L. J. Lundgren. Daniel Andersson. Sylvan. (Hiir fri 1 ja de i Betänkandet åheropade Bilagor Litt. A, P, C-., hvilka finnas serskildt tryckte och h.t intecknade.) Utdrag af Protocollet, hållit has Rikets Högloft. Ständers sammansatte Statsoch BancoUtskott den 3 Martil 1818, TT -Lifter skede] Justering af Höglofl. Statsoch BancoUtskottens Betänkande till Riksens Höglofl. Ständer, i anledning af den del af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition don io:de December 1817 om allmänna Penningerörelsen och Myntvärdets uprätthållande, sqrn angar Malmö, Götha CanalBolags samt Götheborgs DiscontWerks utredning, aflemrtade följande Ledamöter, hvilka, vid ärendets afgörande, uti en eller annan omständighet varit af serskilda tankar, deras skrif - 380 Statsoch Banko-Utskottens B (tank anden. teligen författade Yttranden, för att bifogas of■vannärnde till Rikets Höglofl. Ständer afgående ^Betänkande, nemligen: Herr Landshöfdingen Friherre J. Cederström: ”Höglofl. Utskotten hafva ansett sig böra föreslå Riksens Ständer att stifta en Lag, hvilken för tillfället skall blifva gälllande och derå begära Hans Maj:t Konungens san&ion, för att derigenom förhindra Fordringsägarne i FilialDisconterne begagna deras i Lagen förvarade rättighet att kunna i vanlig ordning göra sina fordringar gällande. Om en lagstiftande
M. med underd. begäran att ett löfte, som gafs i kungörelsen af d. 13 Juli sistl. år, nu utan några tvingande skäl, skulle brytas, hellre skulle jag vilja medgifva att man ingick med begäran om ett exportförbud, men jag tillstyrker hvarken det ena eller andra, utan säger blott hvad jag anser företrädesvis böra ega rum, ifall någotdera anses nödvändigt. Hvad beträffar ett korrektiv emot en alltför öfverdrifven bränvinsbränning i April månad, sä skulle jag vilja finna ett sådant i den motion af Hr Dalman, som kommit Utsk. tillhanda. Jag fäster mycket mindre vigt vid det förslaget att de bränVinsbrännings-apparåter, som varit begagnade två månader på hösten skola förses med försegling, som ej får hrytas, förrän d. 1 Maj, men jag fäster så mycket större vigt i delta fall vid det förslag, att inga nya anmälningar skola få ega rum, utom dem, som redan skett vid mantalsskrifningen. Dessa redan skedda anmälningar, dem man kan förut beräkna, emedan man ser dera af de upgifter, som inkommit ifrån K. Befallningshafvande i alla länen, upgå till ett, jemförelsevis med anmälningarne till bränvinsbränning för i höstas, ganska obetydligt belopp. För April Månad delta år hafva icke mer än 103 ångbrännerier blifvit anmälda och ungefärligen 15,000 mindre pannor. Om alla dessa sattes i verksamhet, så skulle de efter en approximativ beräkning, som jag gjort, kunna komma att tillverka omkring 5000,000 kannor bränvin i April månad. Jag bar till grund för denna beräkning tagit ett medium af alla dessa pannors kannerymd och funnit detta medeltal icke upgå till mera för hvar och en panna än 20 å 22 kannor. Om jag då antager att jag vid ett ångbränneri med en sådan panna kan bränna omkring 250 kannor i dygnet, så anser jag detta vara högt beräknadt, men dertill kan man likväl möjligen forcera dessa pannor. De enkla pannorna kunna tillverkahingefär 300 kannor i månaden. Med dessa beräkningar kommer jag till en tillverkning för April månad af ungefärligen 5^ millakannor.
Då yttrandet, betraktadt ur hvilken synpunkt som helst, endast innehåller reflexioner, men inga bestämda satser, och det endast är öfver det bestämda, man kan fälla omdömen; då vi ej hitkommit för att granska hvarandras yttranden; och då det ej är svårt alt, om man Den 19 Februarii f. m. a47 af andras reflexioner får draga egna conclusioner, göra de mest oskyldiga uttryck brottsliga, linner ja-g ej skäl understödja den anhållan att det ifrågavarande yttrandet utur Protocollet uteslutes. Om sådant än denna gång är oskyldigt, är saken likväl farlig som praejudicat. Jag protesterar emot upptagandet af en sådan motion, då den väckes nära en månad efter sedan yttrandet blifvit afgifvit. Hvad åter Deputationen angår, bar jag ingenting deremot, men tror att, i fall Ridderskapet och Adeln bestämmer att en sådan skall afgå, följden endast blifver, att en sådan får afsändas hvarje plenum, ty den kunde ej komma att uttrycka annat än Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad för Konungen, och då blefve den permanent. Grefve Horn: En ledamot har satt i fråga, om jag afstått från min begäran om sakens bordläggning. Jag tror likväl att Herr Grefven och LandtMarskalken fattat min mening, nemligen: att jag afstod från denna begäran, då jag i allo förenade mig med Herr Hjerta. Jag utbeder mig nu blott, i anledning af Friherre Lagerbjelkes sista yttrande, få anmärka, att, dåden värde ledamoten sjelf erkänt att anledningen till bans förslag är af ringa balt, jag anser en underdånig adress, hämtad från en så ringa anledning, innebära idéen af löjlighet. I öfrigt förenar jag mig i Herr Cederschjölds 248 Den 19 Februarii f. in. åsigt, samt linner ett tydligt bevis på ringbeten af ifrågavarande sak i HofCanzlerens tystnad, så väl inom sin Expedition, sorn på delta rum, hvaraf jag drager den slutsats, att
Under åberopande al' de olägenheter och kostnader m. n>., hvilka, särdeles hvad de norra länen beträffar, skola förorsakas af de i Seglations-ordningen stadgade inskränkningar i fartygs rättighet att å vissa orter inoch utklarera, har inora Hedervärda Bonde-Ståndet Paul Hedström från Wester-Norrlands län uti afgifven motion föreslagit, att i nämnde förordning måtte vidtagas den förändring, att fartyg, som till Nylands, Nordmalings, Rathans och Näsby, Örnsköldsviks »och Kalixs» jemte alla andra hamnar i riket, der särskild tullbevakning finnes anställd, ankomma, och som äro lastade med spanmål, mjöl, salt och andra egentliga lifsförnödenheter jemte åtskilliga frösorter, som äro till införsel lofgifna, måtte få inklarera och lossa i de hamnar, dit de äro destinerade, utan afseende på hvilken nation de tillhöra eller om de komma från ineller utrikes ort, samt att fartyg, som på någon af dessa platser intagit last på ineller utrikes ort af landets produkter: träd, tjära och jern jemte spanmål, måtte derstädes få utklarera och der få erlägga alla umgälder både till Tullverket och städerna, utan att, såsom hittills, behöfva göra detta vid en liera mil aflägsen stapelstads tullkammare; — och har, uti jemväl afgifven motion, Maths Pehrsson från Stockholms län särskildt föreslagit, att åt tullkamrarne i Dalarö, Furusund och Sandhamn måtte inrymmas enahanda rättighet, som i 2 § Seglations ordningen är vissa med ständig tullbevakning försedda köpingar och landthamnar medgifven, eller att utrikes ifrån kommande fartyg, som icke innehafva last, må ega att derstädes inklarera. Med anledning af dessa motioner, hvilka blifvit (illj Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterade, men sedermera ansetts böra gernensamUmed Bevillnings-Utskoltet behandlas, får sammansatta Utskottet nu anföra följande: Kongl.
För min del anser jag motionärens framställning äfven i denna del böra lemnas ulan afseende.” Af Herr Friherre Stjernstedt, Herrar Cederstråhle, Gunther, Eklund, Lagergren och Thorn, hvilka bilrädt Herr Grefve Mörners mening. 6 Lag-Utskottets Betänkande , N‘.o 62. Auk. till Exp.-Utsk. d. -J Jan. kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion angående gemensam Lag för Inrikes och Utrikes Vexlar. Sedan Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag beslutat en gemensam Lag för inrikes och utrikes vexlar, men Kongl. Maj:t vägrat bifall till Ständernas i sådant hänseende till Honom i underdånighet öfverlemnade förslag; så har Herr Schartau uti ett hos Vällofl. Borgare-Ståndet ingifvet och till Lag-Utskottet hänvisadt memorial, under förmälan att mycken enkelhet och reda i lagskipningen skulle vinnas samt en mängd hinder och svårigheter i afseende på den utrikes vexelhandel undanrödjas, derest omformälda förslag blefve antaget till Lag, anhållit, att samma förslag måtte vid innevarande Riksmöte komma under Rikets Ständers pröfning.
Af tjensleåligganden förhindrad att vara tillstädes då Hr Frih. Cederström, Rudolf, på sätt nu justerade prot., för d. 28 Dec. f. m., innehåller, yttrade sig i afseende å min motion om utvidgade rättigheter för Svenska medborgare af Mosaisk trosbekännelse, och då jag ej ansett mig kunna detta yttrande till genmäle uptaga, förrän vid prohs-jusleringen, torde jag härvid få yttra några ord, dem jag, för att skyndsammare kunna expedieras, skriftligen nupsatt: A hvad Hr Frih. Cederström, så väl den 28:de sisth Dec. mundiligen, som ock då motionen väcktes, eller d. 23:dje i samma månad, uti skriftligt anförande (nedskrifvit således innan Hr Frih:n hade sig bekant innehållet af min förevar, motion) behagat, till motionens förkastande, tillkännagifva, har jag för egen del endast några få ord lill genmäle; men deremot vågar jag besvära H. Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. med ett vidlyftigare arbete, hvartill Hr Frihtns sednaste yttrande gifvit anledn. Hr Frih. Cederström förmenar nemi., att det ifrån Landsh. i Götheborgs och Bohus län, d. v. s. Generalen m. m. Hr Gr. Löwenhielm, afgifna underd. utlåt, öfver Jude-petitionen år 1847, med flera enahanda utlåtm, tyckas af mig hafva blifvit förbisedda. Först tager jag mig härvid friheten rätta ett misstag uti Hr Frih:ns upgift, nemi. att del just var ett Landsh.-embele (i Blekinge), som, tillika med Hr Landsh. i Götheborg, med hvilken Landssekret. deremot var af skiljaktig tanka, till hufvudsaklig del afslyrkt den stora utvidgning af Mosaiske trosbekännares i Sverige rättigheter, sorn med petitionen afsågs. (Uti konceptet till min motion finnas äfven dessa ord: alt Hr Gr.
Till äldre gevärs förändring till slagkruts-antändning, beviljades ett anslag af 25,000 Rdr. 398 Prot.-Utdrag den 19 Juli 1851. 7 punkten och den slutliga anmälan, lades till handlingarne. 8 punkten. 10,000 Rdr biföllos till anskaffning af slagkrutshufvar, och 10 punkten: Beviljades, för fortsättning af fästningsarbetena vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona, ett anslag af 225,000 Rdr att, med afdrag af de 75,000 Rdr, som för år 1851 redan blifvit beviljade, under åren 1852 och 1853 från Riksgälds-kontoret utgå. N:o 225, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 182, angående exfra statsanslag till föremål, tillhörande Sjöförsvars-Departementet. 1 punkten lades till handlingarne, och till de i 3:dje punkten omförmälda ändamål beviljades 500,000 Rdr. N:o 226, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 163, angående ifrågaställa extra statsanslag till föremål, tillhörande Civil-Departementets handläggning.- Härvid förekommo: 1, 4, 6, 10, 11, 13, 16 och 21 punkterna, samt den slutliga anmälan; lades till handlingarne. 5 och 7 punkterna biföllos. 3, 12 och 15 punkterna. De äskade anslagen till Landskrona, Hjo och YCesterås hamnbyggnader biföllos, med enahanda vilkor, som uti 7 punkten bestämmas, och 8 punkten: Ett lån af statens medel, stort 6,666 Rdr 32 sk., beviljades, för uppförande af en lastbrygga med duc d’albes, vid Grenna, med de för dylika lån i allmänhet stadgade vilkor. N;o 227, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet N:o 166, angående extra statsanslag till föremål, tillhörande Finans-Departementets handläggning. 1 punkten afslogs och 2 punkten lades till handlingarne.
Godtgörande af framlidne Herr RiksRådet Friherre Adler Salvii Arfvingars Kronofordran. 2:0 Befrielse för Nora, Lindes och Ramsbergs Bergslager att erlägga Vacance-afgift. 3:o Tillstånd för Hemmansägare i Strömsholms Fögderi, att efter Markegång få lösa Ränte-hö. 4:o Accords-ersättning till Öfverste Silfverskjöld. 5:o LöneförhÖjniug för Lagmän i Skåne och Blekinge. 6:0 Lieutenanten Thorsells Ansökning alt utbekomma innestående ExspectanceArfvode. 7:0 Ersättning till IlofStallmästaren Grefve Frölich för Arrendet af Flyinge och Dahlby Kunsseårdår. 138 Den 2 Martil. 8:0 CommerceRådet Björnbergs Bränneri-Arrende. Af Samma Dag: Angående tryckning af ConstitutionsUtskottets uppgift på de Förslag till ändring i Rikets Grundlagar, sora, vid Riksdagen år 1815 lagligen beredde, böra vid denna Riksdag till afgörande företagas. Af den 24 Februarii: Med tillkännagivande, att, sedan PresteStåndet redan bifallit LagUtskottets första Utlåtande, rörande tiden för Kungörelsers uppläsande ifrån Predikstolarne, Utskottets härom afgifna förnyade Betänkande endast blifvit lagdt till Handlingarne. Om Återremiss af StatsUtskottets Betänkande angående vissa vilkor vid Wadstena KlosterKyrkas upplåtande åt Wadstena Stads-, samt dermed förenade St.j Pehrs LandsFörsamlingar. Om bifall till följande Betänkanden, nemligen: Ifrån Lagutskottet: Angående JFörlikningsDoms tolai*. Ifrån OeconomiceUtskottetj rörande: 1:0 Yrkadt utbyte och jemnkning af Roteringen i Tossbo och Wedbo Härader af Elfsborgs Län. Den 2 Martii. 159 2:0 Rättighet för Städernes Magistrater att få förrätta alla så kallade DykeriAuctioner. 3:o Väckt fråga om de i Riket befintelige Vigtsorters reduction till enhet.