Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hör på honom, radikalen, bildstormaren! Han frågar, om det går an ... Men sådana ä’ de, nyhetsmakarne ... när det gäller eget skinn, då hålla de på alla möjliga – konventionella nutidslögner.» »Kan du tala ett allvarligt ord?» Skall bjuda till, kära du Nå, var ingen ledsen gris nu ... Hedvig kommer snart, och konsuln också ... Han är ju enkling, och hans lilla flicka är antagligen med dem ...» Så låg då Kurt i en hängmatta med en cigarrett i munnen, och hans ögon blickade tankfullt upp mot himlen, som hög och klar kupade sin djupblå halfbåge öfver all den frodiga grönskan der under. Åh, att ligga så der makligt utsträckt, plira mot solen, med ögat följa en liten ulltapp till molnbit, som lustigt dansade fram öfver fästet, det kunde passa de obekymrade och lyckliga, men Kurts sinne brusade i nervös, lidelsefull oro. Hans pulsar dunkade. En enda bild sväfvade med pinande enformighet för hans öga. Hedvig och konsuln, som långsamt gingo samspråkande längs den långa, dammiga landsvägen. Hon log vänligt, tog hans arm kanske ... Det var som den synen kastat den sista, exploderande gnistan i hans själs upprörda känslosvall. Gud, han älskade henne, älskade galet, vanvettigt med hela sitt stora, brinnande hjerta, af hvilket han ännu icke skänkt någon qvinna en parcell ens, som han nu ångrande behöfde återönska sig, för att få gifva bort den med allt det öfriga, älskade henne med all den darrande ömhet, som under de långa, ensamma stridens år hopat sig in i hans bröst, svält och svält utan att få aflopp ... Ingen annan än han fick se, höra, känna, tänka på henne, ingen, ty han älskade henne ... Och han ville för full hals skrika det ut i högan sky, der han låg i sin hängmatta, skrika det, så alla skulle höra det, och hon sjelf icke längre kunna neka att emottaga hans kärlek. Allt hade gått sin vanliga gång ...
Utdrag den 27 Januarii 1830, lZj men Borgare-Ståndet fann icke skal , att denna inbjudning antaga. Från Hedervärda BondeStåndet* S. D. Bifolls, vid förnyad föredragning, Stats-Utskottets på bordet hvilande Utlåtande,1 No 367 , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse , angående det å Riks-Statens 3:dje Hufvud-Titel uppförda anslag till durclN marche-kostnader. S. D. Biföllos Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie*U(skotten0 Utlåtanden : N:o 114; med anledning ef åtskilliga väckta motioner om spannmålshandel för så val Kroaans som enskildes räkning, Districtoch Socknemagazins anläggning in. m.samt N:o 115, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om uppbörden och förvaltningen hädanefter af Kronans spannmålsräntor. S. D. Vid förnyad föredragning a£ Z<ag-Utskottets på bordet hvilande Utlåtande, i3S Prof. Utdrag den 27 Januarii 1830. N.o 159, öfver anmärkningar vid Betänkandet, N.o 116, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition , angående ansvar å den, som bortförer andras minderåriga barn, lades samma Utlåtande till Handlingarne.
Ibland läste han högt, och det är mycket möjligt att det var för pålen han läste, af tacksamhet; ja, naturligtvis var det för pålen; och det handlade i synnerhet om att mänskligheten dignade under civilisationens förbannelser. Och pålen hade sedan under många ensamma stunder tänkt öfver detta: civilisationens förbannelser. Man tänker så godt man kan här i världen; det gjorde till och med Pascal. Och pålen hade nu för sin del kommit till det resultatet, att med civilisationens förbannelser menades helt enkelt ingenting annat än för det första gaslyktorna och för det andra ett och annat äldre högfärdigt plank, som stod och inbillade sig att några dumma barnungars kråkfötter hade någonting med upplysningen att göra. Och hvad nu själfva upplysningen angick, så hade pålen nog sett ruttet trä lysa i mörkret, fast inte så klart som oljelampor naturligtvis, utan snarare som gaslyktor; men planket var ju måladt, om det också var länge sedan, så inte kunde det lysa inte, hur ruttet det än var! Det var elakt sagdt, mycket elakare än hvad som behöfdes; och så blef det töväder. Solen sken och snön droppade ned från taken, och af rännstenarna blefvo forsande vårfloder, som med ungdomens kända förakt för allt gammalt och häfdvunnet röcko med sig både en del insnöade kräftskal och de jordiska kvarlefvorna af en gammal braxenpanka, som låg och luktade illa. Ja, det var riktig vår, och det började spira upp gräs mellan kullerstenarna; och utanför hvarje hus fanns det en liten farstutrapp, och på hvar trapp kom det fram en katt. På min mormors trappa låg hennes stackars försupna katt och slickade solsken och spann, och på grannens trappa låg den katten, som hade haft en papperstuss i svansen, och så vidare hela gatan utför. Och i hökar Wålbergs trädgårdstäppa växte och spirade det; knopparna sprängdes och blefvo till stora, gröna blad, och öfver det gamla planket lutade häggen sina grenar, tunga af snöhvit blom; och så var det sommar.
Remitterades till Lag-Utskottet en af Biskop Fahlcrantz den 15 innevarande månad väckt motion, angående lagbestämmelse i anledning af Kongl. Förordningen den 4 Maj 1855, i fråga om sättet för förbrytares skrift och aflösning, tillika med de yttranden, som deröfver i Ståndet denne dag blifvit afgifne. S. D. Föredrogos ånyo och remitterades till Stats-Ulskoltet nedannämnde i Ståndet den 15 dennes väckta motioner af l:o Lektor Sondén, om anmodan till Slals-Utskottel att vid anslag till större allmänna arbeten tillse att anslagen någorlunda jemnt fördelas mellan särskilda orter; 2:o Doktor Björkman, angående de efter 1850 års jordransakningar i Stockhoms län med kronotionde derstädes belagde komministers-boställens befrielse från detta onus; 3:o Doktor Nordlander, om anställande af en Agronom i de län, som sakna Landtbruks-skolor; och 4:o Doktor Nordlander, angående förändring af 12 § i Skattläggningsmetboden för Westerbottens län af den 23 Augusti 1773. S. D. Föredrogos ånyo och remitterades till Bevillnings-Utskottet följande, den 15 innevarande månad bordlagda, motioner af Bih. till R. St. Prot 1856 #■ 1857. 9 Sami. 6 42 Prot.-Utdrag den 19 November 1856. l:o Lektor Sondén, angående åtskilliga förändringar i Kongl. Förordningen den ■18 Januari 1855, i fråga om bränvins försäljning, jemte ett af Prosten Melander med anledning deraf nu afgifvet yttrande; 2:o Lektor Sondén, med förslag tili förändringar i Kongl. Förordningen den 18 Januari 1855, angående tillverkning af bränvin; 5:o Samme motionär, rörande förtullning af utländsk sprit, bränvin och andra spirituosa, tillika med ett af Doktor Sandberg deröfver denna dag afgifvet yttrande; och 4:o Kontraktsprosten Emanuelsson, angående förändring af Kongl.
Att inom Sverige vilja införa en öfverallt lika tillämplig stängselförfattning, är ett försök, hvarpå jag tror, att man alltid kommer alt stranda, i anseende till olikheten i våra locala förhållanden. Då man nu är van vid den närvarande stängseldelningen, och förhållandena äro derefter rättade, sä ser jag icke något skäl att utbyta ett förhållande, förenadt med åtskilliga olägenheter, emot ett annat, sora kommer att medföra betydliga andra olägenheter. Jag anhåller om afslag å betänk., enär en återremiss under närvarande förhållanden tjenar till ingenting. Hr von Troil: Jag erkänner gerna, att jag icke äger den erfarenhet uti ifrågavar. ämne, sora varit att önska vid uppgörandet af en så vigtig författning. Jag ber derföre att få nämna, att såväl jag som pluraliteten af Utsk:ns medlemmar ansågo oss, i afseende på texten i den föreslagna författningen, icke böra afvika från del förslag, som K. M. vid 1834 års riksdag afgifvit, och hvilket förslag, såsom jag förut nämnt, undergått granskning af såväl Högsta Domstolen som Lagcomite'cn och hnshållssällskaperna. Hvad principen beträffar, så måste jag likväl godkänna densamma. Den är icke svårfattligare än alt något hvar kan tydligen inse den. Jag kan ingalunda instämma i hvad Frih. Gederström här påstått, att den skulle främja den starkares rätt emot den svagare. Jag tror, att om man granskar förhållandet med nuvarande stängselförordning, så finnér man, att de smärre hemmansägarne äro på ett nästan oformligt sätt gynnade på de störres bekostnad. Deremot tror jag, att den nu föreslagna författningen är lika rättvis emot alla, ehuru de smärre hemmansägarne skulle derpå något förlora och de större något derpå vinna, hvilket jag icke vill bestrida. Jag anser den vidare vara ett steg närmare till den klokaste af alla stängselmethoder, den nemi. att valla kreaturen, hvartill ingen under nuvarande förordning kan af sitt eget intresse finna sig uppmanad. Blir deremot denna skyldighet lika fördelad efter ägovidden på de större och mindre, så kan man småningom komma till det resultat, som något hvar mäste önska, nemi. att man mätte upphöra med all stängsel.
Eder in i detta förhållande, som ofelbart och ej Senare än i nästa Januarii månad inträffar, derest Utskottets Betänkande antages. Blotta ordet Contraptsbrott gör ofelbart ett vidrigt intryck på hvarje Riksdagsman, och än vidrigare skall detta intryck blifva, då jag * fått framställa alla de ömmande serskilta för. hållanden sig här förete. Med undantag af magra få Personer, gifves ingen vid Acteurs-, Balletteoch ChorStaten, som först vid den ålder, då man äger urskilning att med sak-kännedom och kännedom af sig sjelf, välja sitt framtida yrke, af fritt val ägnat eig åt Theatern. De hafva nä3 stan alla af Föräldrar och Anhöriga blifvit dertill bestämda vid den späda ålder, då deras eget val och deras vilja ej kunnat rådfrågasDå de nu uppoffrat sig för Allmänhetens tjenst, och dervid försummat den tid, då de kunnat göra sig competente till andra yrken, då det dessutom är beklagligen ganska säkert, att äfven de, som äro det, blott skulle öka antalet af de olycklige Sökande, sorn, i brist af ledi. ga lägenheter, ej kunna hjelpas 9 då de således, i händelse af indragning, äro dömde till brist och nöd med Hustrur och Barn för sin öfriga tid, frågas om det är rätt, att ej allenast utan 232 Den 2 5 Maji billig omrorg för deras fjärma te framtid , utan äfven, förutan afseende på deras nu ägande Contracter, genast skilja deln vid all utväg till bergning. Än mer ! hvar skulle jag göra af 5o till 6o nu varande Elever, alia barn af to tili 14 års ålder, hvars Föräldrar dels icke mera finnas , dels icke äro i författning att åter emottaga barn , för hvars framtid de trodde sig hatva sörjt ? Hvad skall jag säga till ålderstegria Personer , sorn tjern under fyra Konungars tid, och hvaraf åtskiliige, under 30 å 40 års trägen tjenstgöring, ej hunnit öfver 4 å 500 Rtdrs lön? Af de senare finnas flere, och synnerligen i Capellet.
Exercice af Flottans Bemanning Spanmåls-Upphandlingsoch Bageri-kostnader Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus för Förvaltningen af Sjö-ärendena och Departemente Commando-Expedition Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus för Departementets Canzli-Expedition, Förslags-anslag Reseoch Tractaments-Penningar, Förslags-anslag Oförutsedda Utgifter S: För Handeln. Summ 23 ud-Titeln. Litt. F. Penningar. Kronovärdi. Mått. Värde förslagsvis å 6 R:dr Tunnan. Departementets Expedition: Expeditions-Chefen 3,000: Öfrige Embetsoch Tjenstemän 14,424:32.— Stats-Rådets Vaktmästare 200: Bergs-Collegium med Bergslags-Staterne Commerce-Collcgium Tabell-Commissioncn Landtmäteri-Staten, Löner För Socken-Chartors upprättande, Reservations-anslag Öfver-Stäthällare-Embelet Lands-Staten i Upsala Län Stockholms d:o Södermanlands d:o östergöthlands d:o Gottlands d:o . Kalmare d:o Blekinge d:o Jönköpings d:o . Indelta Räntor. Kronovärdi. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Summa Banko. Mått. Värde å 6 It:dr Tunnan. Mått. Värde förslagsvis ä 6 K:dr Tunnan. Mått. Värde. T:r. k. T:r. k. Gästgifvares Friheter Färjor och Färjekarlar S:r Penningar. Indelta Räntor. Kronovärdi. Skiften och Afvittringar Ulflyttningshjelp efter Laga Skiften, Förslags-anslag Vägar och Kommunikationer Undervisnings-anstalter för Jordbruk och Landtmanna Näringar Odlingshjelp m. m. för Krono-Nybyggare, Förslags-anslag Indelt på förslag. Oindelt. Summa Summa Banko. Mått. Värde å 6 R:dr Tunnan. IMått. Värde förslagsvis ä G R:dr Tunnan. ' Mått. Värde. Kronovärdi. Diverse Anslag.
Friherre Lagerheim» och Herr StatsCommissarien och Riddaren Wåhlbergs gemensamma förvaltning, och till RiksgäldsContoiret blifvit öfverlemnad, och hvilken förmögenhet , med tillägg af de, enligt Rikets Höglofl. Ständers föreskrift, genom Herrar Fullmäktiges föranstaltande, af Herr Presj. denten m. m. Friherre Edelcrantz infordrade tvenne Actier uti Trollhätte Slussverks byggnad , saint contante medel, som äfven tillhört f. <1„ Konungen, blifvit uti 18 ! 5 års Räkenskaper upp, ta - 74 Riks. St. Revisorers Berättelser. tagen till ett Capitalvärde af 139,579 R:dr 43 sk. 11 rtsff Banco. Vidare har en uti 18 14 års Hufvudbok ibland Skulderne utbalancerad Summa af 122 997 R:dr 35 sk. 8 r:st, eller beloppet af de frän Kongl. Majrts och Rikets Krig^Collegium till Riksgälds» Contoiret öfverflyttade Cassors medel, utur 1815 års Hufvudbok försvunnit såsom Contoirets Skuld , af den anledning, att nämnde Cassors medel , uti det vid sist hållna Urtima Riksdag för RiksgäldsContoiret utfärdade Reglemente, blifvit upptagne bland Contoirets tillgångar. Deremot och på en annan sida, äro Contoirets Contante Tillgångar förminskade genom tvänne på Contoiret anvisade utbetalningar, för hvilka någon ersättning icke blifvit beräknad, nemligen: 1:0 Till 1815 t>rs Riksdags-kostnader R:dr 120,000. 2:0 Den årliga Räntan till Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, som för första året, eller 1815, utgått med 200,000 R:dr. Tillkomne nya Inrikes Skulder derigenom, att Rikets Höglofl. Ständer beviljat Liqvid i Svenskt Banco efter särskildt fastställde Courser, för frenne förut omförmäldte fordringsposter, hvilka varit inbegripne uti de Utrikes Skulder, härrörande från upptagne
ProLocoli lemnade reservation i ämnet; men som, enligt Utskottet tillhandakomne Protoeolls-Utdrag, Högloll. Ridderskapet och Adeln, samt Högvördige Preste-Ståndet den 6 och Hedervärda Bonde-Ståndet den 3 i denna månad bifallit Betänkandet, får Utskottet, jemlikt 49 § i Riksdags-Ordningen, detta förhållande vördsamt anmäla. Stockholm den 18 Februarii 1825. Betänkande, i anledning af väckta • frågor, om upphörande af oeconomiska Besigtningar hvart 3:dje år å Soldate-Torp, samt om Soldatens skyldighet att sjelf underhålla Torpet. Ut i serskildte, från Hedervärda Bonde-Ståndet, till Utskottet remitterade Memorial, har blifvit yrkadt af 1:0 Riksdagsfullmägligen Johannes Svensson från Jönköpings Län, att, som, Besv. och Oecon. Utsk. genom de å Soldate-Torpen hvart 3:dje år anställande Syner, en icke obetydlig kostnad och olägenhet tillskyndas Rotehållarne, hvilka vid dylika tillfällen måste utan ersättning underhålla och fortskaffa den personal, som vanligen förrättar synen och består af en Oflicer, en Under-Olllcer, en Corporal, en Länsman och arne Nämndemän, så beskaffade Torp-syner alltså måtte helt och hållet afskaffas eller åtminstone inskränkas lill hvart 5:te eller 6:te år, 2:0 Olof Olofsson från östergöthlands
Föredrogs å hyo och bifölls RancoUtskottets deri 8 dennes under N;0 33 afgifne, samt den 13 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande^ rörande det vid sista Riksdagen anslagne lane-biträde för återuppbyggande af Gymnasii och Skolehuset i Calmar. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 8 dennes under Nio 55 afiåtne, samt den 13 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde memorial , angående nödvändigheten af en förklaring öfver 17 Capitlet 8 §♦ HandelsBalken, rörande skuld till Kronan för Uppbörd; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, 3&2 Dm 2 5 September /. trn med bifall till BancoUtskottets hemställan, samt ma Memorial till ^Lagutskottet remittera. Föredrogs a nyo och remitterades till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet S Herr Cedersehjölds, Fehr Gustaf, den $ dennes eftermiddagen på bordet lagde motiori, angående behofvet af nya åtgärders vidtagande till förekommande af oägta barns långsamma förstörelse i Stockholm genom nöd och elände* Företogs till pröfning Uagsamt Allmän'»; na Besvärs-och OeconomieUtskottens deri 2g sistledne Augusti under N:ö 16S afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, angående yrkad ändring uti Kongl. Förordningen den 32 Julii 1803 örn Räntegifva» res och Räntetagare» ömsesidiga rättigheter och och skyldigheter: Herr Printzensköld, Carl} anförde skrifteligen. (Se Bilagan N:o 1.)
Fängelse vid vatten och bröd räknas således, att mot fyra dagar svara böter eller penningevärde till och med Tio Daler, och att sedermera, med tillökning i straffet af en dag i sender, wider de näst derpåfoljande åtta hagarne, eller till och med tolf dagars' fängelse, mot hvarje dag svara Fyra Daler; under de andra åtta hagarne, eller till och med tjugo dagars fängelse, mot hvarje dag Fem Daler, samt under de tredje och sista ätta hagarne, eller till och med tjuguåtta dagars fängelse, mot hvarje dag Sex Daler. Ej bör någon dömas till fängelse vid vatten och bröd på längre tid än En månad eller tjuguåtta dagar, och ej mindre tid än fyra dagar. En Tabell bifogas, som utvisar förhållandet emellan bott r å ena samt straff af fängelse vid vatten och bröd, å andra sidan, så väl efter nu gällande förvandlings-grund, som efter den af Utskottet föreslagne. Stockholm den 27 April i84o. Bilaga till Lag-Utskottets Betänkande, N.-o /ft. 5 Tabell, utvisande förhållandet emellan böter, å ena, samt straff af fängelse vid vatten och bröd, å andra sidan. a) Efter nu gällande förvandlingsgrund. b) Efter den i Lag-Dtskottets Betänkande, N:o 41, föreslagne förvandlingsgrund. Böter i Daler Dagar i fängelse Böter i Daler Dagar i fängelse Silfvermynt. vid vatten och bröd. Ank. till Exp. Utsk. den 5 Maj, kl. 9 f. ra. Betänkande öfver väckta motioner om Förliknings-Comiteers inrättande. Till Lag-Utskottets behandling äro motioner i detta ämne från Högvördiga Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet remitterade. Motionärerne hafva sökt ådagalägga nyttan oell behofvet deraf, att i pastoraten eller socknarne inrättades FörJiknings-C.omiteer, hvilkas ordförande och ledamöter borde utses af och bland församlingarnes ledamöter.
Jag är mycket benägen att instämma med talaren före mig derutinnan, att det Utsk., sorn kommer att behandla frågan, skall föreläggas^ att inom möjligast korta tid inkomma med utlåt, i ämnet, men jag får erinra, att ett sådant åläggande betyder intet, dä det kommer från ett enskildt Riksstånd. Jag tror derföre, att, om II. o. Ad. fattar ett dylikt beslut, det vore nödigt att kommunicera det med MedStm, och af denna anleda, anhåller jag, att, sedan Hr Gr. o. Landtm, framställt propos. på Gr. Liljencrants förslag och R. o. Ad. besvarat den med ja, Hr Gr. o. Landtm, äfven ville framställa propos. på Den 4 Januari c, m. 87 kommunikation af R. o. Ad:s beslut i ämnet med de öfriga Stan den, med inbjudning att sig deri förena. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Till det serskildta Utsk:s behandling har kommit en af Doktor Sandberg gjord motion om inställande under instundande April månad af bränvinstillverkningen. Denne motion har i Utsk. blifvit bordlagd i afvaktan, att Hr Dalmans ifrågav:de framställning jemväl skulle till delta Utsk. öfverlemnas. Enl. hvad man sagt mig har inom BorgareSt. motion i samma syftning jemväl blifvit väckt, och till samma Utskott öfverlemnad, hvarigenom Utsk. får emottaga 2:ne motioner att samtidigt behandlas. Om således Hr Dalmans motion öfverlemnas till Ekon.Utsk. såsom här blifvit föreslagit, skulle det kunna inträffa, att R. St:r finge i samma ämne 2:ne stridiga utlål:n, hvarföre jag anser rättast vara att alla motioner i denna syftning remitteras till det Serskildta Utsk. Hr Reutersvärd, Pehr Adam:
Beträffande Utskottets Förslag, angående me* del till öfverflödets härntnande och de anmärkningar, som härvid blifvit framställe, har väl Utskottet funnit den ändring deruti lämpelig , ätt i flågan om förbudet för fruntimmer att. utom hus bära andra heloch halfsidenkläder , än sådanä som äro förfärdigade af enfärgade svarta eller hvita tyger, det stadgande ma i underdånighet tillstyrkas, att äfven kläder af sådana grå släta heleller halfsiden-tyger , sorn äro sammanVäfda af grå ränning och hvitt inslag teller tvärtom, mage till nyttjande tillåtas; metl till förbud emot införsel och bruk af oarbetad Mahogony kah Utskottet ej gifva anledning, heldst denna vara utgör ett nyttigt och nödigt förädlings-ämne, som med särdeles skicklighet Vid åtskilliga Handlverkerier förarbetas; äfvensom Utskottet med tillämpning af de i dess Betänkande anförda skäl finnér oradligt , att tillstyrka förbud emot införsel och allmänt bruk af Caffe; ankommande pä Riksens Ständers egen pröfning, huruvida de af Utskottet Vilkorligen föreslagna , consumtionseller öfverfföds afcifter kunna äga rum, en anstalt, hvilken, efter Utskottets tanka, ej skulle kunna i annat fall an-' ses lämplig, än så framt enahanda .beskattning i afseende på andra öfverflöds-artiklai fastställés. Utskottet redan yttrat sirt önskan, att 1794 års förordning emot yppighet och öfverflöd måt« ti i6io Den 17 Juli. te med de af Utskottet föreslagna ändringar och tilläggningar förnyas, inom lämpliga af Kongl. Maj:t i Nåder faststälda terminer, hvarmed Utskottet således ibland annat haft för afseende att , i likhet med hvad berörde år vid samma Författnings utfärdande medgafs, en viss tid måtte lemnäs till fritt bruk af de redan färdig* gjorda klädes persedlar, hvilka befunnos vara af den beskaffenhet, att deras nyttjande utom hus sedermera komme att upphöra; så förfaller följaktligen hvad rörande denna omständighet är anmärkt.
Men om jag så blir sjuk, då blir det till att sälja af bohaget mitt, tills sista biten är ur huset. Men om jag då ej har annan råd än att infinna mig vid någon gratisbespisning för arbetare, så blir jag kanske bortvisad; eller om icke det, så är det rent slut med utsikten till att få så mycket som en enda elev, om mina kunder få höra, att jag har det så uselt. » A d a talade i feberaktig upphetsning, röda fläckar brunno på hennes kinder, ögonen glänste med en dyster eld, och hennes fina fingrar plockade nervöst i emmans tofsar. Nu hade hon talat sig trött, satt och liksom stirrade på de framtidstaflor, hon frammanat, samt väntade på att Brita skulle säga något. Men hon fortfor att tiga, satt bara och såg in i solstrimman på fönsterkarmen. » Nå hvad tycker du? » utbrast då Ada retligt. » Vännen min, jag satt och tänkte på, hur ofta en gammal saga blir till verklighet för människor i vår ställning. » IDUN » Vår? Din ekonomiska ställning kan väl ej jämföras med m i D. Du har naturligtvis lagt upp kapital, då det står i din makt att företaga lustresor. Eller finnas här kanske nu äfven — skollofskolonier för medellösa privatlärarinnor och deras många gelikar? — N e j, det förstås att här ej finnas sådana; vi höra ju ej till arbetarne, hvem skulle väl tänka på att förskaffa sådana som oss ett par veckors fritt landtlif under sommarferien? Men om vi en gång, utslitna af arbete och näringssorger — » » Ja, ja, Ada, det är just den gamla sagan o m flickan, som under det friaren väntade på välkomstölet, satt nere i källaren och med många men och om för sig utmålade sin framtid. Under stora bekymmer hade hon hunnit så långt i sina tankar, att hon fått ett namn till det barn, hon kanske en gång i tiden skulle få, och hon såg i andanom vaggan ställd under vägghyllan. Så skulle gossen ha en trähäst af far sin. Men som leksaken blef köpt medan barnet var helt spädt, måste den ställas på vägghyllan. Men om nu hyllan lutade och trähästen föll ned och slog gossen ihjäl!