Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Albrecht, om förbättrade lönevillkor för en del af Landtstatens tjenstemän. Ånyo föredrogs Hr von Stnhls, Emil, den 7 dennes e. m. på bordet lagda motion, ang, förändrad reglering af Den ii Mars c. ra. consulad-distrieterna, samt consulad-afgifternas upphörande m. m. Hr Oxehufvud, Göran Adolph: Hr von Stahls motion afser en betydlig lättnad för Svenska sjöfarten, och jag instämmer så mycket hellre i hans åsigt, sorn jag i den motion jag hade äran i ett föregående plenum väcka, föreslog en dylik åtgärd, utan att derföre kunna uppgifva någ9t förslag för verkställigheten, enär jag blott behandlade princip-frågan i min motion. Hr von Stahl har i sin motion anfört som skäl för en förändrad organisation, bland annat, alt ordinarie consulat-platser å utrikes orter ofta blifvit besatta med mindre väl kände personer, som innehaft sådana platser i det samhälle, der de skulle bevaka Sveriges intresse, att de knappast blifvit af dessa samhällen erkände. Delta är jag skyldig att vitsorda såsom en obestridlig sanning, likasom att fästa Utskts uppmärksamhet å detta förhållandes menliga inflytande på vår sjöfart. Då ett fartyg ankommer till främmande hamn, anlitas i första rummet den auctoritet, som af dess lands regering är ditsatt för att bevaka handelsintresset. Örn nu denna person icke har något anseende på stället, eller älvi så knappa omständigheter, att han behöfver anlita skepparen för att kunna lefva; så torde lätt inses, huru litet biträde skepparen kan vänta sig, då någon tvist uppstår med mäktiga handelshus på stället. Deremot, är denne consul en aktad pjerson, en förmögen handlande, vare sig Svensk eller af hvilken nation som helst; så har skepparen ett mäktigt biträde att förvänta. Den nya organisation, Hr von Stahl föreslagit, är ganska enkel, åsyftande att, i stället för det vi nu hafva 72 consuler, skulle vi ej behöfva mer än något öfver 20. Han har dervid gjort åtskilliga indragningar, hvilka jag för min del gillar, blott med ett undantag, nemi. indragningen af generalconsulatet i Monte Video.
Ehuru de ifrågavarande föreskrifterne alla äro af egenskap, alt mer eller mindre verka på entreprenad-vilkoren, och således stå i sammanhang med det framställda hufvudsakliga förslaget, medgifver Utskottet att några bestämmelser derom af Rikets Ständer icke äro nödvändige, hvarföre Utskottet, med frånträdande af dess förra förslag i denna del, får hemställa: att, i sammanhang med underdånig framställning rörande den föreslagne förändringen af skjutsnings-anstallerne, Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, med afseende å nu förändrade förhållanden, Kongl. Maj:t täckes låta utarbeta en ny Skjutsoch Gästgifveri-Ordning, innehållande de stadganden, Kongl. Maj:t i Nåder pröfvar nödiga och ändamålsenliga, lill de resandes och skjutsandes betryggande emot missbruk vid skjuts-inrättningens begagnande, äfvensom alt, utan afbidan häraf, skjuts-entreprenader måga tillvägabringas, i den nion omständigheterna kunna det medgifva. Hvad beträffar Utskottets yttrande om diligensoch forvagns-inrättningar, är det anmärkt, att Utskottet skall icke nog utförligt behandlat detta ämne, och för litet gjort afseende å skjuts-inrättningens förening med allmänna posten, på sätt som med fördel skall vara iagtlaget i Europas fleste länder, äfvensom, då Utskottet tillstyrkt tillvägabringande af forvagnsinrättningar, på sätt som Tedan skett för vägen emellan Stockholm och Upsala, det är erinradt, att för denna inrättning är medgifven den af Utskottet på ett annat ställe afstyrkte rättigheten, alt med de skjutsningsskyldige contrahera om öfvervägande af deras skjutsningsskyldighet, äfvensom en arnian talare ansett det böra bestämmas, att den föreslagna entreprenad-anstalten icke må hindra diligensoch förvagns-inrättningar. 20 Atlin. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande , N:o 10J-.
Ekenman uti en inom Vällofliga Borgare-Ståndet väckt, till Utskottet remitterad, motion, yrkat upphäfvande af den genom Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 2 Augusti 1836 meddelade föreskrift, att vid inrikes bränvinstransporter, hvarunder saltsjön till större 12 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 92. eller mindre del befares, tallförsegling skulle anbringas å eller öfver alla öppningarna af bränvinskärlen samt till framkomsten bibehållas i orubbadt skick vid det ansvar, 25 § i Förpassningsstadgan bestämde, och att en afgift af 4 skillingar banko skulle utaf godsegaren erläggas för hvarje sålunda försegladt bränvinsfastage; och bar motionären förmält, att det sällan eller aldrig skulle inträffa, att nämnde försegling förblef orubbad till framkomsten och att det då för skepparen återstode att% freda sig från det dryga bötesansvaret, genom ådagaläggande deraf, att rubbningen skett af våda, hvilket i de flesta fall vore ganska lätt, så att den afsedda kontrollen icke vunnes. — Slutligen och för den händelse, att denna kontroll ansäges böra bibehållas, har motionären hemställt, att den dervid föreskrifna afgift måtte anses inbegripen bland de sportler till tulltjenstemännen, hvilka genom Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse den 3 December 1812 äro afskaffade. Hvad först angår motionärens yrkande derom, att ifrågavarande tullförsegling skulle upphöra, så, enär det icke är uppgifvet, att någon olägenhet för rörelsen genom denna kontroll eger runi samt hvad motionären förmält om samma kontrolls otillräcklighet till följe af ofta inträffande rubbning utaf förseglingen, synes vara ett ämne, som icke tillhör Rikets Ständers, utan vederbörande embetsmyndighets upptagande och pröfning, finner Utskottet sig böra hemställa, att motionen i denna del icke må till åtgärd föranleda.
Utdrag af Protocollet, hillet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 20 October 1823. S, D. Föredrogs 3 nyo och Bifölls Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets den 6 dennes under N;o 1 g 1 afgifne, samt den n derpåfoijde eftermiddagen pi bordet lagde, Utlåtande i anledning af vackt motion, om större frihet i Jerntillverkning och försäljning* Ut supra. S, O, Vid förnyad föredragning af StatsUt - flért 2o October r. rrt. 8kottets den 6 dennes under N-.o 519 afgifne samt den 11 derpäföljde e, in. på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition, om ändring i de nu gällande föreskrifter om ArrendeSpannmålens utgörande af Kungsgårdar, samt derunder iydande hemman och lägenheter} blef samma Utlåtande på grund af dervid gjorde anmärkningar ti 1 f Stats-Utskottet återremitteradt. Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och befölls Bevi'1- uingsUtskottets deri 2 dennes under Nio 44 afgifrie samt den 4 derpäföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, angående en förnyad ChartseSigillataeFörordning. Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo och återremmitterades, på grund af dervid gjorde anmärkningar, Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens den 17 sist 1. September under N:o 193 afgifne samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, öfver Kongl. Majus Nådiga Proposition, med förslag till Författning otn Fast Egendornsförsäljning å Lotteri. Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande, från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 15 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden: Från Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten:
Majrt, i afsigt alt ytterligare påskynda Inrättningens utredning, i Nåder Beslöt, att alla äldre och under f. d. Allmänna Magazins-Directionens förvaltning uppkomna balanceoch anmärknings-mål, samt de frågor om Inrättningens fordringar för utborgad undsättnings-spannmål, sora före år 1812 uppkommit, skulle till Kammar-Rättens handläggning aflemnas. Genom Utrednings - styrelsens försorg voro redan vid 1826 års början MagazinsInrättningens tillgångar i betydlig nion realiserade , Inventarier och Materialier vid Krono-Brännerierne för det mesta försålda, dessa Bränneriet’ nedlagda och större delen af betjeningen vid dem förafskedad; men af brännvinslagret återstod en ej ringa del, som först efteråt kunde försäljas, och, hvad angick Spannmåls-behållningarne, så hade de gångbara prisens låghet, och nödvändigheten att icke genom en brådstörtad för - Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. No 46- 3 säljning åstadkomma jmenliga verkningar på den i alla fall besvärade enskilda spannjnålshandeln, lagt hinder i vägen förderas snara vändande i penningar, hvadan ock försäljningarna, i följd af Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande, varit för det mesta inskränkta lill sådana spannmåls-behållningar , som antingen voro mer eller mindre skadade, eller ock befunnos på sådana ställen, der de icke kunde med någon förmon till kända behof användas.
Från detta hem medförde fru Strandberg anlag och insikter i musikaliska ting, hvilka hon under sin uppväxttid — hon är född den 6 november 1 8 4 5 — kom att inhämta. Det medfödda musiksinnet och den goda smaken fingo här sin första utbildning, på samma gång Wilhelmina Söhrling här uppfostrades af sin mor, Marie Elise Vretman. Musiksinnet är inom Söhrlingska släkten en ej blott ärftlig, utan äfven dominerande egenskap, såsom också visade sig hos Wilhelmina Söhrling liksom ännu hos hennes fader och syster Selma, som lefva på Gotland och göra värdefulla insatser i musiklifvet i Visby. Vi kunna således utan öfverdrift taga för gifvet, att Wilhelmina redan från början blef bestämd för scenen eller åtminstone för konstsången. Detta framgår också däraf, att hon redan vid jämförelsevis unga år började studera solosång vid konservatoriet. Där väckte hon uppmärksamhet, mindre med sina röstmedel än genom sin naturliga begåfning för musik, det vill säga hvad mau plägar kalla godt öra, säker uppfattning och riktigt omdöme. Rösten karaktäriserades som en mezzosopran. Sin första utbildning erhöll dep af professor Giinther, därefter gick den i skola hos hofsångaren Isak Berg, som vid denna tid såsom sångmästare ägnade k. operan sin rika erfarenhet. Den 1 8 oktober 1 8 6 7 tog Wilhelmina Söhrling det afgörande steget och beträdde för första gången de tiljor, där man söker framställa världen. I en liten, nu glömd operacomique af Nicolo Isouard » Joconde » gjorde fru Strandberg sina första sceniska lärospån. Försöket slog väl ut, om man får döma af samtida utlåtanden; den unga debutanten förutsades en vacker framtid inom operacomiquens subrettfack. Hennes dramatiska aktion var liflig och obesvärad, och gången var — såsom en bedö- mare uttrycker sig — » behändig ». Trots denna framgång fann dock sångerskan det nödigt att ytterligare förkofra sig i sin konst. Det fanns vid denna tid många och vackra föredömen vid vår operascen, hvilka kunde sporra de yngre till ansträngningar. Arnoldson, Willman, Arlberg, Benrens samt fruarna Michaeli och Stenhammar voro sådana lysande förebilder.
Generalialttygmäslaren och Chefen för Artilleriet uuder den 22 Juli nästlidne år afgifna underdåniga förslag och här intages till de delar, hvari detsamma är afvikande från den af Kongl. Majit föreslagna staten. K:gl. Maj:ts förslug. Motionärens Öfverste förslag. Stå ts-UIs kottets Utlåtande N:o 71. 43 K:gl. Maj:ts Motionärens Tyg-staten. förslag. förslag. Förråds-förvaltare .. 1,200 1,500 Tyg-under-officer .. •» ... 800 900 l:ste Konstapel 90 120 Arfvoden. — 1,800 Tygmästaren å Waxholm — 300 Dito på Carlsten — 300 Dito på Carlsborg — 450 (såvida lian ej innehar Majors-lön). Artilleri-officer, som har inseende öfver Kauongjuterierne — 600 Kontrollant vid Årkli-förråden i Slockholm och på Riudön — 75 För Tygstaten, att af General-Fält-tygmästaren disponeras — 2,250 Fyrverkare-korpsen. Handtverkare 300 350 af Herr Munck, B. G. R., hvilken yrkat, att den aflöning, som blifvit föreslagen för Äldre Kapitener med batteri, matte höjas till samma belopp, som är ifrågastäldt för Äldre Kapitener utan batteri, samt att icke några arfvodesförhöjningar skulle beviljas, så framt ej tjenstgör ings-penningar för det verkligen tjenstgörande befälet på samma gång anslås. Innan Utskottet går att yttra sig öfver de väckta förslagen, anser sig Utskottet, i afseende å de ifrågasatta jemförelsevis betydliga tiliökningarne i arfvodena för Artilleri-regementenas Informations-olficerare, böra meddela följande, derom erhällne, upplysningar.
Barken, angående en jernvägsanläggning mellan Wessman och . 175. Barnbördshus, angående anslag till . 148: 47. Barthelemy, angående utgifter för Kolonien S:t 4 36: pag. 22, Begrafningshjelp, angående förändring i stadganden rörande . 60. Beklädnad, angående förhöjning i anslagen till manskapets beklädnad vid Svea och Götha Artilleri-regementen 183. » angående anslag till Bevärings-manskapets ' | 124 ii Bergvalls uppbördsbalans, angående . , 50. B er g slag shemman, angående deras frålseräntor .129. Bevillning, angående den för Riksgälds-kontorets utgifter erforderliga allmänna , , , ,291. 3 Bevärings-manskapets beklädnad, angående anslag till » vapenöfningar, angående anslag til! Biskötseln, angående anslag till .. i -il Björling, E. G., Lektor, angående ett personelt anslag till Björkegren, 1. G., angående pension till enkan Björkön, angående statsbidrag till vägo inläggning på Bodums socken, angående gärdemantalet inom Bolmen och Drafven, angående afskrifning af lån för sänkning af Borås och Vestra Stambanan, angående jernväg mellan . » angående återremiss å Utlåtandet rörande » angående voterings-propositioner rörande anslag till » angående utgången af voteringen Boskaps-penningar, angående upphörande af . Boställen, angående försäljning eller utarrendering af alla tjenstemän anslagna ... Botaniska Museum i Upsala, angående anslag till . » » i Lund, angående dito . Botkyrka och Salems församlingar, angående boställe åt Komministern i Braun, G. F. U., Öfverste, angående pension till Bredinge, angående utbyte af . Bredviksund, angående en kanal-anläggning vid Broby å, angående sänkning af . Broman, Garnisons-läkare, angående pension till
Det innebär, enligt mitt förmenande, en stor och vådlig misshushållning med Statens nu i alla riktningar hårdt anlitade tillgångar; ty att vilja än vidare använda stora summor till hoplappande af gamla förfallna hus, som äro och skola blifva obebodda, obeboeliga, obehöfliga och utan egentligen nyttigt ändamål, synes mig vara alt skatta åt fåfängan och lindrigast sagdt underligt, aldrahelst nu, då en mängd för vetenskapen, undervisningsoch välgörenhets-anstalter nödvändiga byggnader komma att under riksdagens lopp påkalla högst ansenliga anslags-belopp, hvilka till större delen icke torde hvarken böra eller kunna vägras.» Uti denna reservation instämde Riksdags-fullmäktigen A. M. Andersson från Kalmar län; och bar Riksdags-fullmäktigen David Andersson från Hallands län förmält, att han reserverat sig mot Utskottets beslut, såvidt detsamma afser anslag för reparationer å Kalmar Slott. Vid mom. f, angående statsbidrag för kolonien S:t Barthelemy, har Herr L. V. Henschen reserverat sig, emedan han ansett att den af Utskottet föreslagna summan icke bordt uppföras såsom för slags-anslag, utan såsom bestämdt anslag. Yid mom. g, i fråga om anslag för inköp af Landshöfdinge-residcns i Hernösand samt nybyggnad af embetshus för Landt-staten derstädes. Af Herr L. V. Henschen, som funnit sig förhindrad biträda den del af Utskottets beslut, som afstyrker Kongl. Majlis Nådiga förslag om tillåtelse för Hernösands stad alt i det blifvande nya landtstats-embelshuset få inrymma stadens sprutor och våg, enär han ansett denna af stadens myndigheter gjorda framställning desto hellre böra antagas, som de vilkor, hvarpå staden förklarat sig benägen afstå den för kronan behöfliga tomt, varit särdeles billiga och fördelaktiga och måhända icke vidare torde erbjudas. Uti denna reservation instämde Herr Rönblad. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL BECKMAN, 1837. Bör till Stats-Ulskotteti Utlåtande M 156. 1 Tab. M:o 1. Finans-Departementets Expedition. Nuvarande. Kongl. Maj:t föreslagit löner och arfvoden.
Emellertid, och då denna afgift endast är villkorlig intilldess Extra RoteringsVerket i Allmänhet undergått den jemkning , som Riksens Ständer önskat och Kongl, Majit i Nåder funnit angelägen, har Utskottet trott sig icke böra uti Förslaget uppföra Inkomsten häraf under serskild TituI , hälst i alla fall , de inflytande medlen komma Stats-Verket till godo samt öka blifvande Öfverskotter å Stats-Intraderne. Emot beräkningen a i' Sjö-Tulls medlen, hvilka Förslaget upptager till 93 3,349 R;dr 14 sk. 5 Stats-TJtsJtOttets Betdnkänden. 7is r:st. har hufvudsakligen blifvit anmärkt, att denna summa borde nedsättas på den grund, att Import-Handeln är i aftagande; Deremot haren Ledamot af Höglofl. Ridderskapet och Adeln förmodat Tull - Inkomsten kunna höjas sill a,ooo,ooo R;dr: Hvarjemte är anmäldt, att Revillnings-Utskottet skall vara sysselsatt med utarbetandet af plan till en ny Tull-Taxa, hvars antagande förmenes verka på beräkningen af denna Inkomst-Titul; Och har dessutom uppgift blifvit begärd till hvad belopp KustbevakningsIcostnaderne för år 1817,' hvilke med Tullmedel blifvit bestridde, hafva uppgått, samt hvad fördel Staten af Kustbevakningen tillskyndats. Jemte tilikännagifvande, att Stats-Utskottet på nu för hand varande anledningar föreslagit Tullmedlens uppförande till ofvanberörde belopp, får Utskottet nu endast tillägga, att, om ock, i anseende till närvarande handelsställning, brist i Förslags-Summan ett år skulle uppkomma, förmodar Utskottet, efter hvad erfarenheten visat, att denna Förlust, vid förbättrade Conjuncturer, ett annat år ersättes; hvarigenom Resultatet i det liéla blir olörändradt; Men, skulle nu varande Tullförfattningar i en eller annan del undergå förändring, kommer derpå att bero om och i hvad mon beräkningen af Tullmedlen derefter bör lämpas. Huru mycket
Men då opinionerna i dessa omständigheter äro så delade , synes det vara bäst att gå en medelväg, dymedelst, att Ridderskapet och Adeln förklarar sig vilja, genom sitt RiddarnusUtskott , pröfva prasstanda , och icke uppdraga dennafbefattning åt RiddarhusDirectionen. På sådan grund, biträder jag Riddar-i husUtskottets förslag och tillstyrker bifall derå. Likväl tror jag, att detta icke kan ske, utan att en förändring , i följd deraf , göres i Riddarhusordningen , i anledning hvaraf återremiss af Memorialet, i alla fall torde blifva nödig. Herr von Hartmansdorff: Jag har icke yttrat mig, huruvida vägran af introduction, under nu varande förhållanden , är det lämpeligaste sättet att förekomma Adelns öfverdrifna ökande , eller huruvida denna utvägs begagnande påfordrades i anseende till de mindre värdiga personers inträde bland oss. Jag har blott sagt, att Riddcrskapet och Adela äger 34S Den 6 Augusti f. m. sådan rättighet, och jag har 6Ökt bevisa rigtighetea af mitt yttrande. Den Motion , jag vid Riksdagens början väckte om en underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t, att Adelskap framdeles måtte sparsammare än hittills utdelas, torde tillräckeligen ådagalägga, huruvida jag ansett ett annat sätt än Adelns vägran af iotroduction , böra begagnas till ändamålets vinnande. Men deraf följer ingalunda, att Ridderskapet och Adeln , då denna min fram* ställning icke antogs, bör afhända sig en rättighet , som Ståndet verkeligen äger. Friherre Anckarsvärd har anmärkt, att 51 $. RiddarhusOrdningen, skulle stå i strid mot 37 §. RegeringsFormen.
Då emellertid ändamålet med lagstiftningen i förevarande hänseende måste vara att, så vidt ske kan, söka förebygga obehörigt dröjsmål med skiftesförrättningars afslutande, såsom i de flesta fäll ledande till ganska kännbara förluster och kostnader för skiftesdelegarne, samt detta ändamål utan tvifvel skulle vida bättre, än på ofvan angifna sätt, främjas derest Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande egde att, der skäl förefunnes, genom vitén tillhålla vederbörande att sin pligt härutinnan fullgöra, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det Eders Kongl. Maj:t täcktes, med ändring af 13 § 1 mom. Landtmäteri-instruktioneu den 6 Augusti 1864, förordna, att E. KMaj:ts Befallningshafvande må, jemväl i fråga om laga skifte, genom vitén tillhålla landtmätare att förrättningen utan obehörigt dröjsmål fullborda. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 20 Juni 1866. 24 Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd. Skrifvelse, JH 112. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Juni 1866. » Preste-Ståndet » 20 — » — » Borgare-Ståndet » 20 — » — » Bonde-Ståndet » 20 — » — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ändring i Kongl. Förordningen om Kyrkostämma samt Kyrkoråd och Skolråd den 21 Mars 1862. (Allm. Besv. och Ekon.-Utsk. Bet. N:o 96 ) S. A. K. Uti en hos Rikets Ständer gjord framställning är en sådan förändring i Kongl.
Oagtadt jag anser all deliberation eller debatt öfver Arméens så kallade nya Organisation här öfverflödig, kan jag icke afhålla mig ifrån, att bestrida några af Herr Montgomrneries uti detta ämne yttrade meningar, deri han först utlåter sig öfver olåmpligheten af Regeinents-Chefs-lånernes anslående till Inspect tionsoch Rrigade-Generaler, såsom serdeles 648 Den 24 Fclruarii, Vernhart får Öfverstarna , emedan deras samma Accords summor annu jvrtfara. Herr Montgommerie lärer härvid antingen förgätit eller ock varit _ okunnig oin, den accords-ersättning, Kongl. Maj;t af egna medel redan på förhand lemna! åt Arméens Regements-Chefer. Denna Konungens ädelmodiga uppoffring är annars tammeligen allmänt bekant. Vidare talar den värda Ledamoten om ’’'fordom Generalernes vistande inom sina Regementen stånd och deras närmare kännedom af Regementernas behof under den activa tjenstgöririgen, såsom nu felande. Jemte det Regements Cheferne mera direct bunde verka för Regementernes båsta förrt ån nu, och ytterligare att: avancementerne fördröjts inom Arméen, Härpå frågar jag, hurudant är Arméens skick generelt och en detaille, nu emot förr? Jag är öfvertygad om, att uti allt, i vida bättre skick nu, än den någonsin varit. Och hvad de tröga avancementerne beträffar, så är tydligt, att, tillökning eller tillskapande af flere superieura platser måste påskynda, i stället för att förtröga, befordringarue från afla de mindre graderne, så framt de högre icke skulle tillsättas utom Arméen. Ägde väl icke Arméen för den nya Organisationen flere ålderstigna Regementschefer, än nu?
Motionären har på mina anmärkmr, i fråga om den grund, som bör följas, yttrat, att grunden betyder mindre. Jag kan likväl icke förslå annat, än att grundén just är hufvudsak; ty huru skall man den förutan kunna bestämma den ersättning, som å ena sidan skall gifvas och å den andra emottagas. Ingen lärer vilja eller kunna påstå att hemman af samma natur äro lika beskaffade. Jag känner t. ex. skattehemman af så ytterst olika beskaffenhet, att då på ett sådant helt hemman med möda kunnat framfödas 7 ä 8 kreatur, har man på ett annat hemman framfödt 5 å 600 st. Detta exempel är 44 Den 4 Januari. liemtadt fran samma län. Under sådana förhållanden lärer väl hemmantalet icke kunna tagas till grond; men någon sådan måste dock utfinnas, såvida ersättningen icke skall blifva fullkomligt godtycklig. En talare helt nära intill mig omnämnde en siffra, men jag kunde icke upfalta hans mening dermed, såvida denna siffra icke skulle utgöra ett slags maximus communis divisor som skulle fungera vid liqvidens upgörande emellan egarne af den privilegierade och oprivilegierade jorden. Man har sagt, all man icke vill begå någon orättvisa, utan den, som får sig ålagd en högre grundränta, skulle derföre undfå ersättning. Ja väl! men denna ersättning skall dock utgifvas af någon, och måste vidkännas af den, hvars ränta blir nedsatt, men jag hemställer, huruvida det är någon anledn. att förmoda, det skaltehemmansegare, hvilka man nu ofta höra klaga deröfver, att räntorna äro så dryga, att de icke förmå dem utgöra, skola, om man nu kapitaliserar den del af samma räntor, från hvilken hemmanen skola befrias, finna sig belåtna dermed, att man säger lill dem: J skolén betala en årlig utgift, motsvarande icke blondén grundränta hvarifrån edra hemman befrias, ulan derutöfver hvad som erfordras för att amortera det kapital som tillkommer den hemmansegare hvars grundränta erhåller motsvarande tillökning. Under hela deras återstående lifstid måste de fortfara med denna årliga utgift, och komma således att få vidkännas högre utgifter än med bibehållande af nuvar. beskattningen.