Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
K redit. Balans från år 1862: Utgifter: Pensioner och lifstidsräntor 1,619: 44. Aflöning 1.267: ' — Medikamenter '. 380: 45. Ved och lyshållning 807: 54. Intressemedel 78: —■ Balans till år 1864: Fastigheters och inventariers värden 37,790: 24. Utlånta medel med upplupna räntor 91,275: 10. Revisorerne, som vid räkenskaperna ej hatt något att erinra, funno vid den 1 September anställd inventering säkerhetshandlingarne för Drottninghusets utlånta medel i behörig ordning. Ibland säkerhetshandlingarne befunnos Wexiö Hypotheksförenings 4-%-obligat,ioner till ett belopp af 2.100 R:dr, hvilka under år 1856 blifvit till inrättningen skänkta. Barnbördsb liset. Allmänna Barnbördshusets inkomster och utgifter under revisionsåret inhemtas af nedanstående tabell: D ebet. Balans från år 1862: Uppbörd: Lieberdtska fonden 150: — Anmärkningsmedel 25. Balans till år 1864: Kredit. Balans från år 1862: Utgifter: Reparationer Inventariers underhåll Onera Skrifmaterialier Barnaföderskors vård utom inrättningen. Diverse utgifter ••••• Balans till år 1864: Tillgångar: Vid Barnbördshusets obstetriska klinik hade under ar 1863 49 medicine-studerande tjenstgjort. Elevantalet vid läroanstalten för barnmorskor utgjorde under samma år 54. Emot räkenskaperna, som i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskade med anmärkningar, hafva Revisorerne för sin del ej funnit något att erinra; och befunnos säkerhetshandlingarne vid anställd inventering den 5 September i behörig ordning. Stockholms allmänna Barnhus. Denna inrättnings räkenskaper, med anmärkning granskade i Kongl. Kammarrätten, förete med afseende å inkomster och utgifter följande förhållanden: Debet. Balans från år 1862:
Från det ögonblick, då Directionen erhöll tidning om händelserna i Stockholm, hvilka nödsakat Directionen der inställa alla betalningar för Verket, och sorn naturligtvis genast medförde ett lilia förhållande vid Contoiret här, har den sorgfälligt sammanhållit Verkets alla tillgångar för samtlige dess Creditorer, och under den mest bekym/nerfulla belägenhet efter bästa förstånd på allt vis bevakat Verkets fördel. Uti upplysningar om Götha CanalVerk, hvilka vid 1817 års, likasom vid alla sednare Riksdagar, blifvit lemnade, heter det: Värdet af denna Discont ansågs af Rikets Ständer vid 1815 års Riksdag, redan ensam, innan Rikets Ständer öfverläto Götheborgs BancoDisconts utlåningsrätt, efter dess Octroy-tids tilländagående, böra beräknas till D e n 26 M a r s f. ra. 73 hvad den dertill per medium årligen af sig kastat, eller 120,000 R.dr B:co , med tillökning af denne sistnämnde, borde åter Bolaget framdeles kunna påräkna minst 100.000 R.dr årlig Discont-vinst; allt enligt med hvad uti nämnde års Rikets Ständers dels Beslut, dels deras UtskottsCalculer, finnes beräknadt och upptagit. Den förlägenhet, hvaruti Götha CanalDiscont nu råkat, och som igenom många förenade omständigheter satt Bolaget utur stånd, att densamma på ett lika satt, utan ett nytt större Creditiv-biträde af Staten för sin återstående Octroy-tid, fortsätta, (diar bör märkas, att redan 1815 var det primitiva Creditivet ökadt från 800,000 till 1.600.000 R:dr; nu förklarar man, att
Sundsholm Gräfsnäs Lycksta Grängshammar Fjellsköfte Östanå Experimentalfältet Län. Orebro Skaraborgs ... Upsala Wermlands ... Jönköpings ... Hallands Gefleborgs Östergötlands Kalmar Elfsborgs Westmanlands Race, Ayrshire Dito Dito Dito Dito Pembrokeshire Voigtländer Svensk Ayrshire Dito Dito Antal djur. cc Sh s St. o fe St. G £ g g cn Ti 03 s 22 oG G G S-» O fe St. Ar. .£P "£ T3 G C Sm O fe o bD G bc a G T * 03 bb G Sm .£ o p^ 03 CÖ C© ’£ c© cö "cö O öl CÖ .SP "S g: o so o •JGP . c£ G o GZ .SP *-£ ^G ’> cr cö -v-> r i cö «4- -M G O c© ’Sb <1 oG Sm s bO *£ c© G I Cm G I Cm 03 Gd 03 T "o ° o' G .G 03 oCÖ bD ^03 bD 03 > CÖ G so cr cö G5 rÖ 'Ö :cö a 03 3 i” Kannor. St. Kannor. Centner. Centner. Sh O p^J 03 G bl) G 03 G bD' O G O *3 Sh O o bD > cr G *> bD cö nG bD c .5 > Ti G G c© o> O) ocö G 03 #bD "bb cö Ti "cö "£ HG cö G :0 ii” -G G rG O .p (D £ •r-3 g c >. -p cfc *bb K 03 CÖ HG G ~ G cö £ _^ :0 rG CÖ cö Sm •G Sm .© 2 s P-I '-c* GG g* H S, £ Kannor. Kannor. Vid af Revisorerne den 1 Oktober anställd inventering af Stamholländeri-fondens säkerhetshandlingar, utgjordes dessa utaf obligationer till ett nominelt belopp af 1,800 Riksdaler. Kongl.
Nu är jag gammal vorden, och jag prisar med tacksamt hjärta och med gladt mod den lycka, jag åtnjuter, men icke förty » (hennes stämma fick något patetiskt) » Wieniawskis legend — ni minns den ju? — den kan jag aldrig tåla att höra återgifvas i jordiska toner, den vill jag icke mera uppfatta med mina jordiska öron. » Mycket väl mindes jag den härliga legenden, sådan de hade spelat den och sådan jag hvarken förr eller senare tyckt mig höra den. En kvart senare sade hon godnatt, men då var det åter fru prostinnan Hultman, som med en smula säfligt tunga åtbörder och med ett vänligt, godmodigt leende räckte mig en liten knubbig hand till afsked. In n ehållsförteekning. Cecilia Milow. (Med porträtt). Ett genmäle af Ellen Bergström. — I Stockholm: små utställningsfundeI ingår och litet annat smått oeh godt, för Idun af Lovisa Pelterlvist. Bref 1: » Iduns salong ». — Konsten att möblera sitt hem; en serie artiklar för Idun, utarbetad af f a c k - män. — Kvinnorna på utställningen VII: En lilen orientering. A f Adolf Hellander. — F ö r det blödande Grekland! Idun Stockholm. Gernaiults Boktr.-AHUb. Fredagen den 27 maj 1892. N:r 22 (232) Prenumerationspris p r Idun med Modetidning och kolorerade planscher Idun m. Modet, utan kol. pl. Idun ensam _~ år: kr. 8; &gt; 6; 50 &gt; Byra: Redaktör och utgifvare: Klara v. Kyrkogata 7, 2 tr, FRITHIOF HELLBERG. (Aftonbladets nya hus.) Träffas å byrån kl. 12 — 1. Prenumer. sker i landsorten &amp; postA l l m. Telef. anstalt, i Stockholm hos redaktion. Utgifningstid: hvarje helgfri fredag Lösnummerspris 15 öre (vid kompletteringar). Annouspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser. 25 öre för hvarje päbörjadt tiotal stafv. Utländska annons.
203 och utgöra sina betydliga skatter till Staten, om de ej i alla tider haft sin tillflykt till binäringar? Dessa bestå hufvudsakligen i tillverkning af ylle-, linneoch bomullsväfnader, hvilka sedermera kringspridas öfver hela Sverige och Norrige. Handelsmännen i Borås hafva i alla tider varit ortens förläggare och afnämare af dess produkter. De hafva sedermera forslat dem till afsalu i alla städer och vid marknader på landet; ty det är ensamt Westgöthebondens rättighet att i påsar kringbära dem i gårdarna. Staden undergick år 1822 en ryslig brand, då den, utom några få kojor, helt och hållet förvandlades i aska. Val uppreste den sig snart med ett herrligare och skönare utseende ur sina ruiner; men kort derefter såg detta omtänksamma och flitiga samhälle alla sina ansträngningar gäckas, frukten deraf försvinna, då en ny vådeld år 1827 förhärjade den föryngrade, hoppfulla och vackra staden. Eländet hade nu nått sin höjd, och detta samhälles upplösning hade varit nära, om ej Konungen, det enskilda välgörandet och Staten räckt det en räddande hand. Dock voro de vilkor, hvarunder Staten meddelade sina välgerningar, väl hårda; ty 5 proc:s ränta och 10 proc:s afbetalning å capitalen vore i dessa omständigheter i ett annat laud något oerhördt. Men de fattigblifna olyckliga fattade gerna detta enda hopp till frälsning. Jag säger de fattigblifna; ty i Borås finues ingen rik, och de förmögna hafva ej begagnat en enda skilling af detta Jan, utan tvärtom gått i borgen för sina behöfvande olyckliga medbroder.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm , eftermiddagen den 3 November i8a3. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-, Bancooch Lag-Utskottensi ej mindre den 18 sistledne Julii under N:o 3i4 afgifne, samt den 19 i berörde månad e. m. på bordet lagde, Betänkande, angående väckte frågor om enskilte personers rättighet att utfärda In visn ingar, ställde till betalning af andre enskildte, samt beskaffenheten af de fordringsanspråk, som derigenom uppkomma; än ock den i3 sistledne October under N:o 547 meddelte, samt den 2/\ derpåföljde på bordet lagde, ^Utlåtande öfver de vid förstnämnde Betänkande gjorde anmärkningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med afslag å berörde Utlåtanden, endast medgifva den ändring uti nu gällande Författning om invisningar, att desamfnajmå till ett minimibelopp af Sextiosex'Riksdaler 32 Skillingar Banco utfärdas; uti hvilket Dm 7 November f. m. beslut de öfrige Riks-Stånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adela förena. Ut Supra. Herr HjertaGustaf anförde skrifteligen: (Se Bilagan N:o i.) Herr von Hohenhausen, Michael: Jag ämnar ej ånyo inlåta mig i ämnet, eller derom börja en ny discussiou. Jag vill blott bålla mig vid hvad den sista Talaren yttrat, att inbjudningen till de öfrige Stånden skulle vara olaglig. Visserligen när tre Stånd stadnat i ett beslut, och frågan blifvit delinitivt afgjord, är detta Riksens Ständers beslut; men alla fyra Riks-Stånden skola dessförinnan yttra sig, och Expeditionsutskott lär icke hasta med expeditionen, innan sådant skedt. I annat fall, om tre Stånd beslöto, men det fjerde protesterade emot att detta som ett Rikets Ständers Beslut fick anses, skulle möjligen ConstitutionsUtskottet komma att afgöra saken.
Åfgifterues deponerande i Ränteri erne - Fröt. Utdr. d. 17 Dec. tsstj Banco-Utskottet: 1:0 Prosten Elfströms, om låne understöd ur Banken till Calmare Domkyrka. 3:0 Contracts-Prosten Nibelii Motion, om Banco-Lån för Lunds Stifts Presterskap till liqviderande vid tillträden af öfverbyggnad. 350 Densammes, om Penninge förlägenhetens afhjelpande genom inskränkt öfverflöd, utvidgad Discont-rörelse m. m. Lag - Utskottet: 1:0 Prosten Dedekinds Memorial, rörande Controll pl säkerheten, att Riks-Ståndens underdåniga önskningsmål må blifva inför Kongl. Majit föredragne, med hvad i ämnet föröfrigt blifvit anfördt. 2:0 Contracts-Prosten Agrells Memorial, angående vite för Domare eller Kronofogdar, hvilka försumma att, enligt Kongl. Kungörelsen den 27 Augusti i8a3 till Presterskapet aflemna förteckningar å personer, som för brott blifvit dömde eller under framtiden ställde; i hvilket Memorial mångå e£ Ståndets Ledamöter instämt. I Trot, Vtdr, 4, i? Dtc, iSxS. 3:ö Densammes Motion, rörande ny redar tion af Kongl. Förordningen den 3 April 1810, om böter till Kyrkorne för Lägersmål. 4;o Domprosten Holmströms Motion, om tillagg i Instruction för Rikets Stander* Justitias - Ombudsman. 5:0 Prosten Hvassers Motion, om arfvodets upphörande för Lng-Coniite'ns Ledamöter och bestämmande af viss tid för slutet af deras arbeten, jemte dervid af någre värde Ståndets Ledamöter gjorda anmärkningar. 6:0 Contracts-Prosten Nibelii Memorial, om Strafiflagarnes skärpande för föiöfvade Rån och Inbrottsstölder. 7:0 Densammes, om lägrad Qvinna* åliggande, då fattigförsörjnings-anstalter tillitas. S. D. Remitterades till Bevillnings - TJtsTiottet:
Uppföras, att hvarje rnstandes andel i Båtsman-; nens verkeliga kostnad, bör bestämmas efter dess till Rustningén änslagne Räntas förhållande till de med Rustandes Ränta Dalertal, dock, att der Räntan är utsatt i ören och penningar, 16 ören och derutöfver räknas för en hel Daler och mindre belopp än 16 öre försvinner, och detta fjor att undvika vidlyftig vidräkning emellan de sammanrustande om en hvars proportioneriiga andel i kostnaden för Båtsmannen.' 6:0 I fall Rikets Ständer härtill lemnar de«- fas bifall, vill Kongl. Maj.t derefter låta, efter dessa allmänna grunder, utfärda Dess Nådiga Bihang till Riks-St. Prot. f.it Sami» N-.y j/t. 15 34 Stat$-tJtskotte:s Betänkanden. InStrucfion för den Cominitée, hvilken Kongl. Majit af ojäfvige Ledamöter furordnar att den nya Indelningen förrätta och till hvilken Rusthållarns till upp'ysningars meddelande skola kallas; och skall denne Cominitée älven få sig uppdraget att, efter förre föreskrifter, lämpade till närvarande tids billiga kraf, Utstaka de Ru*- standes och Båtsmannens ömsésidiga skyldighet ter och rättigheten I öfrigt förbehåller Kongl. Majit Sig att i InstruCtionen utstaka de närmare föreskrifterne i tillämpningen och att afgöra alla de frågor, Som Under eller efter förrättningen i anledning deraf kunna väckas. Kungl. Majit fötblifver Rikets Ständers Stats • Utskott med ali Kongl, Nåd och Ynnest Städse val bevågen. Datum ut supra. CARL johan. Åugust Bergström?* Jemte Kongl. MajitS ofvanhögstberörde Nådiga Proposition har äfven till Stats - Utskottet blifvit remitteradt ifrån Hedervärda BondeStåndet ett af Riksdags - Fullmägtige från Blekinge Län f. <1.
Och som medium häraf utgör 590,816 R:dr, anser Utskottet denna del af ordinarie räntan, hvilken af Kongl. Maj:t blifvit uppförd till 575,000 R:dr, kunna upptagas till 585,000: Afrads-spanmålen sorn är kronan behållen, beräknades vid sista riksdagen till 41,725 tunnor, och har, enligt sednast afslutade Riks-hufvudbok, eller för år 1848, utgjort 42,804 tunnor, hvaruti likväl ingå 1,182 tunnor hafre, hvilken anses blott innefatta halfva värdet emot råg och korn. I enlighet med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, utföres derföre den förra beräkningen eller 41,725 tunnor å 6 R:dr, med 250,350 Anin.: Derest Rikets Ständer bifalla, hvad Utskottet föresla git i 2:dra, 3:dje, 7:de, 8:de, 9:de och 10:de punkterna af Bilagan litt. A., kommer statsverkets inkomst af afrads-spanmålen och af den i föregående punkt omförmälda, kronan behållna, andel af ordinarie räntan att ökas med ett sammanlagdt belopp af 73,657 R:dr 39 sk. 1 rst. 3: o T ionde-sp a n m ä len. De af denna tionde-spanmål till vissa personer, stater och inrättningar utgående indelningar, beräknades vid sednaste statsreglering till ett värde af 634,170 R:dr; och har utgjort:
N:o 220. H. R. o. Ad. åtskildes kl. 11 om aftonen. In fidem protocolli, silbert Munck. 382 Dea 15 April. Tisdagen den 15 April 1845. Plenum kl. 6 e. m. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, lillkännagaf, att han i fråga om liden för riksdagens afslutande frän Hr Just.Statsministern erhållit en sä lydande skrifvelse: Uppå min underdåniga anmälan om det yttrande, som, efter föregången öfverläggning i Talmansconferencen, Eders Excellence d. 5 dennes till mig afgifvit, ang:de tiden för riksdagens afslutande, har H. M. Konungen, d. 10 dennes, täckts i nåder förklara: ”att då, enligt hvad derigenom inhemtats, riksdagen icke kan, såsom förut varit afsedl, upplösas den 21 i denna månad, med mindre än att behandlingen af ännu oafgjorda Bevillnings-, Bankoch Stalsreglerings-ärenden varder afbruten, frågan om bemyndigande för den tillförordnade K. Regeringen att sistnämnde dag afsluta riksdagen må anses förfallen, men alt K. M. ville hemförlofva R. St. å den dag uti instundande Maj månad, som H. M. Konungen, efter Sin återkomst till Slockholm, kan finna för godt att pä grund af inhemtade ytterligare upplysningar bestämma”. Om delta H. M. Konungens nåd. förklarande har jag härmedelst skolat underrätta Hr Gr. o. Landtm, i ändamål att detsamma måtte på lämpligt sätt komma till RiksSlms kunskap och i sådant hänseende varda äfven Talmännen meddeladt vid näst inträffande Talmansconference eller dessförinnan, om Eders Excellence så tjeuligt finner. Anmäldes lill bordläggning Bevil!n.Utsk:s mern. N:o 35, i anledn. af ålskillige uppskjutne och oafgjorde frågor, ang:de tullbevillniugen. Gr. Cronhjelm, Polycarpus Erik:
Låt hennes tid vara aldrig så upptagen, alltid skall hon finna tillfälle att sköta sina blommor. Till och med den mest obemedlade kan skaffa sig några sticklingar och skaffa en plats, der solens strålar nå dem; lång tid drar det ej att tillse och gifva dem den smula vatten, de behöfva, att uppbinda en ranka, att glädja sig åt en knopp, som öppnar sig för att visa blommans fägring — och hur rikligt lönas ej den möda, som offras på dem. Till och med den fattigaste boning får §tt annat utseende, när blommor vittna om husmoderns omsorg. Om än den nyktra prosan der har sitt hemvist, skola plantor och blommor eller en bukett ängsgräs sprida poesiens fina skimmer öfver tillvaron. För det sinne, som känner sig tryckt af lifvets sorg och plåga, äro blommorna som en solglimt, en helsning från den sköna naturen utanför. V i komma ofta in i ett rum, der vi känna oss förunderligt väl till mods, hvarför, veta vi knappast sjelfva. Det är icke snyggheten, ordningen allenast, det är blommorna i fönstret, som bjuda oss välkomna, ännu innan vi lära känna menniskorna. Och omvändt kunna vi i aldrig så prydliga rum känna, att något fattas. Allting är så kallt och liflöst, ingenstädes fins der något lefvande, något grönt, ingenstädes sprider en bukett sin vällukt. I sådana rum är det tomt, otrefligt — intet berättar oss om äkta qvinlighet. En mycket duglig husmor sade en gång, att barn och blommor förstöra ordningen i hemmet. Hon hade hvarken det ena eller det andra; ordning var det visserligen också, men den rätta andan felades dock. Nästan värre är det emellertid, när det väl finnes blommor i ett rum, men dessa gå under på grund af felande skötsel. Det är endast sällan brist på tid, som är orsaken; i regel är det brist på håg att passa de stackars fosterbarnen, som orsakar deras undergång. De som älska blommor, för dem äro de lefvande väsen med kraf på omsorg lika väl som barnen. Detta sysslande med blommorna är ett sannt uttryck för det qvinliga sinnet, ty glädjen af att se plantorna trifvas förstår endast den, som älskar dem.
Stockholm den 3 Juni 1857. STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1857. Stall-Utskottets Utlåtande A?.o 73. 1 Ank. till Exp.-Utsk. d. 15 Juni 1857, kl. 2 e. m. Reservation mot Stats-Utskottets Utlåtande N:o 73, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om upphörande af fourage-passevolans-afgiften vid beridna rusthållsregementen, äfvensom angående i detta ämne väckta motioner. Herr Henschen bar mot Utskottets beslut i ofvannämnde Utlåtande sig reserterat, och dervid åberopat dels de allmänna grunderna för sin reservation mot Utskottets Utlåtande N:o 30, i anledning af Kongl. Maj:ts Proposition angående upphörande af det från rusthållarne eller soldaterne vid indelta infanteriet nu utgående bidrag till soldat-beklädnadens anskaffande och underhäll, dels ock följande särskildt lemuade *Reservation af Prosten Arosenius*: Då jag icke kunnat öfvertygas om riktigheten af de åsigter, hvilka inom Utskottet gjort sig gällande uti förevarande fråga om efterskänkande af Fourage-passevolans-afgiften vid de beridna rusthållsregementena, nödgas jag mot det fattade beslutet mig reservera. Nu föreslagna eftergift af Statens ordinarie inkomst är, efter min mening, icke behöflig, icke rättvis, icke heller för fäderneslandet gagnelig. Den är icke af uågot verkligt behof påkallad; ty om man än i allmänhet må erkänna svenska jorden vara med flerfaidiga onera betungad, eger detta dock föga tillämpning på sjelfva rusthållet För uppehållande af rustningen tillgodonjuta de nemligen icke eudast nästan hela den rusthållen sjelfva åliggande ordinarie räntan, utan uppbära derjemte Kronans rätt af anslagna augmentsräntor, så att flerstädes ett öfverskott dem såsom vinst tillfaller. Till bestyrkande häraf må exempelvis anföras följande utdrag ur den underdåniga berättelse, hvilken kommitterade för undersökning om beskattningsförhållandena i riket d. 30 Dec. 1833 till Kongl. Maj:t afgåfvo.
Looström, Casseur vid Stockholms Stads AuctionsVerk, om utbekommande af penningar som af honom till en Bankens Casseur mot recipisse blifvit aflemnade. Lorent, Handlande, om rättighet för att till skatte köpa några lägenheter under Elfsborgs KungsLad ugård. Febr. P. 752. Lotsar, om befrielse från Bevillning för dem. Lotsoch Båkafgifter, om nedsättning i, för Ångfartyg i allmänhet, samt andre inrikes orter emellan seglande fartyg, under 6 fots djupgående. Nov. P. 585. Nov. 2 A. P. iii, 139. Dec. 2 A. P. 182. — angående deras användande och nedsättning. Mars P. 88. B. 368. Lotsoch Båkafgift för inomskärs gående fartyg, angående. Lottade mål, om förbud för Ledamöter i HofjRätl att sig emellan byta. Febr. Lotteri, om fast egendoms försäljning medelst. Julii P. 1178. Aug. Oct. P. 328. Dec. 2 A. P. 162. Lotterifondens behållning, rörande öfverlemnande af till RiksgäldsContoiret. Sept. P. 492- Loverts Bruk, angående befrielse från Tiondes utgörande på 10 års tid för Aluntillverkningen derstädes. Maji P. 'joS, 714, 791. Julii P. 1044. Luleå, om befrielse för, att underhålla Tullkammare. Lumpsa mlingsskyldigheten , angående dess upphäfvande. Junii P. 604. Lundblad, Johan Fredrik af, yttranden. Febr. P. 4i4. B. 287. Lundeqvist, Assessor, om understöd för, vid utgifvande af dess KammarVerk. Mars P. 708. Lunds Aeademie, om regleringen af den till densamma anslagne Spannemål. Lurendrägeri och Tullförsnillning, angående. Julii P. 22.
Jag anhåller blott att, i anledn. af den siste värde talarens yttrande om det obestånd, sorn nu möjligen existerar vid ifrågavar. qvarn, och hvilket jag ej vili bestrida, emedan förhållandet dermed är mig obekant, få erinra, att detta obestånd synes lätteligen kunna förklaras genom den långvariga processen, då hvar och en, som liar någon kännedom 0111 vattenverk, vet huru snart de förfalla, om de icke ständigt underhållas; och jag hemställer, huruvida man rättvisligen kunnat fordra af dessa personer, att de under en rättegång, sådan som denna, under osäkerhet eller snarare bestämd säkerhet att skiljas från arrendet, skulle underhålla qvarnen i complett skick. Jag tror således, atl äfven denna anmärkn. skäligen bör förfalla, och att mildheten i denna, likasom i afseende på öfriga förhållanden, bör komma i fråga. Hvad Frih. Flemings yttrande angår, så misskänner jag icke hans goda afsigt dermed; men jag får dock tillkännagifva, att hvad StatsUtsk. här föreslagit är hvad sökanderne i nådeväg hos K. M. sjelfve erbjudit sig att erlägga. De hafva anhållit, att om de af gunst och nåd kunde blifva bibehållne vid någon fördel och endast borde vidkännas en skälig uppoffring, i följd af den försummelse, som ägt rum, den leuteration måtte medgifvas, alt de emot en visserligen högre arrendeafgift än förut blifvit erlagd, men dock mindre än hvartill den på en auction kunde uppdrifvas, skulle få i 3o års tid sitta i oqvald besittning af lägenheten. Nära nog måste då den generation, som Iiär är i fråga, vara hädangången eller på vägen att blifva det; och jag skulle vid sådant förhållande tro, att man ej behöfde göra sig några förebråelser att efter de 3o årens förlopp låta egendomen återgå till Staten, men obilligt synes det, alt nu begagna en försummelse af den ringa natur, sorn här förekommit, helst då det varit tredje man, som begått denna försummelse till prejudice för omyndiga barn, som ej kunnat hafva tillsyn öfver skyldigheternas fullgörande.
Beträffande släderne Borås och Ulricehamn egde desse, så vidt talaren hade .sig bekant, icke några företrädesrättigheter framför .öfrige Svenska städer. *310 Herr Leffler, som anmärkt att frågan borde åtskiljas i två delar, deraf den ei.a afsåge den åt släderne Ulricehamn och Borås upplåtne frihet att utskicka handelsdrängar, och den andra allmogens handelsrättigheter. Den förra borde afskaffas, sedan alla föreskrifter mot missbruken dermed visat sig overksamma; hvaremot allmogens rättigheter icke borde indragas, om icke al.1 slags härmed jemförlig handel inom andra pvovincer skulle upphöra. 3:o Herr Rubin, som fästat uppmärksamhet dera, att handlande i förenämnde städer skola ega alt nedsalta sig i andra släder, utan åliggande att deltaga i borgerliga utskylder. Till Hederv. Bonde-Ståndet har Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson den ai och 2/j rasti. April ingifvit två serskilda memorial, deri han, med åberopande af enahanda skäl, som i föregående Riksdagars Protocoll, vid frågans behandling, finnas upptagne för handelsfrihetens bibehållande, yrkat dess ytterligare fortfarande. Delta mål, som tillhör Logoch Oeconomie-Utskottens gemensamma behandling, hafva Utskotten tagit i öfvervägande, och dervid ansett sig böra upplysa, alt enahanda fråga blifvit väckt vid Riksdasjarne r8c3 och 1828, deröfver Oeconomie-Utskottet, vid förstnämnde Riksdag, afgifvit Utlåtande, i öfverensstämmelse hvarmed Rikets Ständer lill Kongl. Majit afläto underdånig skrifvelse, med anhållan: ”det ej mindre den släderne ”Borås och Ulricehamn, än allmogen i sju härader af Elfsborgs Län från ”längre lid tillbaka förunnade rättighet : tt utöfva gårdfarihandel måtte ”Reit och hullet upphäfvas.” Vid, sislförfiutne Riksdag hafva dåvarande LagSamt Allm. Desv, och Oecon. ZJlS§.