Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
December månad år 1824 fortfarande serskilda Administration till fullbordan af de, efter 1 S22 års Revision, inställde Byggnadsarbeten, blef samma Memorial, i anledning Bih. till RiksSt. Prot. 181S och 1819, 9 Sami. 4 B:te JJt. 50 Prof. Utdrag deli 14 April 182g. af dervid gjorda anmärkningar , till Utskottet återremitteradt. S. T). Allmänna Besvärsoch Oeconom mie-Utskottets Utlåtande, N:o 83, i anledning afgjord hemställan; att Directionen öfver Danviks Hospital måt-: te förklaras oberättigad att uppbära recognitionsafgift till Hospitalet, vid upplåtelsebrefs utfärdande pä Besittningsrätten af dess Hemman, blef, vid nu å nyo skedd föredragning? af Preste-Ståndet bifallet: S. D. Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskottets Betänkande, N:o ^5, öfver Hers Magnus Crusenstolpes samt RiksdagsFullmägtigen Johan Olssons Motioner om inrätg tande af Förmyndare-Kamrar. S. D. Vid förnyad föredragning biföll los Statssamt Allmänna Besvärsoch Oed conomie-Utskottens Utlåtanden : N:o 1, i anledning af vackt fråga ord lindring i vissa onera, som för närvarande åligga MilitiaeBostälien, samt N:o a, i anledning af gjord framställ»; ning om Frosg-patienters emottagande ti]| Prof. Utdrag, dm l4 April 182g. 51’ jvård och underhall vid' Allmänna GarniaonsSjukhuset i Stockholm. S. D. Vid förnyad
Skrifv. Hedström, Gustaf, från Westerbottens län. Motion N:o 74, angående förändrad grund för väghållnings-skyldighetens utgörande. Samman. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 2. R. St. underdån Skrifv. N:o 40. Motion N:o 75, angående ändring af § 16 i Kongl. Reglementet för barnmorskor den 28 November 1856. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Motion N:o 76, angående ändring af Kongl. Förordningen den 13 Juni 1800, rörande lagfart och börd. — -— Motion N:o 77, om nämndemäns rätt till viss andel af expeditionslösen. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Helgonskylden, om ändring eller förklaring af Kongl. Brefvet till Kammar kollegium den 17 September 1856, om lämpligare fördelning emellan socknarne i samma pastorat af den återvunna. Motion N:o 229. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 54 och Mern. Hembud, om uphäfvande af gällande föreskrifter, angående detta och lösen af jord eller ränta. Motion N:o 274. om upphäfvande af gällandQ stadganden angående detta och lösen af frälseskatteoch skatte-frälsejord, m. m. Motion N:o 286. Hemgrafven, om anslag för anläggning af jernväg från detta ställe till Sundswall. Motion N:o 291. Stats-Utsk. Utlåt. Hemmansklyfning, om ändring af nu gällande stadganden i fråga om vilkoren derför. Motion N:o 210. Sammans. Lagsamt Allm. Besv. och Ekon.-Utsk, Betänk. N:o 10 om vissa ändringar af eller tillägg till Kongl. Förordningen, angående grunderna och vikoren för sådan och jordafsöndring, den 6 Augusti 1864. Motion N:o 321. Se Sammans. Lagsamt Allm. Besv. och Ekon.-Utsk.
Desse äro namnen af männerna, som Mose utsände till att bespeja landet. Och Hosea, Nuns son, kallade Mose Josua. Då nu Mose utsände dem till att bespeja landet Canaan, sade han till dem: Farer upp söderut, och går upp på bergen; Och beser landet, huru det är, och folket, som deruti bor, om det är starkt eller svagt, litet eller mycket; Och hurudana land det är, der de uti bo, om det är godt eller ondt; och hurudana städer äro, der de uti bo, om de äro förvarade med murar, eller ej; Och hurudana landet är, fett eller magert, och om trä deruti äro, eller ej; varer vid en god tröst, och tager af landsens frukt. Och det var rätt på den tiden, då första vinbären voro mogne. De gingo upp, och bespejade landet, ifrå den öknene Zin allt intill Rehob, der man går till Hamath. De gingo också upp söderut, och kommo till Hebron; der var Ahiman, Sesai och Thalmai, Enaks barn. Och Hebron var uppbygdt i sju år förra än Zoan uti Egypten. Och de kommo intill den bäcken Escol, och skoro der en vinqvist af med en vinklasa, och läto två bära den på en stång, och dertill granatäple och fikon. Det rummet kallas Escols bäck, för den vinklasans skull, som Israels barn der afskoro. Och de vände om, när de hade bespejat landet, efter fyratio dagar; Gingo och kommo till Mose och Aaron till hela menigheten af Israels barn, uti den öknene Paran till Kades; och sade honom igen, och hela menighetene, huruledes det stod till, och läto dem se landsens frukt; Och förtäljde dem, och sade: Vi vore in uti det land, dit I oss sänden, der mjölk och hannog uti flyter; och detta är dess frukt; Förutan att der bor starkt folk uti, och der äro ganska faste och store städer; och vi såge der ock Enaks barn.
Cederström deruti, att R. o. Ad. först måtte bevilja lill undersökning samma stimma, som PresteSt. beviljat, och dernäst den summa af i3o,ooo r:dr, som Hr Lagerhjelm föreslagit, likväl för att användas på det sätt som Frih. Cederström uppgifvit, nemi. att, sedan hela undersökningen blifvit fullbordad, det må bildas en styrelse, eller ett bolag, huru man vill kalla det, under hvars vård dessa medel, jemväl med tillsyn å Regeringens sida, skola användas för det ändamål, som tjenligast finnes. Detta är utan tvifvel del sorn Frih. Sprengtporten uppgifvit, nemi. att först öppna canalleden emellan Wenern och Möckelö. Vidare har fråga uppstått, om tiden vore inne för ifrågavar. arbete. Man har gjort åtskilliga invändningar deremot. Jag åter finner, att då man har fred och penningar, synes icke något tjenligare tillfälle kunna begagnas än just det närvarande. Någon har salt i fråga, att icke penningar skulle finnas. Detta måtte icke vara på allvar gjordt; ty först är det troligt att några af de öfriga Stånden icke bevilja lika stora anslag, som R. o. Ad. till andra föremål. I den händelsen komma medel utan tvifvel att finnas inom den af StatsUisk. såsom tillgänglig uppgifna summan af 6 millioner. I annat D c n 24 Mars e. m. 3G3 full liafva vi en tillgång i sistl. års bancovinst, hvaröfver hokslulet är färdigt, utgörande minst 800,000 r:dr. Då nu alla dessa svårigheter äro undanröjda, så kommer man till den vanliga, vid denna riksdag, nemi. misstroendet. Nu kan i detta hänseende misstroendet icke vändas emot Piegeringen, eftersom det icke är hon, utan enskilde motionärer, som gjort propos. i ämnet. Men då har man hittat på att vara misstrogen emot ingeniörerne och deras beräkningar öfver hvad saken skulle kosta. När man icke har förtroende till de ingeniörer, som vi hafva i landet, så återstår icke annat än att importera dem utifrån, såsom andra talare föreslagit.
R:dr, den andra för Rectorer vid högre lärdoras-skolor, å 700 R:dr hvardera. 17:o Biföll Ståndet, så väl den för Friherre Berzelius föreslagna pension af 2,000 R:dr Banco för året, som ock hvad Utskottet tillstyrkt, i anledning af det vid motionen gjorda tillägg. Det föreslagna uppskofvet godkändes. 19:o Bifölls. 20:o Ståndet fann skäligt bevilja Hof-Capellmästaren Heffners enka en ärlig pension af 200 R:dr, i stället för de af Utskottet föreslagna 100 R:dr. 21 :o Bifölls. 22:o Bifölls. 23:o Hvad Utskottet tillstyrkt, godkändes. 24:o Bifölls. 25:o Bifölls. 2ö:o Bifölls. 27:o Ford. ar ingen åtgärd. 28:o Bifölls. 29:o Påkallar för närvarande ingen åtgärd. 30:o Enahanda förhållande med förra punkten. 31:o Bifölls med åberopande af hvad Ståndet i detta hänseende beslutat. 32:o Afstyrkandet bifölls. S. D. f. och e. m. Då nu ånyo till afgörande företogos ej mindre StatsUtskottets Utlåtande N:o 64, angående beräkningen af Stats-Verkets inkomster, än ock samma Utskotts Utlåtande N:o 226, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 64 och vissa dertill hörande bilagor, stannade Ståndet i löljande beslut: Ordinarie eller ständiga inkomster. l:o Ordinarie räntan. Den indeldta delen häraf upptogs, på sätt Utskottet föreslagit, till 1,770,000 R:dr och den öfriga, eller Kronan behållna delen till 560,000 R:dr. 2:o Afrads-spanmålen. Bifölls f\ hvad den angår beräknandet af tunnetal; hvaremot värdet af spanmålen nedsattes till 5 R:dr 24 sk. per tunna.
Glöm icke bort mig nu, goda sekreterarn! GÖRAN P. Du tror mig icke! Nå, det är inte mycket att tro på! Går till venster. Kungen klädd i stor blå kappa, stor slokhatt och med ett vildville vara igenkänd. svinsspjut som staf. Prins Johan enkelt klädd som om han icke KUNGEN ser sig omkring. Menar Du man känt igen oss? PRINS JOHAN. Nej, fader, det menar jag inte. KUNGEN. Ring på, då! PRINS J. ringer på Hanseaternas port. Klockan går icke. KUNGEN. Bulta då! PRINS J. bultar. Ingen svarar. FJÄRDE AKTEN KUNGEN sätter sig på bänken. Jag måste råka Herman Israel i denna afton, jag måste. PRINS J. Du är orolig, fader. KUNGEN. Ja, jag är sannerligen icke lugn. Paus. PRINS J. Du har penningbekymmer? KUNGEN. Tala icke om 'et! Bulta en gång till! PRINS J. bultar. Ingen är där. räcka fram händerna. Tiggare komma in i en skara, falla på knä för kungen och KUNGEN. Hånar I mig? TIGGAREN I. Stränge riddare, vi förgås. GUSTAV VASA KUNGEN. Jag förgås också! Hvarför tiggen I? TIGGAREN II. Jo, jag ska säga't jag. Kungen har dragit in fattigtiondet, och så sa' han: tigg! KUNGEN. Hvad skulle han använda de fattigas tionde till? TIGGAREN I. Till prins Eriks fri frillerier! KUNGEN. Till rikets gäld, uslingar! Till Johan. Gif dem pengar, att de må gå! PRINS J. utdelar pengar. Där fan I att dela, men gån! Genast! TIG GARNE gå ut. KUNGEN. Hvem har skickat fram dem? Någon har skickat dem. Bulta på igen! FJÄRDE AKTEN PRINS J. bultar. KUNGEN. Förödmjukelse utan like! Ser Du, son; ingen är så högt uppe att han icke får stiga ner ibland. Men detta hade jag aldrig drömt. Tar af hatten och torkar svetten ur pannan.
Utskottet, som anser ett InteresseConto i RiksHufvudboken icke böra saknas, och jemväl, att förenämnde Räntemedel, intill dess om dem annorlunda förordnas, derå böra uppföras, har sålunda bibehållit Titeln, och påräknat inkomsten deraf med tillsammans r,ooo. — - Summa 3,85g, 102: 23.6. Extraordinarie eller Bevillning Inkomster. 34:o Sjötulls Medlen beräknades vid 1823 års StatsReglering till netto inkomst, Sv. B:co g56,6i 1: 3a. — Hamb. B:co i5o,ooo R:dr » 120 sk 375,oqo.— - I)33I)6iI:32.- samt till Stat och Utgifter 388.388: 16.- Tillsammans 1,720,000: — och upptagas i K. Propositionen, till netto inkomst 1,800,000: — samt lill Stat och Utgifter 400>°00: — Tillsammans 2,200,000: i6o Stats-Ut skottets Enligt de från Tullverket erliällne uppgifter, har 1827 års Uppbörd utgjort 2,667,125: 2.2. hvaraf blifvit afkortadt 153,960: 17.10. samt till Stat och Utgifter an vändt ■ 445,53.: 46- 4 5g9>4ga. l6. återstår netto 2,067,682: 34. - 1828 års, som provisionel! uppgifvas, hafva utgjort brutto 2,317,000. afkortningar i52,ooo. samt Stat och Utgifter 4åo,ooo.— - 0 ^ ’ 002,000. — - Återstår netto 1,715.000.— - Den 1826 inträffade missväxt, och de deraf uppkomne handelsförhållanden, hafva för 1827 uppdrifvit
Jag vill ej vidare uppehålla mig härmed, utan endast yrka, att Obligationernas belopp måtte blifva bestämdt till 125, 25o och 5oo R:dr, samt derutöfver i jemna tusendelal. Herr Cederschjöld: En värd talare bar anmärkt, att Bankens sedelstock ej ökas ge - Den 4 December e. m. >49 norn de till utgifning föreslagne räntebärande Obligationer, och att de ej ägde något sammanhang med Realisationen, emedan ändamålet med dem blott vore att göra döda Capitaler mera rörliga. Men jag vill deremot erinra, att, så snart man gör dessa Obligationer så små, att de blifva brukbara i allmänna rörelsen, blir ett motsvarande belopp Bancosedlar umbärligt i samma rörelse, hvarigenom a å 3 millioner mer af dessa senare kunna inkomma till Banken och invexlas mot silfver. Man har anmärkt, att dessa Obligation ner icke voro mynt. Men jag vill blott påminna om förhållandet med de 3-procentssedlar, som Disconterna före 1817 utgåfvo; och om de nödrop af strypning, som inom dessa murar genljödo, då dessa 3 procents-sedlar indrogos. Detta måtte bäst bevisa, att dylika Obligationer komma att göra tjenst som mynt i landet, och att de följaktligen hafva samma inflytande som nya Bancosedlar på myntvärdet, hvilket nödvändigt måste försämras, genom sedelmas-r sans konstlade förökning, äfven om silfver till ett motsvarande värde instängdes i Banken, hvarom den genom silfverköpen nu uppstegrade Cursen bär ett ojäfvigt vittnesbörd. Herr von Troil: Rörande beqvämligheten af Obligationernas ställande på små summor för Bankens beLjeniugs skuld, så vill i5o Den 4 December e. m. jag ej dervid fästa mig, emedan tryckta ränteböcker finnas uträknade för alla summor. För öfrigt är jag förekommen 8f Herr Cederschjöld uti vederläggandet af hvad Herr Munck af Rosenschöld anfört, då han trott ingen fara uppstå för Realisationen genom utgifvandet af dessa små mynt-representativer.
13 så inverkande på allmänna säkerheten och förtroendet i penninge-transactioner, och så högligen påkallade snar rättelse, att den ovissa tidpunkten, då en ny Civil-Lag kunds förväntas, ej finge afbidas, funne Motionairen sig föranlåten föreslå antagande af följa n d e iagförändringar: ”1:0 att den i 8 §. 17 Capitlet Handels”Balken stadgade förmonsrätt för barna-arf hos ”Föräldrar och Förmyndare må utsträckas till ”ali en Myndlings egendom, vare sig ärfd ”eller förvärfd, eller på annat sätt åtkom’’men, och antingen densamma är förvand”lad eller oförvandlad; samt ”2:0 att, då någon till Förmyndare för-t ”ordnas, ej allenast i Förmyndare-protocoilet ”och det Utdrag derutur, hvilket såsom Con”stitutorial meddelas , skall antecknas den ^egendom, Förmyndaren kommer att för Mynd”lingen emottaga samt egendomens pennin”gevtirde, utan ock samma dag då Rätten ”utnämner Förmyndare , dennes fasta egen”dorn, om han sådan eger, intecknas till säkerhet för Myndlingens till hörigheter i lösegendom, med ränta å penninge-capitaler. ”Att bevis öfver inteckningen skall tecknas å 5,ett exemplar af Förmyndare-förordnandet, ”hvilket i Rättens Archiv, under Domarens ”vård, förvaras. Att Förmyndaren skall hvart 14 LägUtskottets Betänkande N:o 49. ”tredje Sr till Domaren aflemna en sålunda ”granskad Förmyndare-räkning, som i 23 Ca”pitlet i. §. Arfda-Balken orhförmäles , då, i ”fall deraf inhemtas, att Myndlingens tillgångar blifvit minskade, inteckningen skalL ”för skillnaden dödas, men om åter tillgån^garne blifvit ökade , ytterligare inteckning ”för tillökningen fastställas, samt, derest Förmyndarens fastighet ej lemnar full säkerhet ’’för Myndlingens ökade tillgångar, anstalt om 3>F’örmyndarens skiljande från förmynderska-’ ”pet och annan Förmyndares antagande af ''Domaren fogas.
Jo på några mägtigare förespråkares och Brukspatroners ådagalagda nit, som jag är frestad tro, räckt hvarandra handen, och nu för enskilda propinsers vinning, genom få rösters pluralitet, frånryckt jorden denna Bancovinst och nedsänkt den i canaler och hamnbyggnader, hvilket jag visserligen anser vara nyttigt, men kunde utan våda desse fleste företag uppskjutas till en kommande Riksdag, och stå tillbaka för det allmänna. Jag anhåller derföre, att Rikets Högloflige Ständer ville mera fästa sin uppmärksamhet, i afseende på hela Bonde-Ståndets gemensamma och rättmätiga önskan, att flera Öfver flödiga och mindre nödiga anslag af denna extra Stats-reglering mätte afslås, så att endast Bancovinsten måtte få utdelas såsom lån, på lindriga vilkor, på samtlige Länen, hvarigenom både vattencommunicationer och andra nyttiga företag och uppodlingar kunna verkställas, och arbetsförtjenst beredas åt alla Rikets provinser.” Emot Utskottets beslut, angående aflöning för Styrelsen f ör allmänna arbeten: Af Peter Persson från Jönköpings Län, Anders Nilsson från Östergöthlands Län, Anders Olsson från Stora Kopparbergs Län och Nils Strindlund från Wester-Norrlands Län. Vid n:te pnncten, angående anslag till upprensning af Norrtelje Å. Af Herr Doctor Björkman: ”Jag anser Norrtelje stad hafva af Högloft. Stats-Utskottet blifvit nog stjufmoderligt behandlad. Hugnad 1826 med Kongl. Maj:ts Nådiga löfte om allmänt understöd, så vidt möjligt vore, till uppmuddring af den uti stadens fjärd utflytande ån och hamnbyggnad, lät staden 1831 på egen bekostnad af behörig person besigtiga och beskrifva belägenbeten samt uppgöra ordentligt kostnadsförslag. Detta uppgick till 9,i5o R:dr, och staden åtog sig att deraf bestrida en tredjedel.
Exempelvis och för sådant stångjernsverk, som anses tillverka 1000 Sk®, men hvarest nu privilegierade smidet blott utgör 800 Skffi för enkel eller dubbel hammarskatt, bör bruksägaren, få smida fritt emot erläggande af 4 Skåks ökning i hammarskatt. Den bruksägare deremot, som vill fortfara med sin begränsade sinidesrätt, skattar derefter; men öfversmide anses såsom undansnillning af Kronans rätt. Båda dessa åtgärder åstadkomma val någon tillökning i tackjernsbehofvet (den förra genom minskad blåsning, den sednare genom Ökadt smide); men att den icke blir betydlig, kan lätt bedömas deraf, att förhållandet i sjelfva verket varit länge till största delen enligt med hvad nu skulle förordnas. Den tillökning åter, som verkligen kommer att äga rum, ginge den äfven upp till tl af nuvarande tillverkning, innebär i min tanka ett af flera omständigheter högt påkalladt steg till införande af mera industri i denna näring. Den bör tålas af bruksägaren, emedan jernhandteringen icke består ensamt af stångjernssmide, utan äfven af malmbrytning, kolning och tackjernsbläsning, och emedan högre grad af industri fordras i tack jer nstill verkningen, innan han kan påräkna ett för särskilda behof beredt och rent tackjern, hvilket äfven kan ingå i hans smide med högrepris, utan förlust. Tackjernsblåsaren åter har rätt att begära ett högre pris; ty han får ej exportera sin vara. R. St. hafva 1809 och vid flera Riksdagar begärt en friare tackjernshandel, och sednast rätt att exportera detta råämne. Svenska bruksägaren, förlitande sig pä malmens och bränslets renhet, och bunden af ett föråldrad t författningssystem, sorn medfört en inveckling af interessen, hvarifrån andra länder äro befriade, har, i allmänhet att tala, antingen saknat tillräcklig kännedom om inflytandet af förbättrade methoder i hans eget yrke, eller nog frihet att begagna industriens vink, med en säker be - 102 Den 20 F e h r u ar i i c. m. räkning på framtiden, och kan i närvarande stund icke uthärda täflan af fri tackjernsexport, hvilken jag ej heller nu tillstyrker-.
Förbryter sig någon emot Ståndets Ordnings-stadga, har Fiskalen att böterna honora affordra, och att, om de ej genast erläggas, den felaktige inför Ridd.Utsk. upkalla och der sitt påstående göra. § 57. Ridd.Fiskalen är derjemte såväl Riddarh.-Kassans, som Stiftets och de öfrige inom Ridd.Direkt:s vård stående Kassors Ombudsman, hvarföre honom åligger: l:o. Granska de Låneansökningar, jemte Rotel och anmärkn:r, som Kamereraren enl. 49 § aflemnar, samt utlåta sig, huruvida den erbjudne säkerheten år sådan, alt lånet enl. gällande föreskrifter kan bifallas, eller hvad dervid kan vara att erinra; samt, in 76 Den 17 Maj. om åtta dagar efter delfåendet, de sålunda beredde Lånehandlingarne, jemte skriftligt utlåtande, till Sekret, aflemna. 2:o. Att sedan Kamereraren till Direkt, ingifvit förteckningar å så väl Inteckniugsförnyelser, som obetalle räntor, efter Lag och UtlåningsReglementet, med dem förfara, samt räkning öfver utgifterna till Direkt, inlemna. 3:o Att i alla rättegångar, som röra Riddarhuset, utföra Direkt:s talan, och sedan Kamereraren, vid inträffande konkurser, enl. § 48, aflemnat edgångsbevis, bevaka och utföra Kassans talan, äfvensom i alla till dess befattning hörande mål inför Direkt, tidigt tillkännagifva hvad af honom blifvit tillgjordt, hvad åtgärd derå följt och hvad i öfrigt kan vara anmärkningsvärdt. 4:o. Att öfver alla Remisser och anförtrodda göromål föra ordentligt Diarium, med anteckning af hvad som i hvarje sak, tid efter annan, blifvit tillgjordt, och huru den blifvit afslulad, samt vid hvarje års slut till Ridd.Direkt. deröfver med berättelse inkomma. § 58. Ridd.Fiskalen åligger äfven att uti alla frågor af juridisk beskaffenhet förfara efter
I de särskilda skildringarna från den naturalistiska litteraturens gebiet, hvilka föregått, har ju vid påpekandet af dess lyten mångt och mycket flutit in med, rörande deras gemensamma grund, äfvensom några brottstycken af min teori om den skaldiska verksamhetens natur. Jag har kvar blott att sammansmälta. Hvari består väl egentligen den konstnärliga alstringens egenart, i motsättning till t. ex. den vetenskapliga? Hvad är det som gör, att vi benämna det ena verket ett vetenskapligt, det andra däremot ett diktverk? Efter hvilken måttstock bedöma vi, rubricera vi härvid? Man är med dessa spörsmål inne på det just i våra dagar, apropos en litteratur som benämner sig själf vetenskaplig, så mycket dryftade förhållandet mellan diktning och vetenskap. Mycket är skrifvet därom, och många formler ha uppfunnits, för att man måtte kunna förståndsvis afgöra i hvarje särskildt fall, om man hade med ett diktverk att göra eller med ett vetenskapligt. Emellertid torde man därutinnan icke hunnit långt; när det kom till stycket och det gällde att skilja åt, fann man sig hänvisad till den godtyckliga röst inom sig, som dömer kategoriskt och utan skäl: instinkten. Hela hemligheten bestod däri, att den förklaringssfer, inom hvilken man rörde sig, den materialistiska, och den skaldiska sferen voro tvenne koncentriska cirklar, hvilka voro dömda att evigt kretsa utanom hvarandra utan möjlighet till beröring. Normalarbetsdagen STUDENTFÖRENINGEN VERDANDIS SMÅSKRIFTER. 33. NORMALARBETSDAGEN AF GUSTAF F. STEFFEN, ingeniör. (Tredje tusendet.) Illustration STOCKHOLM. ALBERT BONNIERS FÖRLAG. Innehåll: Normalarbetsdagen. Spörsmålets vikt och svårigheterna vid dess behandling 3. Arbete, arbetstid och normalarbetsdag 4. Normalarbetsdagens betydelse för arbetarnes kroppsliga välfärd 6. Normalarbetsdagens betydelse för arbetarnes andliga välfärd 7. Normalarbetsdagen ur nationalekonomiska synpunkter 10. Normalarbetsdagsrörelsens historia 21. I England 22. I Nordamerika 25. I Österrike och Schweiz 27. I Tyskland, Frankrike, Holland och Belgien 29. I Sverge 29.
Stis år 1855 församlade Revisorers Berättelse om verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel Deni April f. m. 63 bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1852 och 1853; N:o 47, i ani. af väckt motion om rättighet för allmogen inom Ase härad af Skaraborgs län att erhålla utsyning å kronoparkerne Hunneoch Halleberg; Lagutskottet: N:o 22, i ani. af väckte motioner om förändring i vissa delar af hvad stadgadt finnes ang:de dammluckas öpnande; N:o 23, i ani. af väckt motion om införande af en s. k. summa appellabilis; N:o 24, i ani. af väckte motioner, ang:de uphäfvande eller ändring af hvad finnes stadgadt i afseende på revisions-skilling; N:o 25, i ani. af väckt motion, ang:de förmånsrätt för Sockenmagaziner; Allm, . Besvärsoch Ekon.Ulsliollel : N:o 70, i ani. af väckte motioner om ändring och revision af Kongl. Instruktm för Landshöfdrne och de vid LänsStyrelserne anställde tjenstemän af d. 10 Nov. 1855. Med tillkännagifvande att Frih. Beckfriis, Joachim Tavast, återlemnat sin riksdagsmannasedel, anmodade Hr Gr. o. Landtm. Hrr Elektorer att sammanträda för att utse en ledamot i Riddarh.Utsk., i stället för Frih. Beckfriis, som varit ledamot i nämnde Utskott. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 10 på aftonen. In fidem protocolli Alberl Munck. Lördagen den 4 April 1857. Plenum kl. 10 f. m. Just. 2 prot:s-utdrag för d. 1 dennes e. m. Uplästes och lades till handlingarne ankomne prot:s-utdrag från de öfrige RiksStm från och med d. 21 sistl. Januari till och med den 1 dennes. Frih.