Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidare åligger detta Utskott att utröna, pröfva och föreslå det, som till Statsoch Riksgälds Verkens behof erfordras, sedan nödiga indragningar och besparingar blifvit iakttagna; likaledes att föreslå beloppet af Förslag till ändring, i Grmdiag. — Riksdags-Ordn. 29 de summor,- hvilka, jemlikt 63 §. i Regerings-Formen, skola, för särskilda händelser', af sättas; och slutligen uppgifva, huru mycket genom Bevillning bör utgöras. 3:o. I händelse hos Riksens Ständers Plena gemensamt, eller uti något af, Rihs-Stånden, betänkligheter uppstå emot antagandet af hvad Utskottet tillstyrkt uti det, som rörer antingen Statens reglerande, eller Bevillningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Riksgälds-Contorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-Conlorets styrelse och förvaltning, tillkomma Utskottet den befattning, ledande att bringa sådana ämnen lill slutligt afgörande, hvilken 69 §. af Regerings-Formen, jemte sättet dertill, föreskrifver. Yppar sig sådan skiljaktighet om grunderna, sätten af deras tillämpning och fördelningen till Bevillningens utgörande, hvarom 71 §. af Regerings-Formen förmäler, förfare Utskottet, förstärkt till det antal af Ledamöter, som RegeringsFormens 69 §. föreskrifver, dermed på det sätt nyssnämnda tvänne §§. utstaka. StalsUtskottct åligge, att dess Berättelse om Riksgälds-Contorets förvaltning så tidigt inlemna, ali val till Fullmäktige derstädes må enligt 67 §. kunna förrättas. §• 31. l:o. Bevillnings-Utskottet skall beslå ('g; 31 uti nu af Fyratioåtta Ledamöter, valde från särOrdning skulle Utgå.) skilda och, så vidt möjligt är, från alla Rikets Provinser.
n:r.) J plötsligt kan jag då gripas af en vild ångest, f som rycker upp mig ur min domning, en rädsla att förlora mig själf, och jag sträcker mina S ö d r a teatern har, som vi förespådde, fått en armar efter dimbilden. Hela mitt inre är i oro, riktig kassapjäs i » Charleys tant ». Vill man nu och mitt hjärta slär vildt af förfäran. Men i ett ha en god plats till denna teaters föreställningar, nu är åter all ångest borta. En ny gestalt får man lof att tinga biljett tre dagar i förväg; dyker upp bredvid den förra, och i de krafeljes kan det hända, att man blir utan. tiga konturer, som aftecknas emot den dunkla vinterhimmelen, igenkänner jag Christian. Han räcker handen ät mig, ooh i ett ögonblick samK o n s e r t gafs sistl. fredag i Musikaliska akademansmälta de båda figurerna till en, för att miens stora sal af frök. Maria Nilsson inför en strax därpå försvinna från min synvidd. ej synnerligen talrik publik. Frök. N. lär hafva 39 Tag mitt innerliga tack, det tack, som mina darrande läppar knappast ännu förmådde uttala, då du lämnade mig. Du kan icke tro, hur mager och blek jag blifvit, och hur matta och infallna mina ögon äro. Första gången jag såg mig i spegeln, kände jag knappast igen mig själf. Min första tanke var, att Christian nu skulle tycka mig vara vidunderligt ful — han som beundrar allt skönt — men så kom jag genast ihåg, att han ej skall se mig mera, och att det nu är honom likgiltigt, hur jag än ser ut. Och vid denna tanke gick det som ett svärd genom mitt hjärta — jag kan ej hjälpa det, Berta, men jag tror, att — jag ännu älskar honom. Skall denna kärlek bli mitt straff härnere, den svarta tråden i mitt lif? Nej, jag orkar ej skrifva mera. Det skymmer också på och en skarp nordanvind piskar massor af snö mot fönstren i mitt rum. Men i kakelugnen sprakar en munter brasa, som varit elev af hr Fritz Arlberg, huru länge veta vi Ar detta hvad man kallar hallucinationer? sprider sin värme ända hit.
Om deremot den enskildte fortfarande är skyldig att ställa tjenlig karl i sitt ställe, är han naturligtvis män om ali få en sådan person, sorn stannade qvar vid fanan, åtminstone så länge truppen vistas inom fosterlandet, enär den legande eljest vore skyldig att sjelf fullgöra beväringspligten, på sätt nu gällande författningar stadga. Om t. ex. en legokarl icke skulle inställa sig, måste den beväringsskyldige sjelf inträda, oaktadt han legt, och derföre ligger det i hans intrésse att få en sådan karl, som fullgör sin pligt. Ar detta icke händelsen, förlorar Staten ingenting derpå, enär den beväringsskyldige i sådant fall utskrifves, och förlusten drahbar således endast den sistnämnde. Man har anfört exempel uppå, att en och samma karl tager lega på flera ställen. Om så händer, inträffar just det af mig förutsatta fall, att den heväringsskyldige å ena eller andra stället sjelf måste fullgöra sin skyldighet. För att likväl söka förekomma ett sådant missbruk af legningsrätten, har jag inom det mig anförtrodda län vidtagit den åtgärd, att på legokarlens prestbevis låta anteckna, det han tagit lega för ett visit antal år. Härigenom får den legande kunskap om rätta förhållandet i detta hänseende, derest den ifrågakomne personens prestbevis, såsom alltid torde vara fallet, affordras vid legotilifället. Slutligen vill jag vädja till alla de ledamöter inom detta hus, som under sisth Riksdag deltagit i Ekon.-Utsk:s förhandlingar, der nu ifrågavar:de ämne föranledde så många och långa öfverläggningar, huruvida dessa Hrr kunna vitsorda det af mig nu upgifne förhållandet, att allmogens ombud hade mycket att invända emot beväringspligtens fullgörande. Och det var icke utan ganska stora svårigheter man inom Utsk:t lyckades förekomma, det mer eller mindre vidunderliga förslag i afseende å Den 4 Januari f. m. 51 beväringspligten ej kommo under R. St:rs pröfning. Vore det väl under sådane förhållanden skäl att, genom en af behofvet ej påkallad förändring i beväringssystemet, göra den af allmogen såsom högst besvärlig ansedda beväringspligten ännu mera förhatlig?
» T a c k », sa j a g — och det af hjärtat, ty nog var det grufligt snällt af honom, att vilja dra på mig en gång till! Så fick Lycko igen sin käpp och med den sin värdighet, och j a g min parasoll, men värdigheten —!! Jag linkade i väg till den kloka, kloka Ruffen, som, sval och skön, satt vid siu svala sejdel öl och mådde som en prins. » Nå är du styf nu, g u m m a n? » sa Ruffen. » Ja, i lederna, » sa jag och sjönk ned på en stol. Nog är det bra svårt, att det ska ta så rysligt på krafterna att studera konst! Obegripligt att artisterna står ut, de, som utom allt annat j u måste släppa till själen och armarna m e d! JJvad jag minns om daren öfverlämna ett dylikt inramadt konungaporträtt. Samtliga bidrag böra åtföljas af insändarens fullständiga namn och adress (hvilka dock, om så önskas, ej publiceras) samt måste vara ingångna till Bedaktionen af Idun, Stockholm, senast den 15 juli. Red. af Idun. Kvinnorna på utställningen. Y \ är man från den vida, i sommarens 7 r fagra blomsterprakt liggande planen träder upp för trapporna till terrassen och in i den ståtliga Industrihallen, så bländas ögat ovillkorligt för några ögonblick af färgspelet från mångfalden af montrer, med dess tusental af industrialster af skiftande slag. Men efter en liten stund sansar man sig och går sakta och uppmärksam framåt midtelpartiet. Här hafva vi först och främst våra förnämsta guldsmeders fina och praktfulla arbeten, uppsatta inom smakfulla montrer. Bland de mest i ögat fallande ber jag att £å påpeka C. G. Hallbergs guldsmedsaktiebolags och Möllenborgs, hvilken senarejgamla firma utställer en magnifik bordsuppsats med hela figurer, framställande Birger Jarl, Gustaf Vasa och Carl Johan i drifvet silfver. Jag vill också särskildt hänvisa till Ernst Hultqvists vackra samling af fornminnessmycken från det gamla anrika Vadstena. J^ung Oscar. "
Motion N:o 8, om utbetalande af förskott af 500,000 R:dr R:mt i och för fortsättande af jernvägsarbete! mellan Falköping och Jönköping. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 29. R. St. underdån, Skrifv. N:o 22. Motion N:o 25, angående bränvinsutskänkningsafgiftens användande till jernvägs-bibanors byggande. Sammans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 4, Utlåt. N:o 11 och Mern. N:o 13. R. St. underdån. Skrifv. N:o 170. Motion N:o 151, om deltagande i vägars och broars byggande och un derhåll efter behållna inkomsten för de nu derifrån befriade. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 6 och Mern. N:o 35. 11 Bjerkander Gustaf, från Skaraborgs län, Motion N:o 152, om ändring i stadgandet i 6 kap. Byggninga-balken, i fråga om vattens ledande. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 18. Motion N:o 332, att ek å kronoskattehemman, berustade säterier och stadsjord af kronoskattenatur må tillhöra egaren med samma rätt, som tillkommer egare af frälsehemman. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 162. Motion N:o 333, om statsanslag för upprensning af ån Lidan. Stats Utsk. Utlåt. N:o 141 samt Mern. St. un derdån. Skrifv. Biskops embeten, om deras jemte Erkebiskops-embelets indragning. Motion N:o 466. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 60. om indragning al nio Biskops-embeten. Motion N:o 523.
Möjligen misstager jag mig i förra hänseendet, men säkert är åtminstone, att ny ed mäste afläggas, om jag blir taxeringsman på olika orter. Ar det då icke bättre, att såsom jag nyss nämnde, afskaffa hela edgången? För öfrigt får jag, lika med Hr Bråkenhjelm, förklara, att, om man icke är bunden af den ed, som ligger i ens eget samvete, som ligger i det upsåt man bör ega att handla efter bästa förstånd och öfvertygelse, icke förmås man dertill, derigenom alt man aflägger en ed efter gifvet formulär. Jag tror således, att taxeringsmanuaedens bortskaffande skulle snarare gagna än skada, emedan, såsom Hr Bråkenhjelm nämnt, man nu icke kan tillvita en taxeringsman, att han handlat i högsta måtto partiskt och orättvist, äfven om aldrig så giltiga grunder kunde anföras för en sådan tillvitelse, emedan taxeringsmannen alltid har att trygga sig vid den ed han svurit, och rättighet saknas att offentligen yttra tvifvelsmål om befogenheten af hans handlingssätt. Om deremot edgången icke funnes, så kunde man för honom med mera kraft framhålla hans förfarande och äfven för framtiden erhålla rättelse uti en oriktig taxering. Således, om man äfven betraktar edgången ur gagnelighetens synpunkt, så, långt ifrån att Gr. Sparres sats derigenom bekräftas, skulle jag snarare tro, att motsatsen ådagalägges, och äfven ur denna synpunkt kan jag icke undgå 408 Den 27 Maj e. m. att fullfölja min anhållan om taxeringsmauna-edens afskaffande. En ledamot har visserligen fästat upmärksamheten derpå, att bevillms-taxeringen är en af de vigtigaste förrättningar man har, och att edgången således dervid borde företrädesvis bibehållas, men jag tillåter mig fråga den värde talaren, om icke han skulle anse t. ex. beskattningen inom kommunerna vara lika ömtålig och grannlaga i afseende på rättvisa emot den, som skall beskattas. För dylika åtgärder vet jag icke, alt någon edgång är föreskrifven, men icke desto mindre visar det sig, att vid sådane tillfällen utan edgång utöfvas rättvisa så långt öfvertygelsen och omdömet hos de beskattande sig sträcka.
Vetenskapen är som elden: den förtär slaggen. Guds lagar äro alla rena och heliga. Förtälj honom om Guds lagar. Men huru skall du gå till väga? Alltid följa sanningen. Fågeln i nästet, blomman på stängeln, mineralet — allt förkunnar samma tillvarons lag. Den bästa följden af en höjd kvinnobildning är nog den, att mödrarna därigenom sättas i stånd att bättre uppfostra sina söner. Den upplysta modern skall bättre förstå sin pojkes oupphörliga spörsmål. Det gudomliga kunskapsbegär, som väckts i hennes egen själ, skall binda deras själar närmare tillsamman. Den vaknande lilla hjärnan skall framkasta äfven andra frågor. » Mor, hvarför går den där karlen och slingrar, » spörjer din pojke, när han ser en man med förgiftad hjärna kryssa fram efter gatan. Undervisa honom då, om att kroppen är Guds tempel, och att intet, som kan besmitta det, må komma därin. Inpränta i hans vakna förstånd, att » så lär naturen, så lär förnuftet, så lära fysiologien, kemien, läkarvetenskapen. » Lär honom, att naturens lagar blott äro Guds orubbliga styrelsesätt — att han icke är långt fjärran från någon utaf oss, utan » i honom lefva vi, röras och hafva vår varelse. » Skyddad mot orena tankar och orena vanor, som så snabbt härja kroppen, har din pojke en grundval, på hvilken en solid karaktär kan byggas — • i kärlek till Gud och kärlek till människor. Dessa tankar äro frukten af femton års erfarenhet i att undervisa gossar — af en, för hvilken de alltid varit som yngre bröder, af en, hvilkens lifslånga ideal för en ädel man varit hennes ende broder Oliver, som på en präriefarm i Wisconsin lät sin äfventyrslystna syster » Frank » taga del i allt sitt arbete och alla sina lekar och aldrig en endaste gång sade: » Du är bara en flicka! » T r e systrar. En sannsaga berättad af Vilma Lindhé. kring för sin underbara skönhet. Älskliga voro de också, och gården belägrades formligen af besökande, som kommo för att se efter, om ryktet talat sannt, eller för att på nytt njuta af deras fägring.
Skrif v. N:o 329,330. 73 2:0 att, på sätt ofvan i underdånighet blifvit hemstålldt, det må vara Församlingarne tillåtet att, äfven under Vacancetiden, begära och afsluta dylika öfverenskommelse^ hvarvid den blifvande Kyrkoherdens rått bör af ContractsProsten bevakas. Rikets Ständer framhärda etc. N:o 33(h tlppl. 0. godk. hos Ridd. och Adeln d. 25 Jan. 1830. Preste-Ståndet d. 27 — —- Borgare-Ståndet d. 27 — Bonde-Ståndet d. 27 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af K. M:ts Nådiga Proposition om låneunderstöd till återuppbyggande af Staden B orås, samt K. M:ts Nådiga Skrifvelse_, angående lånebiträde åt Staden Norrköping. S. A. K. 1 anledning af ej mindre E. K. M:ts Nådiga Proposition till R. St., af den 4 December 1828, angående låneunderstöd till återuppbyggande af Staden Borås, ån ock E. K. M:ts Nådiga Skrifvelse, af den 17 i samma månad, angående låneBihang till R. St. Prot, iO;de Sami. % Band. 2 Haft. 10 74 Exp. Utsi. Förslag till und. Skrif v. N:o 330. biträde åt Staden Norrköping, hafva R. St., hvad först beträffar Staden Borås, beslutit: att Staden, under alldeles enahanda vilkor, som de, hvilka vid 1823 års Riksdag blifvit stadgade för det Staden då beviljade lånebitråde, må återbekomma hvad af samma låneunderstöd redan ingått eller till RiksgåldsContoiret vidare ingår, utgörande för det närvarande ett belopp af 83,900 R:dr, samt tiden för första Capital-afbetalningen å detta lån beräknas från det, att lånet till Staden återgår; varande af R.
desamma, hvar för sig, erhålla en verklig, af Öfver-Styrelsea Banco-Viskottets Utlåtande IV:o 38. utnämnd Chef, sam tills vidare benämnes Commissarie, med åliggande att ordna arbetet inom Departementet, vaka öfver götomålens behöriga och oafbrutna gång derstädes, och såsom Departements-representanter deltoge i Commissariatets allmänna sammankomster, samt i vården af Bankens redbarheter, m. m., sorn genom blifvande Instruclion närmare lomme alt bestämmas. Ofvanintagne, af Comiterade uppgjorde, förslag till departementala indelningen inom Banken finnes af Fullmägtige godkändt, utan annan förändring, än att, i stället för deri föreslagne benämningen ”UtläningsocJi Bevaknings-Jfdelning för intecknad Pant” j hvilken ändock icke syntes nog tydligt och åskådligt innebära hvad till Cancellie-Departementets befattning hörde, skulle bibehållas termen Cancellie. I fråga åter huruvida Chefskap eller collectiv Styrelse skulle i Bance-Verket ega rum, hafva Fullmägtige ansett den serskilda mening, som af Cominissariatets minoritet blifvit yttrad, närma sig såväl ideen af en bättre organisation, äu den nuvarande, som äfven de hufvudgrunder, hvilka, enligt 36 §. i BancoiOrdningen, blifvit för denna Inrättning från början utstakade, samt till följd häraf, med 8 röster emot 2, afgjort, att till grund för Styrelse-organisationen inom de blifvande Gassaoch SedelDepartementen skulle läggas det af Commissariatets minoritet afgifna Utlåtande, hvilket afsåge af Fullmägtige tillsatte Chefer; hvarvid dock Fullmägtige förklarat sig vilja uppskjuta frågan om organisationen af Bankens Under-Styrelse på det hela, tills Comiterades förslag så väl för Depositionsoch Låne-Banken, som de i öfrigt biträdande Contoren, blifvit i detailen uppfattadt. Vid pröfning af det förslag
Lön, förhöjningar, som de fleste Kammarssriswarena redan blifwit be, wiljade, och hwilka förhöjningar, deke Kammarskrifvare för arén izio och r8n, fatt uppbara, ma a General-Assistance-Contoireks Stat upptagas, att Den 2z Julik. i§6z öran innewarande ars början utgå; Äfwensom att de Tjenstemän och Betjente, hwilka fatt sig tiilagde ro, i; a 22 proCents willkorliga Discretioner, ut, öfwer beloppet af deras fastställde Läner, ma ifrån berra ars början pa Stat uppbära de 20 proCent, som de för arén 18 ro och l8n under Titul af Discretioner fatt till godo njuta. Beträffande ater de af Herrar Fullmägtige fö, reslacme Lön-tillökningar för Kamererare» och Kammarstrifwarena wid Aucrions-Werket, sa har StatsUtstottet ansett högst billigt, att Kamererare», som innehar och bestrider en mera wigtig och answarig tjenst, än Cakeurerne, åtminstone erhåller lika stor Lön, som Catzeurerne, utom mifträknings-penningarne, i Lön och under Titul af Skrifwarebjelp, pa Stat åtnjuta, sa att Lönen pa Stat för Kamereraren wid Auktions, Werket, i stället för 400 R:dk blir 4-66§ Rckr; och hwilken förhöjning af 66^ N:dr i sadan händelse kommer att beräknas och ulga ifrån den r af innewarande Justi manad. Och hwad angar Kammarssriswarena wid Auktions, Merker, sä emedan deke Tjenstemän i alla afseenden aro i lika belägenhet med Kammarssriswarena wid Utlaninasoch Inlösnings Departementen, sinner Stats - Utskottet sig också med allt ffäl böra tillstyrka, att deke förstnämnde erhälla lika löner som för de senare äro förestagne, och alt en sadan förhöjning äfwen mä komma dem till godo fran denne manads början. Skulle Riksens Högloft.
Ständer hafwa derjemte till bestridande af de serskillda utgifter, hwilka blifwa oundgänglige för HanS Kongl. Höghet Kronprinsens hitflyttning med Dest Höga Famille, sä wäl stll meublering af rummen pä Kongl. Slottet i Stockholm, som till anskaffande as Eqdi - 78 Den ri October. Eqvipager samt inköp af hästar och allt Stall, tillbehör m. m., anslagit 33,333: R.dr. 16. H. att till Hans Kongl. Höghets Disposition öfiverlemnäs, hwilka medel komme att af Riksgälds Con. toiret förskjutas emot samma ersättnings willtor af Stats.Werket, som rörande förskotten till de oförsedda utgifterne samt Riksdags-kosinaverne blifwit stadgade; hwilket beslut Riksens Ständer härmedelst fä Eder Kongl. Maj t i underdänighet tillkännagifwa. Riksens Ständer framhärda m. m. UppUtt oell xockkrnä dol »II» 5rZn6-n 6. n Octad. >8lv. Stormägtigste Allernädigfte Konung. V^edan Riksens Ständer erhällit del af de önskningar, Eders Majit i Räder täckts yttra i enskillta skrifwclser till Landtmarskalken och de öfrige Riks-Ständens Talemän, och dä Rik. sens Ständer ansett sig aldrig med mera till. fredsställelse uppfylla nägon pligt, än om de bertold tillika kunna gä Eders Maj:ts Nädiga ästundan till mötes, hafira, uppä derom i hkvart Ständ serskilld gjord motion, Riksens Ständer stadna! i följande beslut: 1:0 Att ofördröjligen afgöra alla Riksdags, ärender och till den 18 innewarande Octo. her alla beslut expediera, samt justera Riksdags. Bv. Den 11 October. 79 Beslutet, med undantag af den §., som rörer Hans Kongl. Höghet Kronprinsens emottagande, asgifmandet af Desi försäkran samt Desi hyllning af Riksens Ständer. 2.0
Undertecknade få härmedelst i ödmjukhet afgifva sin vanliga Ars - I.r rättelse örn GeneralAssistance - Gontoirets tillstånd och förvaltning för nästledit år 1S17. Förskotts-Summan till Lombard - Rörelsens bedrifvande var vid årets början 180,000 R:dr och under årets lopp hafva ytterligare 40,000 R:dr blifvit reqvirerade, sorn jemväl Herrar Fullmäktige behagat låta anordna, så att Riksgälds Conioirets hela FörskottsSumma utgjorde vid årets slut, enligt Räkenskaperne, 220,000 R:dr B co; men, när derifrån afdrages 1816 års Brist: 12,810 R:dr 22 sk. 1 rist. och 1817 års Brist 13839 R;dr 17 sk. 4 r:st., eller deri förlust, som under nämnde tvänne jår inträffat, tillsammans utgörande 26,649 R:dr 39 sk. 5 r-‘st.; Så är Förskotts - Summan rätteligen för närvarande 1 g 3,3 50 R:dr 8 sk. 7 r:st. Banco. Härutaf hafva för utlåningen från och med 146,000 till och med 166,000 R:dr på en gång kunnat användas, och funttos uti slutet af sistledne December månad utelöpande för Lombard-Lån 152,059 *R:dr 24 sk. och för Manufactur - Lån 9,550 R:dr, eller inalles 161,609 R:dr 34 sk. Uti Ränta och Provision har influtit af Lombard-Lånen - 19,836: 38. g. och af Manufactur-Lånen - 476: 35. 5. såsom Extra Revenue 379: 39. 7. och Auctions-Kammarens afkastning - " 4’70lv 31 Summa R:dr 25,398: 30. i«. i748 Stats-Utskottets Betänkanden.
Herr Grefwe» och L an d k - Mank a lk e n gjorde till en början p"ovostkion lisi bifall l asta dctz widd a Bewillnings samt Allmänna es - och Oeconomiae-Ustkottens Betänkande angar.ide Bränwing bränningen och Bewillningcn fö. den samma, hwilken proposition med Nej beswaradcs. Herr Grefwen och Landt-Marskalkcn fcäqade om Ridderffaper och Adeln behagade af detta Betänkande antaga de oeconomij?a delen, esirc angående sjclswa Bränwins bränningen? Herr Grefwe» och Landt-Marska sken proponerade Betänkandets älerrea> rt?rande, jämte hän» wisning rist Utskotten, as de der wid gjorde anmärk» »ingar. Ropades Ja, med undantag af Herr von 8clrLNt2, Ifvar kUsstric 6 abrisl, som erjudrade att frägan om sjlfwa Bränwins bränningen nu wore för andra gängen inkom» men, och synres således, enligt Regerings Formen, bö» ra, icke älerremittcras, uran afgöras. 2 sv Den 4 December. Herr Greswen och La ndt - Marskalken fvrestälde, att dek wore sörsta gången den more in^ kommen frän en Verednflig, sammansatt as bägge Ut, stötten. Herr dalmer loir, Ousrgf, crindrade, stt Bränwins afgistcn redan wore erlagd för 1309, och att om ingen ting stadgades inom ridenS förlopp, borde man befara att Kronobekjeningcn borrrcoge Bränwinöpannorne, i anledning hwaraf Herr tVlaimsrfsIr hemstälde, om ej nödigt wore det tills widare matte publiceras, art hwar och en ägde rättighet att bränna. — Herr Grefwe, och Landt«Mar skalken förnyade sin proposition om ätrrremist, hrvrlken med — Ja, beswarades.
Och hans gårdvarlika tillgifvenhet för dig är VIOLA. REKTORSKAN. rent af löjlig. Jag finner den rörande. det förvånar mig. Att du inte gifte dig med honom i stället, REKTORSKAN. som Nils, hur mycket man än håller af dem (ringer). Du känner ju Alm, Oscars vän och kamrat? Ja. VIOLA. REKTORSKAN. Med Nils? Man gifter sig inte med sådana VIOLA (med ett halft leende). Tycker du om honom? REKTORSKAN. VIOLA. Mycket. Det är en hederlig man. Det gläder mig för Oscars skull. (Ställer VIOLA (till Selma, som hommer in). (Går till venster 2, REKTORSKAN. sig vid fönstret.) Selma går i fonden.) Elda i barnkammaren. han vore motsatsen. Hederlig! Jag vet inte hvad jag ville ge om _________ REKTORSKAN (vänder sig om). Fjerde Scenen. REKTORSKAN. OSCAR. från fonden). (Oscar kommer trött Ändtligen! Har du lyckats? OSCAR. REKTORSKAN. hopsamla. Nej, 500 kronor är allt hvad jag förmått REKTORSKAN. OSCAR. Se här lika mycket. Det är min skörd. Tack mamma, tack. Men hvad hjelper det? Jag REKTORSKAN. OSCAR. är ju ändå förlorad. Förlorad är ingen, som inte sjelf vill gå under. Den maximen låter bra. blick och mod att använda dem. Det fins utvägar för allt, endast man har REKTORSKAN. Hvad är mammas mening? OSCAR. helst måste rädda dig från en upptäckt, som skulle kasta evig vanära öfver mitt namn. Hvad kan jag göra? OSCAR. Min mening är, att du till hvad pris som REKTORSKAN. Det ska' ge dig tid. Mamma! Än sedan? Tänd eld på böckerna om inte annat hjelper! OSCAR. REKTORSKAN. OSCAR. REKTORSKAN (lugnt). Jag har ju försökt allt. en obetänksamhet! Du råda mig till att med ett brott försona REKTORSKAN. ett annat namn, föreställer jag mig.