Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Pension för adjunkten vid läroverket i Jönköping J. M. Rosengren. Pension för extra provinciallåkaren IF. M. Heinrici. 52:o. Uti underdånig skrifvelse den 9 sistlidne Juli har Domkapitlet i Wexiö stift anhällit, att, som Adjunkten och Gymnastikläraren vid Jönköpings högre elementarläroverk, förre Konrektorn, Magister Johan Magnus Rosengren, hvilken är född den 13 November 1802 och anställdes såsom ordinarie lärare i Jönköping den 22 April 1829 samt tillika såsom gymnastiklärare derstädes 1836, under de sednare åren måst, i anseende till sjuklighet, termin efter annan undfå tjenstledighet, och hans tillstånd numera så förvärrats, att, enligt företedt läkarebetyg, det med temlig visshet kunde förutses, att hans sjukdom skulle allt framgent göra honom för undervisningen otjenslbar, Eders Kongl. Maj;t läcktes hos Rikets näst sammanträdande Ständer äska, att Rosengren, som städse under sin helsås tid med utmärkt nit och skicklighet skött sina åligganden samt alltid gjort sig känd för en hedrande vandel, och som nu sjelf hos läroverkets Ephorus anmält sin önskan att erhålla afsked med bibehållande af adjunktslönen såsom pension, men utan anspråk på någon pension såsom gymnastiklärare, måtte vid afskedstagande blifva å Indragningsstaten uppförd till ett pensionsbelopp, motsvarande hans innehafvande lön såsom adjunkt, 2,500 R:dr riksmynt.
Wto 3i, i frågan om frihet för Immetorps hyttelag i Carlskoga härad att till K. M. och Kronan erlägga tionde-tack jern; Wto 187. i frågan, angtde afskaffande af Borgholms garnisons servismedel samt djeknepenningarna; W:o 188. angtde sökt lindring i skatten för de Thorshälla stad upplåtna hemmanen Säby och Söderby; Wto 18g. i fråga om frälsejords befrielse från rusttjenstens återupprättande vid den s. k. Adelsfanan emot ersättning till staten; Wto igo. i anledn. af Hr Frih. Boyes, Ludv., motion om upptagande af det vid sisth riksdag beslutade lån af högst 2 millioner rtdr i silfver; Wto igi. i anledn. af Hr Hallings motion om inställande tillsvidare af ali åtgärd i afseende på It. Stts vid sisth riksdag fattade beslut om upptagande, för statens räkning, af ett lån af 2 millioner rtdr i silfver. It. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 11 på aftonen. In fidem protocolli, F, O. Silfverstolpe. Måndagen den i4 Juli i834. Plenum kl. g f. m. Justerades pleniprot. för d. 3o sisth Juni e. m. samt d. 1 dennes f. och e. m. Justerades 2tne prot.utdr. för d. 11 dennes e. m. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att sedan It. o. Ad. d. 21 sisth Maj beslutat, att LagUtskts betänktn Wto 43, 44» 46, 47? 48, 49j 60, 5i, 52, 53 och 55 skulle hvila, tilldess samma Utsk. inkommit med utlåt, i anledn. af K.
De älskade lidelsen, hvilken lägger snabba ord af hat, kärlek och beundran på de läppar öfver hvilka orden strömma i ett språk, där äfven grofheterna ljuda som musik; de älskade alla den italienska naturens lynnen och former; de älskade solen, med hvilken hälsa och lifsberusning genomströmmade dem. Robert Browning införde sin hustru ej blott i den italienska konsten och litteraturen utan äfven i politiken. Båda voro republikaner och genomlefde 1848-49 med det lifligaste intresse händelserna i Frankrike, för hvilket land isynnerhet hon hade en »verklig mani» och hon kände med klarheten i sin diktarintuition att Frankrike, tvärt igenom alla sina förvillelser, dock sökte ett högre ideal än den engelska nationen under detta tidskede gjorde. Men snart erhöllo de på närmare håll näring för sina politiska intressen, genom de händelser hvilka satte äfven Italien i rörelse. Under de följande åren vann Elisabeth Barrett Browning ej blott i Firenze, utan äfven under de resor, som makarna företogo i Italien och annorstädes, en allt mångsidigare utveckling genom sambandet med det europeiska lifvet och umgänget med flera af tidens främsta personligheter. Många af de lysande andar, Italien ägde som barn eller gäster, samlades kring makarna Browning, hvilka voro mer italienska än italienarna själfva i sitt intresse för Italiens politiska öde. Elisabeth Barrett Browning kunde på afstånd från Englands samhälle göra detta mera rättvisa än på nära håll. De i England nära förbundna begreppen frihet och ordning, rätt och plikt, upplyste henne om svagheterna i det italienska folklynnet, men detta minskade dock ej hennes medkänsla med det söndrade, trälbundna Italien, som hon älskade med skaldens lidelse för dess minnen och skönhet, med kvinnans ömhet för sin lyckas hem. När slutligen alla de nya intrycken samlades i en stor ingifvelse, framstod en dikt, som är det främsta poetiska minnesmärket af Elisabeth Barrett Brownings sympati för Italiens frihetsstrider. Denna dikt är Casa Guidi Windows, utgifven 1851, men börjad tre år tidigare, under intrycket af de frihetsrörelser i Toskana, till hvilka hon då var vittne.
Ifrån befattningen i Henfliga Utskottet kan likväl, sedan detsamma blifvit i verksamhet satt, icke någon, utan Konungens tillstånd, alldeles eller på bestämd tid endtledigas. §• 3°* Elector eller Utskotts Ledamot må, utan laga förfall eller erhållen ledighet, icke uteblifva från Electorernes eller Utskotts sammanträde, vid den påföljd, som serskildt finnes stadgad. Sker det ändock, tre på hvarandra följande sammankomster, vare han sin Riksdagsmannarätt för den JRiksdagen förlustig. Lag samma vare, om Elector eller Utskotta Ledamot utöfver erhållen ledighet tvenne vec - 26 Den 4 December e. m. kor, utan styrkt laga förfall, uteblifver; hörandes sådant af Eiectorernes eller Utskotta Ordförande genast hos Ridderkapet och Adeln tilikännagifvas. §• 3»« Med laga förfall förstås hvad allmänna lagen stadgar i 12 Cap. 1 $. RättegångsBalken. Skulle andra synnerliga, der icke nämnde orsaker till förfall anmälas och styrkas, må pröfaingen deraf på Ridderskapet och Adela in pleno ankomma. § 32- Anslag till plenum bör ske dagen förut, sist klockan 6, samt till Electorers och Utskotts sammanträden, sist klockan 8 om aftonen. Göres anslag senare, vare Plenum, Electorers eller Utskotts sammanträden ogiltige. Om under varande Plenum, fortsättning pröfvas nödig på eftermiddagen, bör anslag dertill innan klockan 1 på dagen vara gjordt. §• 33.- LandtMarskalken, eller, om ban låtit tillkännagifva, att han ej kan tillstädeskomma den närvarande efter Matrikeln äldste Ledamoten, äge, att vid samlingstimman, efter med klubban äskadt ljud, låta börja öfverläggning*r ne hvari han likväl icke på annat sätt, ån för LandtMarshalk är stadgadt, må deltaga.
En annan talare har förebrått mig, att jag endast uppläst författningens ingress och begärt att få veta, hvad texten innehåller. Första § handlar om afbetalningar på fastighetslån, den andra om transportlån, om haltigheten af det silfver, hvilket skall af Banken emottagas o. s. v. Gr. Frölich har talat om larmskott och en obehörig miss - Dcn 4 Maj f. m, qg misstänksamhet emot Styrelsen. Tåg beklagar, om hvarje yttrande af Hr Gr. är alt anse såsom ett larmskott. För mig skall åtminstone hans varning blifva af vigt; ty icke blott orden utan äfven handlingssättet äro ofta af en varnande beskaffenhet. — Hr Rosenblad har omtalat 1818 års inställelse af silfverutvexlingen; men jag är öfvertygad, att, derest den värde ledamoten sjelf då deltagit i öfverläggningarna, han icke skulle bestridt nödvändigheten att göra slut på cn sådan parodi på en fri vexling, sorn förut existerade. Samme talare har vidare påmint, hurusom RiksStms talmän kunna genom Constit.Utsk. tvingas att göra propos. äfven uppå sådana förslag, hvilka äro lagstridiga. Vi kunna likväl taga för temligen afgjordt, att vi ej upplefva en sådan tid. Dessutom iiga vi här Konungens rådgifvare, hvilka kunna understödja Landtm, med påminnelser om de olagligheler, som kunna vara i fråga att begås. Hr Rosenblad har ytterligare frågat, hvad följden skulle blifva, örn olagligheter beslötos. Jag förklarar än en gång, att jag anser detta omöjligt; men 0111 så skulle hända, har det visat sig, alt Konungen alltid funnit sig äga rätt vägra promulgation på ett sådant beslut. Jag vill i sådant hänseende erinra om, huru-» ledes, då R. St. vid sista riksdagen till Konungen öfverlemnade en ansvarighetslag för sina fullmägtige, Konungen fann 1 § i denna lag vara stridande mot en annan gällande författning, hvarför ock denna § vid författningens promulgation derifrån uteslöts. Jag förmodar, att det äfven i andra fall komrae att förfaras på samma sätt.
Man har ock varit nödsakad att föröka skattebidraget för Kurhuset till det maximibelopp, som af Riksens Ständer blifvit bestämdt. Lazarettets inkomster, bestående i frivilliga gåfvor vid bröllop och barndop, samt en årlig kollekt i Stiftets kyrkor, uppgående tillsammans per medium till 160 R:dr, hafva icke varit tillräckliga till Lazarettets underhåll, hvarföre ock Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 17 December 1828 täckts dertill anslå af allmänna hospitalsinedlen ett årligt bidrag af 400 R:dr hvilka medel i förening med den afgift patienter erlägga, nemligen per dag 12 sk. bauko af alla som icke äro uti armod och 8 sk. af fattigförsörjningarne för fattiga, hafva hitintills varit tillräckliga att på ett ändamålsenligt sätt underhålla de sjuka, då härtill jemväl under några år tillskott erhållits från kurhusmedlen. Wisby Hospitals inkomster bestå dels i inflytande arrenden af dess egande jord med ett arrendebelopp vid sistlidet år af 178 tunnor 7|. kappar råg och 188 tunnor 23| kappar korn, samt i penningar af 106 R:dr 25 sk. 11 r:st., dels i räntor af förut omförmälda hospitals-skattejordar uti 42 tunnor 9 kappar råg och 42 tunnor 9 kappar korn, samt öfrige räntepersedlar, förvandlade i penningar efter 1841 års markegång, till ett belopp af 358 R:dr 26 sk., jemte i kontant fixerad ränta 142R:dr25 sk. 9 r:st., hvarförutan Hospitalet äfven tillflyter en obetydlig kontant inkomst genom håfmedel i Wisby Domkyrka, utgörande årligen ungefär 10 R:dr. Till vedbrand äger Hospitalet tillgång uti egen skog. De till Hospitalet anslagne 101 ökedagsverken oell 6 handedagsverken hvilka förut in natura utgått och af sysslomannen disponerats till införande af 50 kaster ved till Hospitalet, få numera enligt Kongl.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Okt. 1857. Presle-ståndet den 24 Borgare-ståndet den 24 Bonde-ståndet den 24 Förordnande för Häradshöfdingen C. Wester att vara Rikets Ständers Juslitie-ombudsmans Suppleant. S. A. K. Vi efterskrifue Sveriges Rikes Ständer etc. etc. etc., som härstädes å Lagtima Riksdag äro församlade, gore veterlig!: att, sedan, vid anstäldt val i öfverensstämmelse med 98 § Regerings-formen och 63 § Riksdags-ordningen, Väre Elektorer utsett Härads - Eacp edit/o n s(Jts k o t tels Förslag till underd. Skrifvelse N:o 138. 407 höfdingen i Listers domsaga Carl Wester att, i deti ordning berörde grundlags-paragrafer stadga, Vår Justitie-ombudsman efterträda; så vilje Vi, i kraft häraf, hafva förordnat honom, Carl Wester, att i sådant fall inträda i utöfningen af Justilie-ombudsmans-embelet; och har han under tiden att ställa sig till efterrättelse hvad deri för Justilie-ombudsmannen den 1 Mars 1830 utfärdade Instruktion i 25 § stadgar och förmår. Till yttermera visso håfve Vi delta underskrifva och med Våra insegel bekräftat, som skedde i Stockholm den 24 Oktober 1857. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Okt. 1887. Preste-slåndet den 24 Borgare-ståndet den 24 Bonde-ståndet den 24 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående val af Rikets Ständers Justilie-oinbudsmans Suppleant. S. A. K. Vid anstäldt val till Rikets Ständers Juslitie-ombudsmans Suppleant efter Häradshöfdingen, Assessoren G.
Men då 4 sergeanter indragas, hvilka, enligt regttets organisation och indelning, förestå hvar sitt corporalskap af 20 man, uppstode härigenom det oskick, att 80 man finge ligga uti en, från de andra alldeles afskiljd, casern, utan ett enda underofficers-befäl, dels emedan deras underbefäl vore indraget, och dels emedan man ej kan förflytta någon' af de öfriga sqvadronernas sergeanter ifrån de rum de hu bebo, hvar och en vid sitt corporalskap, utan att fela emot den första regeln i all militär organisation, som bjuder att aldrig skilja befäl ifrån trupp, och aldrig lemna trupp utan tillsyn. De 4 sergeanterne måste således nödvändigt bibehållas, och härigenom minskas den af H. Utsk. påräknade besparingen med 800 r:dr b:co. Vidare föreslår H, Utsk. 83 hästars indragning, hvarigenom, enligt dess förmenande, hästantalet skulle nedsättas ifrån 4*5 till 332. Härvid får jag likväl upplysa att, enligt K. M:s nåd. resolution, på dessa ^>5 hästar besparas redan årligen genom 3:ne nummer, som på hvarje sqvadron skola hållas vacanta, både fouragerings-, medicamentsoch skonings-penningarna för i5 hästar, och dessutom remonterings-kostnaden för en del af desamma. Således bör för de qvarstående 4 sqvadronerna, med 3 vacanta n:r på sqvadron, ofvanuppräknade kostnader, utgörande omkring 1,62.0 r:dr b:co, såsom redan insparda, afdragas ifrån den af H. Utsk. påräknadfe besparingen, eller oek, hvilket kommer på ett ut, endast 68 hästar, i stället för 83 indragas på det nuvar. etfecliva antalet af 4°°) om 332, såsom Utsk. uppgifvit, skola stå qvar.
S ffofen, utan tmtfmel, bela bett tiflfrcböftällelfe 2>ag erfar bå Sag unhcr? rättar ©ber att, till föfjb af SHitt framftällntng ocf) ©ber äbla utebmerfan, ffafmeriet på SDn @:t iöartpelemp nteb betta år för alltib uppför, ^yoffunbermtåningen är, enligt be af SUtg giftte föreffrifter, t ftörfta belctt af rifetå förfamlingar' nteb berebmilltgpet tnförb. ©tt förorbntng om fatttgmårben par bftfmtt utfärbab på grttttb af ©ber beröm gjorba pemftättan. i 4 3ttta faml)ättåf(af$evö bcljof af cit loibfiväcftave bttbntug påfattav föranbvin Öfioev bent cd) bevaS fvantgång ncbfattav 3d9 beit Mötnägtigeö loätftguetfe, odi fovbltftoev ©b c v atte famtcttgcn, od) b loa v od) en t ftmuevbet, tneb att Äongl. 9tåb ocf) onncft ftäbfe loätbcioågcu. ©XOSS^DSSCR, 1848, *33. 21. Sftorftebl & ©filter, Song!. 2?oftri;tfare. om Ijnxtå i dliMö ftpvetfe ft# tiUbva$it fcöon ftfta rtfdfcafl; ©Ifruen ©tocf()otm? ©loit S 9?ifS
Det torde härvid tillåtas mig nu endast erinra, att dä verkan af kyrkomötes beslut måste bestämmas af grundlagen, någon beslutande rätt enligt detta lagförslag icke kunnat kyrkomötet tilläggas j men att. dä jag anser den ifrågavarande institutionen icke i fullt mått uppfylla sin bestämmelse, med mindre kyrkomötet tillerkännes rätt att deltaga i stiftandet af kyrkolag, ordalagen i förslaget blifvit så affattade, att de lämpa sig jemväl för den utsträckning af kyrkomötets befogenhet, som genom en grundlagsförändring möjligen kan komma till stånd. På tillstyrkan af Stats-Rådets öfrige ledamöter förordnade Kongl. Maj:t, att öfver det af Hans Excellens Herr JustitieStatsministern anmälda förslaget Högste Domstolens yttrande skulle, i enlighet med 87 § Regeringsformen, infordras. In fidem C. Limnell. Utdrag af Protokollet, öfver ett Ju stilie-Är ende, hållet uti Kongl. Maj:ts Högste Domstol Måndagen den SO Oktober I80S. Närvarande: Justitieräden: Alexanderson, Hoffstedt, Södergren, Gramér, Friherre Leuhusen, Älmqvist. Carleson. Revisions-sekreterareu Strandberg föredrog i underdånighet:* Kongl. Maj:ts genom Justitie-departementet, den 14 innevarande månad aflåtne nådiga remiss, hvarigenom Högste Domstolens yttrande blifvit, i enlighet med 87 § Regeringsformen, infordrat öfver ett förslag till förordning angående allmänt kyrkomöte; lydande som följer: Bih. till Jl. St. I Afd. 14 Helft. 3 18 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition J\? 33. Till allmänt kyrkomöte sammanträda Svenska kyrkans ombud hvart femte är, ä dag och ort som Konungen utsätter; Konungen dock obetaget att kyrkomöte oftare sammankalla. § -• Svenska kyrkans ombud skola vara samtliga Biskopar i stiften, eller, då någon af dem har förfall, den af
Förslaget till denna §., bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Bondeståndet, är deremot återremitleradt af de två öfriga Riksstånden, efter anmärkningar : att all bränvinsbränningsredskap, som drifves med ånga, bör sammanföras och beskattas uti en enda och gemensam klass, såsom i reservationer utaf Grefve af Ugglas och Herr Hesselgren blifvit föreslaget; att pannerymdsafgiften bör förhöjas; alt tariffen å samma afgift, enär den finnes behäftad med åtskilliga felaktigheter, såsom missförhållanden uti beskattning de olika klasserna emellan, oriktig progression af beskattningen inom samma klass och missräkningar, bör omarbetas; att, enär i tarifen ej finnes utsatt beskattning å pannor af större rymd än 90 kannors, ehuru, enligt 2:a momentet uti 20 §., fall kunna inträffa, då pannerymdsafgift för ännu större kannelal skall påföras, afgiften för pannor utöfver 90 kannors rymd bör uträknas och i tarifen utsättas; samt att det af Utskotten föreslagna tillägg, alt, när med serskildt tillstånd bränvinsbränning idkas i förening med pressjästberedmng, pannerymdsafgiften skall för bränvinsbränningen under den tid af året, då sådan eljest icke är tillåten, höjas med 50 procent, hör utgå. Bih. lill B. St. Vid pröfningen af dessa anmärkningar torde, i forsta rummet, uppmärksamheten böra fästas pä det numera allmänt bekanta förhållande, all afverkningsfnrmågan bos den redskap, som drifves med ånga, är mest beroende af ångtrycket och i ganska ringa mån af sjelfva bränvinsbränningsredskapens konstruktion. Vid ångbränning mäste följaktligen all i sådant hänseende af bränvinsbränningsredskapen, till grund för beräkning af dess afverkning och beskattning, uppgjord klassifikation förfela sitt ändamål. En sådan, nu befintlig, klassifikation bär ledt på samma gång till minskning i den påräknade bränvinsbevillningen och till statsekonomisk förlust.
Det är med anledning af Hans Kongl. Höghets vägran att sjelf något emottaga och Dess derjemte yttrade egen Nådiga önskad, som Riksens Ständer tror sig, ehuru svagt, uttrycka denna tacksamhet, då de beslutit, att, då nu det ögonblick inträffat, att Hans Kongl. Hög. het Arf-Prinsen Oscar inträdt i manna åren och ' kommer att antaga egen Hofstathållning, till den summa af 16,666 R:dr 3? sk., Hans Kongl. Höghet Arf-Prinsen för det närvarande af Statsverket uppbär, en förhöjning måtte tilläggas af 33,333 R:dr 16 sk., hvilken ifrån och med nästkommande år kommer att taga sin början, och på. Stat uppföras; äfvensom Hans Kongl. Höghet under loppet af innevarande år, till anskaffande och uppköp af hvad till egen Hofhållning behöfves, äfvensom till Hofstatshållning under den ännu återstående hälften af året, må äga att uppbära en summa af 40,00a R:dr. Då ytterligare Riksens Ständer funnit det anslag af 28,990 R:dr 5 sk. 4 r:st., som på Stat för Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertina varit uppfördt, efter tidernas omständigheter icke tillräckligt, heldst då nu mera Hennes Kongl. Höghet icke äger någon inkomst från Stiftet Qvedlingburg, hafva Riksens Ständer , öfvertygade att Nationens kärlek och tillgifvenhet för Hennes Kongl. Höghet fordrar, att Den 7 Juli. att Biksens Stander, med kännedom af behofvet, ej lemnar det oafhulpet, beslutit en tillökning af 12,000 B:dr i Hennes Kongl. Höghets Hof* stats-summa, ifrån och med början af nästa år. Hvilket allt Biksens Ständer härmed fa Eders Kongl Maj:t i underdånighet tillkännagifva. Biksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad} trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majus XJnderdånigsté, tropligtlgste tjenare och undersåter På Biddersk. och Adelnä .
Anmäld d. 21 Maji i83o; hvarvid Kongl. Maj:t i Nåder gillade de af Rikets Ständer beslutade stadganden, i de delar, sorn på Kongl, Maj:ts Nådiga pröfning ankomnio, l3l:0 An gående creditivet till anskaffande af spanmål i missvaxt-år. Arnhald d. 6 November s. a. och vederbörande till efterrättelse meddelad. l32 :0 Angående återbetalningen af Crcditiv-medlen för undsättning. —^ . Anmäld d. 6 November s. å. och vederbörande lill efterrättelse meddelad. 1.33,0 Med hemställan, att ali Krono-uppbörd, undantagande fiiksgäldsmedlen, som för närvarande till serskilda Werk levereras, och hvaröfver serskilda redogörelser afgifvas, måtte till ett och samma ställe inlevereras och derstädes redovisas, samt de förvaltande 'Werken i stället med bestämda årsanslag förses. Anmäld d. 22 April s. å. Kongl. Maj:t fann godt i Nåder förordna, all, sedan vederbörande förvaltande Werk blifvit hörde, Stals-Contoret borde inkomma med utlåtande, angående den af Rikets Ständer sålunda föreslagne reglering, samt i hvad nion och på hvad sätt densamma lämpligast må kunna till vägabringas. 134 • O Angående ytterligare understöd för Södertelje Canal. Anmäld d. 7 April s. å. och meddelad vederbörande tili efterrättelse. 135 :0 Angående de enligt Regerings-Formens 63 §. anslagne Creditiv. Anmäld d. 7 April s. å.; och skulle meddelas vederbörande till efterrättelse. 56 Bil, till R. St, Just, Ombudsm. Emb. Ber. d. ,i5 J,in. 18>4. i36 O I fråga om anslag till Navigalions-Scholors inrättande. Anmäld d. 22 April s. å. Kongl. Majrt förklarade
Din Guido. Sen till, ärade läsarinnor, att Idun finnes hos alla edra bekanta! Pristäflingen å sid. 22 torde observeras. Täflingstiden utgår den 31 januari. Vårt sällskapslif. in. ^Y^Yvad är det som roar våra småttingar? I Ja, frågan är kinkig nog. Men uttrycken » gå bort » och » gå på bal » bibehålla förunderligt nog ännu bland dem en synnerligt god klang. När en liten nioårig Elsa talar om för skolkamraterna att » i nästa vecka ska ' vi ha barnbal », skimrar der fram någon egendomlig glans ur ögonvrån, och den lilla barnsliga glädtigheten får en tillsats af medveten stolthet. Det är onekligen en stor händelse, en vigtig episod, denna förberedda och efterlängtade fest, som en omsorgsfull mor så gerna anordnar åt sitt småherrskap — småherrskapet, som aldrig kan få för mycket roligt, som endast behöfver sofva sig krya och friska igen, för att sedan känna sig beredda till nya roligheter. Och ändå frågado vi: hvad är det, som roar våra småttingar? Är det balen, som leker i hågen? Eller är det nöjet, lekarne, dansen, tillåtelsen att få stoja och skratta hnr mycket som helst, hvilka tillsammans höja glädjen? Men der tillkommer ju så mycket annat som kan intressera. Först och främst frågan, huru många skola bjudas och hvilka skola bjudas. Icke alla kamraterna. Icke ens hela klassen. Utan ett par på den bänkraden och ett par på den andra. Några flickor ur den skolan och några ur en annan. Gossar från latin och real, gossar, bas hvilka man varit bjuden, och gossar, till hvilka man möjligen kan blifva bjuden. Med få ord, man har ansvar vid utfärdandet af bjudningskorten. Låtom oss hålla oss inom de större städernas gränser. Det är dessa, som tjena, eller åtminstone göra anspråk på att tjena såsom modeller för hvad som kallas » chic ». Det » småstadsaktiga » får ju aldrig räknas till » goda ton ». Der står nu husets värdinna ute i tamburen och ser så litet som möjligt förlägen ut, under det en galoneräd betjent hjelper sin unge herre af med öfverrocken och frågar huru dags hemtningen blir?
No 52. R. St underdån. Skrifv No 188. Sammans. Stats-, Lagsamt Allm Besv.- och Ekon-Utsk Betänk N:o 50. R St. underdån Skrifv No 187. Jclgtstildgll. förslag till förnyad. Motion N:o ICO. Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 34 och Mern. Nis 52 och 56. Lag-Utsk Meni. N o 88. R. St. underdån. Skrifv. Jern och Ståleffekter, om upphörande af skyldigheten att, vid deras utförsel sjöledes ur riket, låta desamma å metallvåg upplägga och väga, m. m. Motion N o 301. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. R. St. underdån. Skrifv. N o 59. Jernväg' emellan Falköping och Jönköping, om förskotts-anslag m. m. till fortsättning af arbetet å. Motion N:is 3 och 283 Stats-Utsk. Utlåt. R. St underdån. Skrifv. N:o 22. mellan Carlskrona och södra stambanan, angående anslag till undersök ning med afseende å. Motion N:o 181. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 88 från Christianstad till södra stambanan vid Hessleholm, angående stats bidrag för anläggning af. Motion No 180. Stats-Utsk. Utlåt. No 88 samt Mern. Niis 118 och 143. R. St. underdån. Skrifv. N o 120. från Eslöf vid södra stambanan till Ystad, om anslag lör anläggning af. Motion N.o 101. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 88. R. St. underdån. Skrifv. No 120. från Helsingborg, via Landskrona, till Eslöf vid södra stambanan, om an slag till en för ångkraft afsedd. Motion Nis 128 och 134. Stats-Utsk. Utlåt. R St underdån. Skrifv.