Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
B:ko. 8 13- Den för straffoch arbets-fängelset i Götheborg afgifna redogörelse synes icke vara förd med tillbörlig noggranhet, enär på flera ställen förekomma dels oriktiga summor, dels bristande öfverensstämmelse mellan räkningen och verifikationerna, såsom exempel hvarpå må anföras, att räkningen upptager såsom influtne medel, för förfärdigadt arbete, dels 510 R:dr 33 sk. 4 r:st., dels 951 R:dr 18 sk. 6 r:st., ehuru dessa poster, jemlikt de åberopade verifikationerna, skulle utgöra, den förra: 509:25.4., och den sednare: 951: 4.6.; — hvilket Revisorerne destoheldre funnit sig böra anmärka, sorn, enligt i räkenskapen gjord anteckning, densamma blifvit i Kongl. Fångvårds-styrelsens revisionskontor utan anmärkning granskad. 8 14. Af de i hufvudböckerna intagna balans-relationer inhemtas följande förhållande med nedannänmde, vid 1856 års slut i räkenskaperna balanserade, fordringar, nemligen: hos aflidne redogöraren vid straffoch arbets-fängelset å Långholmen, A. Söderströms sterbhus 1,494: 36. 5. beroende på afskrifning; » Kapitenen A. Roos 150: beroende på indrifning; » förre redogöraren vid fängelset å Långholmen P. J. Weidel 1,502: 11. 5. Denna fordran upptogs uti sednaste revisions-brättelse till endast 1,342: 11. 5., och består skilnaden af 160 R:dr, som, uti 1855 års räkenskap oriktigt afförde, blifvit under revisions-året ånyo uppdebiterade. hos aflidne redogöraren vid straff-fängelset å Carlstens fästning L. W. Nyman beroende på Kongl. Kammar-rättens pröfning; » förre redogöraren vid straff-fängelset i Carlskrona C. A.
Sedan i de anmärka ringar jag vid ett föregående utlåtande af Lagutskottet haft äran framställa, hajjag yttrat mig anse bland de hufvudsskliga vilkorca för en InteckniugsLags fullkomlighet att Inteckningstagareo, eller den sorn sedermera öfverfager hans rätt vid beräkningen af sin säkerhet endast behöfver afse fordringens giltighet, den intecknade fastighetens värde, och beloppet af förut tagne inteckning gar. Lagen bör trygga honom mot förmonsrätt i och för alla sådane gravationer, sorn icke af ett, utaf. Domstolen ineddeladt, Gravationsbevis kunna inhemta®: qch hos Domaren bör han äga säkerhet derföre, att inteckning icke beviljas i anaan fastighet än sådan, sorti innehafvare»!, på grund gf full ägande rätt, äger pantföjskrifva. De gjorde motionerna syfta osfridigt till detta mål. Den oväldige" må döma, om, föe 311 befrämja det, Höglofiige Lagutskottet iagttagit hvad på dess åtgärd kunnat ankomma. RiksdggsFuUmägtigen Ruthberg bar anmärkt, huruledes manga inteckningar 92 Den xi Junti f m. utan kraft och verkan derigenom, att den pantförskrifvande Jordägaren korrt efter pantförskrifningen öfverlåter den pantförskrifne egendomen å någon annan, hvilken, så vida han iagttager hvad Författningarne rörande Lagfart föreskrifva, undandrager sig ansvarighet för gravationer, tillkomne utan hans begifvande sedan äganderätten till egendomen öfvermått till honom. Lagutskottet har sett det stadgande, sorn innefattas i 13 §. af Kongl förordningen den 13 Julii »8 • 8,1 detta afseende göra tillfyllest.
Betänkanden, N:o 297. 465 Tillökningen i lönerne för Justi thell åden, som Utskottet föreslagit, är af H. BondeSlandet afslagen, men af de öfrige 3 RiksStånden bifallen, samt följaktligen hvar och en af desse löner fastställd till 4°oo R:dr. Hvad de derunder beräknade 1000 R:dr i Taffelpenningar angar, har väl V. BorgareStåndct ansett, att ingen del af Summan, 4°oo R:dr, må såsom Taffelpenningar beräknas. Men som Ridd. och Adeln samt PresteStändet gillat äfven Utskottets beräkning af Taffelpenningar, hvilken likaledes är godkänd af II. BondeStåndetj sorn vidblifvit 1823 års Statsreglering, i öfverensstämmelse hvarmed de oqk nu blifvit till beloppet antagne; så anser Utskottet frågan om desse Taffelpenningar vara äfven genom 3 Stånds beslut afgjord. I frågan om RevisionsSecreterare-lönernes antal är, genom Ridd. och Adelns, PresteStåndets samt BorgareStimdets till Utskottets förslag Iemnade bifall, förordnadt, att ytterligare på Stat skall uppföras lön för en 6:te RevisionsSecreterare; Men i afseende åter på beloppet af desse löner, deruti BondeStänclet afslagit all förhöjning, har endast H. PresteStändet bifallit Utskottets tillstyrkande om deras beräknande lill 1,600 R;dr, samt deremot Ridd. och Adeln och BorgareStåndet bestämdt desse löner, hvardera till 1,800 Rd. Vid detta förhållande och da 2:ne RiksStand äro ense örn ett högre belopp än det Utskottet föreslagit, anser Utskottet sig höra till II. PresteStändet hemställa, om icke
Men detta tror jag bäst kan ske när StatsUtskottet inkommer med sitt Förslag för StatsRegleringen. Då tror jag tillfälle blir att undersöka och att visa nit för Hemmavarandes bästa; då kommer man i tillfälle att säga: här är för mycket tilltagit, der för litet; här är ett behof uppgifvit, som kan inskränkas; der en tillgång, Som kan förökas och blifva mera gifvande. På så-> dant sätt tror jag att Nationens Representanter kunna ådagalägga både skicklighet och insigter. Men att dessförinnan, genom någon slags framställning, förringa begreppet om Fäderneslandets tillgångar, eller att säga att Svenska Folket icke framför allt skulle vara angeläget att bibehålla sin ära och sitt anseende, det tror jag skulle vara att yttra tänkesätt, hvilka säkerligen icke delas inom detta Riddarhus, och hvilka jag är öfvertygad alt Friherre Anckarsvärd sjelf ej hyser. — Jag tror derföre att hela missförståndet skulle upphöra och all stridighet försvinna, om Friherre Anckarsvärd ville litet nogare justera Premisserne af sitt Anförande, och närmare jemka dem till hvad Resultatet synes åsyfta. Många yttrade t härtill deras bifall. Grefve Löwenhjelm: Jemte det jag inRidd. 0. Ad. Prot. II. B. 67, 68. 530 Den g Januarii. stämmer i sednare delen af Grefva Mörners Tal, förklarar jag, att Sverige ingalunda kan sägas vara i den ställning, der lamhet i moralisk Kraft uppkommer såsom följd af en billig liknöjdhet öfver de ändringar, för hvilka fiendtliga Occupationer blottställa Nationen. Nationens nuvarande belägenhet föranleder ej ens till en billig fruktan för en sådan ställnings framtida iråkande. Det ofullkomliga i vårt oeconomiska Systeme kan, genom kloka anstalter, förbättras; dermed lijelpes allt hvaraf vi lida, och derföre äro vi här. Friherre Anckarsvärd; Som åtskilligt af hvad Grefve Mörner anfört, synes fordra besvarande af mig genast, torde jag få förklara, det jag alldeles icke sagt, att Sveriges
Denna skola hade alltsedan fortfarit med den framgång, att elevernas antal stigit från 36 år 1860 och 54 år 1861 till 69 nästlidet år. Medellösa elever hade fått fri undervisning och de betalande endast erlagt: handtverkslärlingar 1 R:dr 75 öre, gesäller 3 R:dr 50 öre, andra personer 8 Ii:dr 75 öre om året. Skolans öfriga tillgångar utgjorde 845 R:dr årligen i donationsmedel, 300 R:dr i hushyremedel, som staden betalade och halfva hundskatten, uppgående för staden till omkring 300 R:dr, hvarjemte förlidet års landsting anslagit ett tillfälligt understöd för en gång af 1,000 R:dr Runt. Då Skolstyrelsen långt för detta insett omöjligheten, att med dessa små tillgångar ordna skolan, så att den motsvarade sitt ändamål, hade Styrelsen före sista riksdagen ingått till Kongl Majit med underdånig ansökning att. af statsmedel erhålla 6.000 R:dr årligen. Kongl. Kommers-kollegium, som deröfver afgaf utlåtande, ansåg sig icke sakna anledning att till nådigt afseende förorda ansökningen, men föreslog dock, på anförda skäl, summans nedsättning till 4,000 R:dr. Uti Kongl. Maj:ts nådiga beslut i ämnet omförmäldes, att enär det gagn, som till näringsflitens utveckling och förkofran kunde påräknas af den ifrågavarande läroanstalten, företrädesvis tillgodokomme Carlskrona stad, och Statsverket icke i allmänhet borde betungas med utgift för dylika inrättningar af mera inskränkt beskaffenhet, hade Kongl. Majit icke funnit skäl att till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition i ämnet. Det vore likväl under en annan förutsättning, nemligen att icke blott Bih. till Ii. St. Carlskrona, utan bela landet, droge nytta af en sådan inrättning, som motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte till utvidgande af Carlskrona slöjdskola bevilja eit årligt statsbidrag af 6,000 R:dr, eller åtminstone af det mindre belopp, 4.000 R:dr, som Kongl. Kommers-kollegium ansett erforderligt.
Kongelfs Stad. Hus och Tomter Jord ... Efter usta §. Orsaken hvarföre icke något Hemmantal finnes utfördt för Götheborgs Stad, är den, att utom den jord hvarå nu varande Götheborg är funderad och hvilken i Jordeböckerne inom Columnen, under namn af Eklanda anmärke* för 1 Hemman, är den öfriga och mesta jorden donerad till Staden redan den tiden, da ännu ingen. Skattläggning till Hemmantal ägde turn, och finnes följakteligen icke p" n' gol ' r ebö jord, i följd af Kongl. Maj:ts till Kongl. Cammar-Gollegium aflåtne Nådiga Bref den i5 Januarii 1831 och Kongl. Collegii derpå grundade Skrifvelse den 7 December förledet år, nu under skattläggning. Götheborg å Lands-Contoiret den 2o:de November 1833. i . «. , V « ^ , O. H. Holmgren. * * ' -' • ': , . ' '* ■ ?,•■•'. \ ... t. .y ■ .. •„ «.• ' ' J' ' .. v-• . » .. • • ‘ '• ‘ , A . ■• V ii * . i/» *, Underhållne jreatur Medel-afkastning, sedan Utsädet är afdragit. Utsäde af Hemmantal Uppskattadt Värde. Stycken. Säterie Rusthåll r Rå- och Rörs-Hemman ... •• Insockne Frälse-Hemman ... .. Utsockne Frälse-Hemman ... Frälse-Hemman .. ••* Krono-Hemman Krono-Rusthåll •• Dito Augments-Hemman . •• Krono-Skatte-Hemman ... .. Krono-Skatte-Rustbåll ... Dito ' Augments-Hemman .. Militise-Boställen ■• Civile Boställen ...•••• Ecclesiastique-Boställen ... .. Gymnasiioch Scholaj-Hemman, Frälse ..
Nationalrepresentationens ombildning, från förra Riksdagen hvilande förslag till Naturalisation af utländsk man, förslag till lag om Navigationsskolorne, anslag till, se Statsreglering, 6:te HufvudTiteln. Nerman, C. U., Pension för enkan efter Svar pä återremiss Neutralitets-förklaring, K. Maj:ts Nådiga skrifvelse angående de ■ Förenade Rikenas » Tacksägdlseadress till li. Majit nPTi7 i r Kongl. Proposit. eller Skrifve!ser. Samling. Afdelning. eller Memorial/ Utlåtande, Betänkande Kidd. o. Adeln. Riks-Ståndens Beslut. Preste1 BorgareStåndet. | Ståndet. BondeStåndet. Underdånig Skrifvelse. ' 3 I ^ cu p cr? 03 « CD ! t i T N:o N:0 Sid. Voteringsresultat — 4 i 276 5 a. a. 20 Sept. a. a. 16 Sept. a.a.22 Sept. a. a. 27 Sept. 144 Norbergs Jernväg, understöd till fullbordande af, se Jernväg. Norrbottens Län, om agronoms anställande i, se Agronom. » om pension för 2 AfvittringsLandtmätare der, se Pensionering. Notarial-Embete, införande i Sverige af och stadgar för Notarii Publici .— 7 2 41 — b. 27 Nov. b. 28 Nov. b. 28 Nov. g. 28 Nov. Nycander, Ersättning till honom för en uppfunnen Rösträknemachin — 4 1 109 — å. 7 Juni å. 27 Maj b. 1 Juni b. 26 Maj Svar på återremiss — 4 1 260 — 9 Sept. 13 Sept. l.b. 9 Sept. a. a. 9 Sept. Voteringsresultat — 4 1 364 — a. a. 26 Nov. a. a. 25 Nov. a. a. 28Nov. a. a. 27 Nov.
N:o iSSj i anledning af Riks-Ståndens beslut, i följd af Utskot tets i Betänkandena K:ris 158 och 179, fiamställda förslag till reglering af Bankens låne-rörelse i åtskilliga delar. Godkändes. och N:o 189, med hemställan om gralification till en af Bankens Commissarier lör Utskottet lemnadt biträde. Bifölls. Från Ileder v, Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Slats-Utsholtets Utlåtande N:o 5Öo, i an ledning af erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 444» angående ersättning åt vissa Commendauler för sportler, förlorade, till följd af Kongl. Majrts Kådiga Förordning af den 3 Juli iS/jo, om prejning från Rikets fästningar af Örlogsoch andra fartyg. Ståndet vidblef sitt förra beslut och afslog, hvad Utskottet i Utlåtandet N:o 56o, tillstyrkt. S. D, Föredrogs ånyo Conslitutions-Ulsholtets Memorial N:o 116, om ändring af Riksdags-Ordningens 22 §. Ståndet antog Utskottets förslag till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, med det af Utskottet tillstyrkta vilkor. S. D. Ånyo föredrogos Stats-Utskottets Memorial och Utlåtanden: KT:o 546, i anledning af återremiss å Memorialet N:o 5jg, med förslag till en voterings-proposilion. Lades till handlingarne. N:o Pro'. Utdr, den 4 di ni 13 4 1 • 513 N.-o 54;, i anledning af återremiss å de i Memorialet. N:o 4f)4, föreslagne reglemenlariska föreskrifier för Riksgälds-Contorets framlida förvaltning.
Prat. 1859 & 1860. 10 Sami. 2 Afd. 1 Räft. \ 2 Expeditions-Ut skottets Memorial N:o 2. korrekturet hittills verkställts af en särskildt derför antagen Motläsare och en Kanslist, hvilken biträdt ömsom med motläsning och med renskrifning, skulle nu tvänne Motläsare antagas, hvaraf den ene tillika skulle hafva vården om riksdags-arkivet, genom hvilken anordning besparing skulle, utan göromålens eftersättande, beredas; men då ändamålsenligheten af denna förändring icke kan på förhand med säkerhet bedömas och billigheten dessutom fordrar, att de tjenstemän, hvilka sålunda finge vidkännas ökade göromål, äfven komme i åtnjutande af förhöjd aflöning, samt i afseende å den öfriga personalen de förhållanden, som under de föregående riksdagarne egt ram, qvarstå oförändrade, får Utskottet vördsamt hemställa, att äfven under innevarande riksmöte måtte, utom aflöning för den i Riksdags-ordningens 24 § i mom. omförmälda Kansli-personal, ställas till Utskottets förfogande 2 Notarie-, 12 Kanslistoch 3 Vaktmästare-arfvoden, att utgå i mån af behof och allt efter som de tjenstemän eller vaktbetjente, för hvilka dessa arfvoden äro alsedda, i tjenstgöring inträda. Stockholm den 1 November 1859. På Högloll. Ridderskapet och Adelns På Ilögvördiga Preste-Ståndets Ledamöters vägnar: Ledamöters vägnar: C. Printzensköld. C. M. Fallenius. På Vällofl. Borgare-Ståndets På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: Ledamöters vägnar: R. Trägårdh. Anders Pehrsson. P. O. Bäckström. Memorial till Rikets Ständer, angående upplagan af Bihanget till RiksStåndens Protokoll.
Dessa utmärkelsetecken afse endast manskap. 37 Bil. B. FÖRSLAG till undervisningsämnen vid kavalleriets korporalskolori a) innanläsning \ b) skrifning J C) rättstafning m. m. f lika med hvad för infanteriet blifvit föreslaget i första afdelningen af underberg räkning f fälsskolan; e) tjensterapporter ^ f) karttecken m. m. / g) korpralsundervisningen; h) enskild ridning; i) sabelhuggning till häst och fot, samt förmåga att deri undervisa; j) grunderna för målskjutning med pistol så till häst som fot, så ock kännedom om pistolens delar, sammansättning och vård; k) förmåga att undervisa i exercis med sabel och pistol till häst och fot; l) truppförare, flygelbefäls och flankörförares förhållande i sluten skvadron och vid flankering; m) öfning i kommando-ords utsägande; n) fälttjenst, korporalers och underofficerares förhållande dervid; o) praktisk undervisning i hästkännedom och hofbeslag, med ledning af en lämplig lärobok; p) gymnastik och hoppning på lefvande häst. För att i examen blifva godkänd fordras att hafva erhållit betyget godt i minst två tredjedelar af undervisningsämnena och att icke i något blifvit underkänd. Bland de ämnen, i hvilka betyget godt erhålles, måste ingå de under a, f, g, i, k, 1 och m, upptagna. För att med beröm godkännas fordras dessutom att hafva erhållit betyget berömligt i minst halfva antalet ämnen. Utmärkelsetecken tilldelas efter samma grunder, som för infanteriet. De i öfrigt för infanteriets underbefälsskolor föreslagna allmänna föreskrifter följas i tillämpliga delar. 38 Skjutskolor. De stora förbättringar handgeväret under de senare 30 åren undergått, den deraf orsakade större träffsäkerhet, samt de förut okända afstånd, till hvilka dess verkan blifvit utsträckt, den vigt handgevärselden genom allt detta intagit i striden, en vigt, som i början ifrågasattes såsom (äflande med fältartilleriets, påkallade behofvet af en större och allmännare kunskap om detta vapen.
Enär nu denna afsöndring blifvit af stiftets consistorium samt Öfriga vederbörande tillstyrkt såsom förmånlig bå - D en 2 Juni f. m. 9 både Fdi' skolans och församlingens rätta vård,‘synes TJlsk. icke hafva bort underlåta att genom en bestämd framställning i detta hänseende föranleda R. St. att fatta ett bokslut, hvarigenom K. M. blefve obehindrad att i detta fall Agå vederbörandes önskningar till mötes. Hvarefter Hr von Hartmansdorff muntligen tilläde: Ang:de en motion äf Frih. Hermelin, att utöfver det förut " beviljade anslaget 2000 r:dr b:co för Vexelundervisningsällska, pets normalskola i hufvudstaden 2000 rtdr måtte ytterligare anvisas för att, under stadgade föreskrifters iakttagande, utgå, så länge denna skola ansåges behöflig för bildandet af skickliga lärare, har Utski yttrat sig sålunda: ”Men då, ef”ter de upplysningar, Utsk. inhemtat, tillfälle äfven gifves ”att vid undervisningsverken i särskilda orter inhemtat, hvad ”sorn erfordras för att blifva en skicklig vexelundervisnings”lärare, och någon klagan öfver brist på sådana lärare i a 11 — ”mänhet icke förspörjes, anser Utsk. något utöfver de till ”normalskolan redan anslagna 2000 r:dr icke böra beviljas.” Detta Utsk:s betänk, är dateradt d. 3 Maj innevar. år. Jag vet cj, hvarifrån StatsUtsk. hemtat sina underrättelser derom, att ingen brist på skickliga lärare förspörjes; de äro åtminstone stridande mot den erfarenhet, Vexelundervisningssälskapets Direction under den förflutna tiden haft och ännu äger, såsom ett ganska färskt exempel intygar. Uti cn skrifvelse frän Prosten Lindberg i Arvika inom Carlstads Stift, d. i3 .Maj, till nämnde Direction säges: ”En stor ”brist äger i allmänhet rum på skickliga vexelundervisnings”lärare. Jag tror mig kunna försvara den satsen, att på ”landsbygden förstå de flesta ännu icke mera än mechani ”ken eller handgreppen.
GeneralAssistansKont. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Mern. och Betänk., nemi. från SlalsUtskotlet: N:o 293, med förslag till stadganden i Biksg:sKonts Eeglemente, ang:de detta verks inkomster samt upbörden och redovisuin - Den 6 Mars f. m. gen af det ingående bevillnings m. fl. medel; äfvensom rörande Riksg:sKont:s styrelse och den vid samma verk anställda betjening; N:o ,295, augrde den uprättade nya RiksStat.en; N:o 296, ang:de öfverlemnande till K. M. af det nya Reglementet för Kiksg:sKont. Bevillningsutskottet: N:0 34, med förslag till Bevillnings-summans fördelning. Lagutskottet: N:o 88, i anledn. af väckt motion, ang:de ett tillägg till 20 g i Kongl. Förordmn om inteckning i fast. egendom; N:o 89, i anledn. af väckt motion om uphäfvande af skyldigheten för den, som under HofRätt vädjar, att ställa borgen för kostnad och skada; samt N:o 90, i anledn. af väckt motion om förändring af 17 kap. 32 § RättegångsBalken. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 8 om aftonen. In fidem protocolli, Alberl Munck, lördagen den 6 Mars 1858. Plenum kl. 10 f. m. Justerades ett prot.-utdrag för gårdagens eftermiddagsplenum, samt pleniprotokollen för den 4, 5, 7 och 9 sisth Januari. Anmäldes till justering men begärdes på bordet Exped.Utsk. under N:o 258, afgifua förslag till underd. skrifvelse samt under N:o 5 5, afgifna förslag till § i Riksdagsbeslutet, ang:de åtskilliga ändringar i nu gällande Legostadga samt motsvarande föreskrifter i allmänna lagen. Föredrogs StatsUtsk:s den 5 dennes på bordet lagda Mern.
M:t täcktes vidtaga åtgärder för beredande af sådan förändring, i hvad Norrige vidkommer, att, under förutsättning af enahanda medgifvande från Sveriges sida, allmän tillåtelse att från det ena af de förenade rikena till det andra transito införa olörtullade utländska varor må kunna beviljas. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 29 Juli 1854. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Juli 1854. Preste-Ståndet den 19 Borgare-Ståndet den 19 Bonde-Ståndet den 21 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående utsträckning af den ät Mosaiske trosbekännare förunnade rätt till bosättning i riket. (Allm. Besv:s och Ekon. Utsk:s Bet:de N:o 37, Utl:de N:o 79 och Mern. N:o 104.) S. A. K. Under behandling af åtskilliga vid innevarande Riksdag gjorda framställningar om utvidgande af de rättigheter, som äro Mosaiske trosbekännare här i riket tillerkända, hafva Rikets Ständer tagit i betraktande de af erfarenheten vitsordade förhållanden, dels att, i de åt judar till vistelseort anvisade fyra städer inom riket, en sådan bosättning ej medfört någon olägenhet eller varit af menligt inflytande på öfriga invånares utkomst och bergning, dels ock att judarnes företagsamhets-anda och omtanke i väsendtlig män bidragit till åtskilliga fabriksnäringars förkofran i riket, hvartill kommer att judarnes växande antal härstädes för framtiden medförer för dem behof af utvidgade tillfällen för bosättning; och som utsträckning till samtlige städer i riket af judarnes härvarande verkningskrets alltså synes vara af billighet påkallad och kunna dem utan våda medgifvas, få Rikets Ständer, i sådant afseende, hos E. K. M:t underdånigst anhålla, att åt de i landet födde judar måtte beredas rättighet att, utan E. K. M:ts särskilda tillstånd, få bosätta sig i alla rikets städer. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 21 Juli 1854. Bih. till B. St. Skrifvelse, N:o 83.
Intresset för denna väg, som äfven har sina stora fördelar, tycktes vara liflig, hvarföre också tillvägabragtes vid första sammanträdet, då ändå lill följd af det skyndsamma bemödandet för en snar undersökning cj så många hunnit komma tillstädes, den ej obetydliga kontant summa, som i och för undersökningens verkställande behöfdes. Kaptenen vid Vägoch Vattenbyggnads-corpsen Hr Leijonancker anlitades och undersökningen försiggick några få månader derefter, men ty värr befanns förelaget f. n. allt för dyrt för att med dåvarande förhoppningar och med tillskott inom orten kunna åstadkommas. Man ville dock ej genast upgifva alla tankar på denna väg förr än man noga sett sig före hvad denna fråga på olika sidor sedd och granskad kunde gifva vid handen; dock till följd af ännu fortfarande ovana vid nedläggandet af kostnader af dylik art, de der endast gifva en indirekt vinst, äfvensom möjligen af andra skäl, kunde man ej, ehuru allmänna sympalhien var för saken, hoppas vinna dc pekuniära medel, som fordrades för dess bedrifvande. Naturligt är att vid denna sakernas vändnind måste frågan om den ena kanalen hvila lill dess att allt rörande den andra Den 31 December e. m. 389 blifvit utageradt. Af detta är en följd alt, utom det att intressena blifvit delade, äfven genom undersökningen betydligt tid gått förlorad och således ej återstått tillräcklig sådan för att åter sammanjemka meningarne och med den kraft som behöfdes arbeta för den först anlagda planen; om jag dertill lägger att en tid af omkring 2 år ej bör anses för stor i vårt för dylika företag ovanda land, för att hinna åstadkomma vana vid en utgift som, ehuru ämnad till en god och nyttig sak, dock för en ort blir så betydlig som denna, så tror jag att R. o. Ad. jemte öfrige RiksStm benäget skola finna alt saken ej kunnat gå annorlunda än den gått och dymedelst ej neka mig sitt bifall då jag härmed ödmjuk!, anhåller, för länets och min orts bästa, att R.
Maj 1835, lill Riksgälds-kontoret inbetalas med två procent årligen å det i samma förbindelse förskrifna kapitalbelopp, Tjuguett tusen trehundratrettiotre Riksdaler 16 sk., hvarjemte fyra procents årlig ränta för det återstående låne-kapitalet bör till samma verk erläggas. 28 Stats-Utskottets Memorial, N:o 308. § 43. A ursprungliga beloppet, Trettiotuscn Riksdaler, utaf del lån, Rikets Ständer under riksdagen åren 1844 och 1845 beviljade Bruksegaren Conrad Bleckert Fitinghoff, för återuppforandet af de, under förstnämnde års sommar, genom vattenflöde förstörda verkstäderna, med tillhörande byggnader, vid Conradsforss bruk i Östmarks socken af Wermlands län, skola till Riksgälds-kontoret, inom hvarje ars utgång, inbetalas sex procent, hvaraf tre procents årlig ränta för det obetalda kapitalet först beräknas och afgår samt återstoden utgör kapitalafbetalning; kommande, detest denna betalningsskyldighet åsidosättes, hela den återstående lånesumman att å Riksgälds-kontorets vägnar indrifvas.