Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammar-kollegii underdåniga utlåtande, i anledning af arrendatorn af Mörrums kronolaxfiske i Blekingelän John Svenssons underdåniga ansökning, att, enär hans inkomster af berörde fiske under de fem sednare åren 1843 —1847 utgjort endast 7,638 r:dr, men arrende-afgiften för dessa fem år uppginge till ^'/öo r:dr, Kongl. Maj:t måtte af gunst och nåd medgifva Kong'. Maj:ts Nådiga Svar, N.o 70. 3 sok;uul'en all från stals-verket återbekomma, hvad han sålunda genom-arrendat skulle hafva förlorat. — Kongl. Maj:t, som på grund af hvad upplyst och anfördt blifvit, så val angående de för ifrågavarande kronolaxfiske tillförene erlagda villa lägre arrendesummor, som ock angående samma kronofiskes nu mera betydligen förminskade afkastning, jemte intrufladt dröjsmål med Mörrums-åns i i § af arrendekontraktet omförmälde uppmuddring, ansåg billigt, att någon eftergift må sökanden förunnas af det dryga arrendebelopp, han sig åtagit, förklarade, enligt Stals-rådels underdåniga tillstyrkande, Sig vilja, uti skrifvelse till Rikets nu församlade Ständers Stats-ulskott, föreslå Rikets Ständer att, med behjertande af sökandens genom det omfbrmälda arrendet iråkade bekymmersamma belägenhet, förunna honom den eftergift, alt arrende-afgiften för nästlidet år, äfvensom för det nu löpande arrendeåret, varder till hälften nedsatt, med förbindelse för sökanden alt fullgöra, hvad arrendekontraktet i öfrigt stadgar. Ex Protocotto, C. Haltberg. Ant. till Exp.-Utsk. d. 21 Febr., kl. 9 f. m. Kongl. Maj.ls Nådiga Svar uppå Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående Riksdagens förlängning-, Gifvet Stockholms Slott den i5 Februari 1848.
Hrr ledamöter, hvilka sett denna sak från den kalla beräkningens sida, får jag lemna den upplysning, alt undervisningen vid det ifrågasatta institutet för blinda skulle komma att blifva ganska praktiskt användbar och sålunda för fäderneslandet ganska nyttig. Den i ämnet afgifna promemorian säger i detta afseende, alt, ”i likhet med insliluterne för blinda i andra länder, bör vid det, såsom jag vågar hoppas, härstädes blifvande, undervisningen varda trefaldig, nemi. intellectuel för förståndet och minnet, technisk i handarbeten, såsom väfning, korgflätning, borstbidning, tillverkning af tågmattor, af listmattor och af listskor, samt specielt för flickorna, i sömnad,stickning, virkning, knyppling, tillverkning af pappoch halm-arbeten m. m. samt musikalisk. I afseende å den sistnämnda, eller den för de blinda i allmänhet så kära undervisningen i musik, särdeles den andeliga, bör, såsom bevis på framgången deraf i andra länder, här icke lemnäs oanfördt, att, både i Tyskland och Frankrike, elever, som utgått från derstädes befintliga institut för blinda, blifvit anställde såsom organister vid kyrkor, och att för närvar., enligt tillförlitliga underrättelser, sådane befattningar vid icke mindre än 5 kyrkor i sjelfva Paris samt för öfrigt i Frankrike vid 7 cathedraler och lika många landskyrkor innehafvas af blinda personer. Hvarjemte och såsom exempel på hvad blinda personer med kraft och ihärdighet i viljan kunna uträtta, bör nämnas, att äfven här i Sverige 2:ne nu åldrige blinde finnas, som ifrån yngre åren med barnaundervisning försörjt och ännu försörja, den ene sig sjelf och den andre både sig sjelf och sina gamla, orkeslösa föräldrar.” Detta tyckes utvisa, att vid det ifrågasatta institutet verkligen vore något att inhemta. Det är ett misstag, att antalet af elever skulle inskränkas till 12; ty dessa äro fri-elever och rum finnas lill oell Den 7 December e. m. 237 med för 24 a 36. På dessa skäl och med stöd af hvad jag för öfrigt i ämnet anfört, yrkar jag bifall till Hr af Zelle’ns motion.
Sal tpeter till verkningen har, sedan lösningspriset nedsaltes, småningom minskats till mindre än 600 LH. årligen, och upphör troligen i det närmaste; ett bevis att arbete och omtanka i denna ort finna andra mera lönande utvägar att vinna arbetsförtjenst, och att näringen ej utan praemier här kan blifva beståndande. Forslande förefaller hufvudsakligen till afvttrande af egne produkter uti Släderne eller vid mai knadsplatserne samt för lega frun en del bruk och från 25 från Norrköpings siad. Det utgör ingenstädes någon allmännare binäring, undanlagande för Wikbolandet, någon kortare tid om vintern, då bönderna forsla varor till och från Stockholm. Entreprenad af hållskjutsen, som på flere ställen i Länet äger rum, kan ännu mindre anses såsom lönande binäring, lika litet som åtagande af Reserv-skjutsen emot lega. Jagten är ringa. Rofdjurens på vissa trakter tilltagande mängd är ett bevis att den idkas allt för litet. Länets invånare hafva derföre utfäst större praamier för dödandet af Varg och Lodjur, hvilka praemier särskildt uti flere socknar blifvit ansenligen förhöjde. Man hoppas att dessa praemier skola föranleda vargynglets uppsökande och förstörande vårtiden, och slägtets förminskande i dessa nejder, samt att sådan jagt skall utbildas till näringsfång för dem som dertill ega fallenhet. Räffångst har hittills varit den mest lönande jaglen. Skinnen säljas på marknaderne för 6 å '7 R:dr Banko stycket till uppköpare som föra dem utrikes. Bränvinsbränningen har blifvit en betydlig binäring, ej allenast så, att mängden landthushållare derigenom förvandla sin jordafkastning uti en vara sorn är mera lätt att föra till afsättningsorten, utan ock på det sättet, att på vissa orter de fleste, och på andra blott de driftigare eller mera tilltagsne jordbrukare, uppköpa spannmål och potäter samt tillverka bränvin deraf, hvilket sedermera försäljes der det bäst betalas.
barn, en emellan vara nog, intet, och renaste och bästa — ty döden med deles icke De tolka din själ, som i längtan strömmar långt, långt ut öfver lifvets dal, som bryter, i jubel, i tårar, i drömmar, sitt väsens fängslande, trånga skal. därför oförgängligt Vemodigt icke Äfven svettdroppar. M o t insändande af 2 k r. i postanvisning erhållas alla de under året utk o m n a numren, äfvensom de återstående till årets slut. Iduns Expedition. En episod af Laura Fitinghoff. s fyl ärtens gås » firades m e d stor middag. Man / O r hade k o m m i t öfver svartsoppan o c h p i e c e d e resistance, själfva gåsen, och var inne på de lättare anrättningarna m e d vin, s o m gnistrade, o c h champagne, som pärlade i glasen, medan de sedvanliga talen k o m m o, fåordiga, konventionella att börja med, sedan, allt eftersom middagen skred fram, upprymda, till sist sentimentala. Värden blickade rörd öfver till sin hustru, hvilken i sällskapsdräkt af halmfärgadt siden presiderade s o m värdinna vid bordets motsatta ända. » Så vilja vi, min hustru o c h jag, » af slutade han sitt tal, » alltid år efter år fira denna dagen m e d er, våra sanna, trofaste vänner; ingen svike 1 I ären alla själfskrifna gäster här den tionde nov e m b e r. Den dagen skall alltid firas som vårt h e m s o c h vår vänkrets lyckofest, o c h på lyckans o c h framgångens altare lägga vi s o m brännoffer den feta gåsen. Så må gudinnan alltid vara oss h u l d! För den skålen dricka vi i botten o c h så — ned med glasen I » Stämningen hade nått sin h ö j d p u n k t. Efter skålen o c h de fyrfaldiga hurraropen flögo vid det elektriserande k o m m a n d o o r d e t af värden glasen i golfvet, m e d rasslande klingande ljud.
Regeringsformen af 1772 stadgar likaledes i 54 §., att Städerne i Riket förblifva vid deras vällångna Privilegier och rättigheter som dem af fordna Konungar gifne och förlänte blifvit , dock så att de efter tidernas omständigheter och det allmännas nytta och gagn lämpas. Förordningen af den 26 Maj 171 y tillåter Frimästare, Skråordningen af den 27 Junii 172', 6 Art. t; §, samt Förordningen af den 2 Junit >724 likaledes ; men sådant upphäfdes genom en, uppå Ständernas underdåniga till styrkande, grundad Kongl. Förordning af den 20 julii 1731. Genom Kongl. Resolution å Städernes besvär 1723, 17-7) !73‘l i 757j förbjudes till och med för verkelige Mästare i Städer att i8o Den io Februarii. idka handtverk på Landsbygden och ålägges dem att sist inom är och dag inflytta till Stä-: derna, eller afstå från handtverket. Resolutionen på Städernes besvär 1704 m. fl. öfverlemna till Magistraterna och Embetena att bestämma det antal mästare, som hvarje Stad får äga, och bönhasar eller sådane som arbetade utan att vara mästare belädes med 40 marks böter och varans confiscation. Efter Landshöfdinge-Instructionen af år 1754 fingo inga andra Gärningsmän, än Skräddare, Skomakare och Smeder, nedsätta sig på landet m. m. Af allt detta torde man med skäl kunna sluta, att alla Författningar, rörande Skrå-Inrätt, ningen, sjelfva SkråOrdningen inberäknad, äro Kongl.
(Foitsättning.) § (Grundar sig på Rikets Ständers beslut, enligt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 322.) Till Kongl. Majrts Nådiga disposition, för att utgå såsom gralification åt Akademie-Adjuncten C. O. Ramström, derest Kongl. Maj:t, efter anbefalld och verkställd undersökning om den vid Stockholms Lyceum följda läromethod Bih. till fl. St. Prof. 1845. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 53 Baft. 1 2 Stats-Ulshottets Memorial, N:o 328. och dess resultater, skulle finna bemälde Akademie-Adjunct, genom inråttan - det och vidmagthållandet af delta Lyceum, gjort sig förtjent af en sådan uppmuntran från Statens sida, hafva Rikets Ständer anslagit en summa af Tretusen Riksdaler, hvilken bör af Riksgälds-Contoret, i öfverensstämmelse med högstberörde Nådiga disposition, utbetalas. § (Grundar sig på Rikets Ständers, enligt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 321, fattade beslut.) Till understöd för en ny kyrkas uppbyggande i Christinehamn, hafva Rikets Ständer beviljat nämnde Stadsoch Warnums landsförsamlingar ett lån af Tjugufem Tusen Riksdaler, emot Tre procents ränta och Två procents årlig capital-afbetalning; och skall denna lånesumma, efter emottagandet af derför afgifven och godkänd skuldförbindelse, utbetalas af Riksgälds-Contoret, i nion af kyrkobyggnadens fortgång och sedan församlingarnes egna, härtill disponibla, tillgångar först blifvit använda. § (Grundar sig på Rikets Ständers beslut genom omröstning i Förstärkta Stats-Utskottet, enligt detta Utskotts Memorial N:o 323, och bör införas näst efter den i Memorialet N:o 317 föreslagna 5 §.) Till Kongl. Maj:ts
N vember 1756 skall innehålla, en underdånig hemställan hos Kongl. Maj:t göras, att Kyrkohemman» Åboers, uti Skane, Enkor eller barn, enär deras Män och Fäder befinnas hafva väl häfdat, odlat och, i anseende till Åbyggnaden, vidmagthållit Kyrkohemman, måga, emot billig städja, sorn af Kyrkoherden och Församlingen i vederbörlig ordning bestämmes, varda till Äboer å ledige Kyrkohemman antagna och uti Åborätten bibehållne. Vid granskningen af hvad sålunda blifvit anfördt, samt af de äldre Författningar, hvilka till stöd för Motionen blifvit åberopade, har Utskottet funnit, att, om desse å ena sidan försäkrat Åboerne å Kyrkohemman, samt deras efterlefvande, om företräde till besittning å sådane hemman, hafva likväl vilkoren af ärlig afgäld för hemmanens besittning icke dervid varit bestämde, hvilket icke heller kunnat ske utan inskränkning af den rätt, som måsta anses tillkomma eulivaregareaf jord, varesig *38 Besv. och Ekon, Utsk.
Oförgätliga tid, då vänskapens frö slår rot och frodas för att växa till och bära frukt. Sköna tid, då små sorger visserligen för stunden kännas bittra, men blåsas bort af vinden, som smyger genom lockarne och smeker kinden, och lämna rum för det oskuldsfulla barnasinnets borna anspråk på glädje och lycka. Idun IS 3 2 •• — &lt; N:r 10. B y r å: 5 Sture gatan 8 (ingång från Humlegårdsg. 19) Annonspris: 25 Öre pr petitrad ( Fredagen den, 9 mars 1888. Tidningen kostar Redaktör och endast 1 krona för qvartalet. postarvodet inberäknadt. Ingen lösnummerförsäljning! FRITHIOF utgifvare: HELLBERG. A l l m. Telef. lasta årg. Utgfifning-stid: hyarje helgfri fredag. Sista numret i hvarje manad innehåller en fullständig mode-o. mönstertidning. Prenumeration sker: I landsorten: å postanstalterna. I Stockholm: hos redaktionen, å Stadspostens hufvudkontor, i de större boklådorna samt å tidningskontoren. A u r o r e Von Haxthausen. (Klara Kuhlmann.) &gt;,en 7 sistlidne februari afled i hufvudstaden en af de rikast begåfvade qvinnor, de senaste årtiondena haft att uppvisa i vårt land. Under sitt eget namn känd, älskad och aktad inom en vidsträckt umgängeskrets, har hon äfven tilldragit sig en allmännare uppmärksamhet genom de alster inom musikens och literaturens områden, som hon utgifvit, de sistnämda under signaturen Klara Kulilmann. Hennes bild i detta nummer försvarar så- lunda väl sin plats i Iduns qvinliga porträttgalleri. :: för sin själfullhet och gästvänlighet. U t o m guvernanterna och friherrinnan Gyllenhaal sjelf tog äfven dennas halfsyster fröken Silfverstråle — afgudad i familjen under namnet » Moster Märta » — betydlig andel i den talrika barnskarans vård och utveckling.
Sedan komiterade gjort detta medgifvande sä yttra de, såsom orden lyda, att myntförsämringen : r,derest den verkligen kommer att inträffa, måste ega rum så långsamt, att, om man än antager möjligheten deraf, att grundskatterne, derest de voro i penningar bestämda, sålunda successivt blefvo nedsatte under de belopp, hvartill de skulle hafva uppgått, så framt de fortfarande funnits i persedlar bestämde oell lösningspriserna af varuvärdenas omvexling beroende, en dylik nedsättning blefve snart sagdt omärklig. En icke ringa del af den ordinarie räntan utgöres dessutom redan för närvarande med bestämdt penningebelopp; och i afseende på alla de räntor, ifrån hvilkas utgörande befrielse, i följd af andra onera, ålnjutes, såsom af rusthåll, gästgifveriet m. fl. vore möjlig förändring i beloppet för Staten likgiltig”. Vill man nu på ett tydligare språk, jemväl öfversätta dessa ordalag, så komma de att lyda sålunda: komiterade medgifva visserligen, det grundskatternes förvandling i kontanta penningar kan, i händelse af myntförsämring hafva till följd nämnde skatters förminskning, ehuru detta är af ingen betydenhet, då myntförsämringen måste antagas icke kunna ske annorlunda än ganska lång samt, hvarigenom skattenedsättningen också icke låter sig så tydligen förmärkas.
Om så är, synes det vara en billig begäran, att man lättar revisorernas arbete och besparar deras tid i möjligaste måtto, så mycket mera, som jag är öfvertygad, att alla ledamöter af R. o. Ad. likasom nationen önska, att denna granskning må vara grundlig och riktig. Huru är väl detta möjligt, om icke tiden besparas? Sätter man på ena sidan den kostnad, som blefve förenad dermed, att K. M. förordnade en särskild person och icke 9 H. 4 7 Den 17 Juli f. m. Statscont. att utarbeta formuläret, och sätter man revisor rernas tid på andra sidan, så hemställer jag på hvilkendera sidan de starkaste skalen skola tala; och jag kan derföre icke annat än tillstyrka en und. hemställan till K. M., att detta arbete, såsom varande afvigt för statsrevisorernas tid, måtte så skyndsamt som möjligt företagas och icke förhindras af embetsverkens bristande tid. Uppå derom gjord propos. beslöt R. o. Ad. en sådan und. anhållan till K. M., som Hr Lagerhjelm föreslagit. 3a § i utlåt. Denna $ ansågs ej erfordra någon åtgärd. 33 § i utlåt. N:o 22 och 11 punkt, i utlåt. Biföllos. 36 § i utlåt. N:o 22 samt 12 punkt, i utlåt. Frih. von Schulzenheim, Dav.: Då SlatsUtskls betänk. N:o 22 hos It. o. Ad. förevar till öfverläggning, tog jag mig friheten att vid dess 36 § afgifva några anmärkningar. Som det synes af den nu upplästa 12 punkten i betänk. N:o 170, har StatsUtsk. icke behagat deråt skänka något afseende. Utsk. har deremot, jemte det Utsk. vidblifvit sin förra .åsigt, för densamma anfört ett ytterligare motiv, hvilket jag anser påkalla ett svar.
Götha Canal-Bolags samt Malmö Diskonters öfriga Capitalskulder jemte derå till den j:ste October 1817 upplupne räntor liqvideras, till fulla beloppet, på det sätt, att hälften inlösas genast med Kiksgälds-Sedlar, och för den andra hälften utgifvas Riksgälds-Contoirets Obligationer, ej på högre, än 100 R.drs valeur, hvilka sedermera inlösas på fem terminet, under loppet af 2§ år, med en femtedel hvar sjette månad, utan ränta. De för Götha Canal-Bolags samt Malmö Diskonters skulder utgifne Obligationer, när de begagnas till liqviderande af Lån, hvilka från endera af desse Diskonter blifvit meddelte, må beräknas till fulla beloppet, hvarå de lyda. 6. Alla hittills vid Götha Canal-Bolags samt Malmö Diskonter uti Lånliqvider endast \ 534 Prof. Uidr. d. z Juni lgiB.' såsom Hypothek emottagne Diskont-papper, så. val Assignationer, som 3 procents Reverser och på Götha Canal-Diskonts afslcrifningsräkning ställde invisningar, hvilka af Directionen i Stock-, holm äro attesterade, må vid slutlig liqvid beräknas till fulla beloppet hvarå de lyda, med tillägg af den å 3 procents Reverserne och afskrifningsbevisen till depositionsdagen upplupne ranta; och förhålles på enahanda sätt med dyli-, ka Diskontpapper, hvilka hädanefter i förrberörde ändamål ytterligare varda deponerade, med iakttagande likväl deraf, att räntan å desse DD skontpapper endast beräknas till den ltste Oc-, tober 1817. 7. För Götha Canal Bolags samt Malmö-, Diskonter kommer serskild redo att göras, och derert, emot ali förmodan, sedan skulderne blif-r vit till fullo liqviderade, öfverskott vid någondera af desse Diskonter skulle uppkomma, skall ett sådant öfverskott tillhandahållas, i första rummet
Närde det med bär och honung ildrig hörde jag om hyllning, Aldrig talte man om dyrkan, Och det växte upp behagligt, Utan att jag kände ömkan. Växte till en fager yngling. - Ärestoder, äredikter, Långa, stolta processioner, Krans af ek och krans af lager, Han det var, som först af alla Allting syntes mig så ringa Byggde sig en reslig boning, Mot att hedras, som en konung Krökte enens stam till båge, Hedrad blef i forna dagar, Lade ok på vilda oxen, Han, hvars saga jag vill tälja. — Satte plog i gröna jorden, Lade järn i röda ässjan, Drog ur linet sega tågan. En gång bodde våra fäder Och han lärde ut sin visdom, Hjälplöst arma utmed stranden; Gjorde lifvet godt för alla Ägde icke ännu plogen, Och blef kallad drott och konun Ägde icke ännu bågen, Ägde icke ännu nätet, Skylde sig med gräs och hudar, Ändtligen, förmäler sagan, Bodde uti nakna grottan, Efter lång och bragdrik lefnad Födde sig af mask och mussla. Lade han sitt hufvud neder I den sista goda hvilan; Och i tårar fromma mänskor Men en dag af dessa arma Büro honom ned till stranden, Varsnades ett sken på hafvet. Funno där den samme jullen, Det kom närmre, det kom nära! Hvilken en gång honom bragte, Och i skenet sågs en julle Och på båtens botten lade Komma ilande på vattnet Folket ned den ädle kungen. Utan segel eller åror. Men i ångest talte någon: Snart låg båten invid stranden, » Skall den gudasände hjälten Och de vilda mänskor sprungo Fara utan eftermåle Ut i vattnet att den möta. Öfver hafven till de makter, Och då funno de i båten Som med undran honom vänta?
Inträffar, medan Riksdag är uppskjuten, något af de fall, då, enligt bestämd föreskrift i denna Regerings-Form, Urtima Riksdag borde hållos, och infaller ej den utsatta dagen för Riksdagens fortsättning före utgången af den lid, sorn för Urtima Riksdagens öppnande skulle iakttagas, varde Riksens Ständer kallade att viss dag inom nämnde tid åter sammankomma. I händelse af sådan underlåtenhet, som i 95 § om förmäld är, sammankomrne Riksens Ständer Förslag till 'lindringar i Grundlag arne. 37 sjelfmant till fortsättning af Riksdagen å den i samma § bestämda dag. Tidigare, än efter Tjugonde för sta dagen från kallelsens kungörande i Hufvudstadens kyrkor, må icke i något fall dag för Riksens Ständers återkomst utsättas. Rlksdags-Ordningen, § Riksdag må ej räcka längre, än Tre månader från den dag, då Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Slals-Utskott underrätta. Skulle likväl, vid nämnda tids förlopp, ärendena ej vara a (gjorda, anmäle Riksens Ständer det hos Konungen, och äske, att Riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst en månad derefter; börande minst Trenne Riks-Slånd hafva sig om denna önskan förenat. Händer sig, att vid den sålunda förlängda lidens utgång, målen ändå icke blifvit afslutade, gånge som i Regerings-Formens 109 § stadgadt är. Riksdag må äfven slutas innan Tre månader till ända gått, enär samtliga Stånden sådant begära. Rik. lill R. Riksdag må ej räcka längre, än Tre månader frän den dag, dä Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Stats-Utskott underrätta. Skulle likväl, vid nämnda tids förlopp, ärendena ej vara afgjorda, anmäle Riksens Ständer det hos Konungen, och äske, att Riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst en månad derefter; börande minst Trenne Riks-Ständ hafva sig om denna önskan förenat.
Jag kun köpa en egendom, och det är icke alltid sagdi, alt jag skall tillträda densamma den i4 Mars, ty jag kan få, enligt öfverenskommelse med säljaren, tillträda den hvilken dag som helst. Jag känner åtminstone ingen lag, som förbjuder mig att t. ex. den a4 December tillträda egendomen. Mantalsskrifningen åter är bestämd, men, såsom jag nyss yttrat, är flyttningstiden, ehuru i lag fastställd, dock beroende på enskild öfverenskommelse och kan ske hvilken dag som helst. Det är med afseende härpå, som Utskm föreslagit ifrågavar. stadgande samt gifvit detta mom. nuvar. redaction. Hr Printzensköld, Carl: Det vill synas mig som den mellanmening, hvarom nu är fråga, vore ganska nödvändig att bibehålla, och alt Frih. Cederström haft orätt i sin anmärkn.; ty, såsom Hr von Rosen anfört, det är icke gifvet att tillträdet af en fastighet skall ske den i4 Mars, ehuru lagen stadgat denna tid, i händelse annat aftal icke är träffadt. Det händer tvertom icke sällan, att tillträde af hemman, i följd af särskildt aftal, sker före den 14 Mars. Jag får dessutom fasta uppmärksamheten på att en inflyttning kan vara tilltänkt att ske den i4Mars, men att sådana förhållanden sedermera, efter mantalsskrifningen, inträffa, att inflyttningen icke sker. Jag tillstyrker derföre, att morn., sådant det af Ulsk:n blifvit föreslaget, måtte få qvarstå oförändradt. Efter af Hr Frih. o. Landtm, gjorda propos:r först till Den i5 Mars f. m. bifall å Utskrns förslag till ifrågavar. t mom. af 23 §:n utan förändring, och sedermera till detsammas antagande sned den af Hr von Hohenhausen eller ock den af Frih. Cederström föreslagna förändring, hvilka proposu" med blandade ja och nej besvarades, hlef förnyad propos. till bifall å Utskrns förslag utan förändring framställd samt med starka ja och åtskilliga nej besvarad, hvarefter Hr Landtm, förklarade den sista propos:n vara med ja besvarad. atdra momentet. Hr von Rosen:
Jag anhåller vördsamt, att vid detta, såsom vid alla andro tillfällen, ja-propos. måtte blifva gjord på Utsk:ns betänk, och att, i händelse den ej skulle med ja besvaras, det då må blifva fråga om hvilken contra-propos. ibland de flera framställda R. o. Ad. gillar. Frih. Stjernstedt förklarade sig vara förekommen af Hr von Hartmansdorff. Frih. Gederström: För min del kan jag ej instäm ma deruti, att Utsk:ns förslag må blifva ja-propos., innan dc särskilda olika propos:na, som här blifvit framställda, (Alt tillfälle att göra sig gällande; ty mati kan ej i en contra - Den 20 Februari f. m. 515 propos. få in mer än ett förslag: således är det helt klart, att då åtskillige af R. o, Ad:s ledamöter yrkat, att procenten skall bestämmas lill 33-J, ocb andra i öfverensstämmelse med RorgareSt:s beslut till 4° proc. m. fl.; så måste man val bafve en conti a-propos., som lemnar öppet för R. o. Ad., alt, i händelse Utsk:os förslag ej anlagts, välja emellan de öfriga. Om meningen vore att afvittra Utskins förslag ifrån all deliberation ocb sedan votera emellan Hr Ribbings förslag af ingen proc. å ena sidan, och Hr Lefreäis al högst 25 proc. å den andra sidan, så vore det en helt annan sak; men då detta ej lärer vara meningen, så anser jag att den ordning, som Hr Frih. o. Landtm, framställt, är belt ocb hållet ledande lill målet, att nu få en voteiing i stället för tre. Hr von Hartmansdorff: Jag kan visserligen ej bestrida den sista värda talaren, eller någon annan ledamot, att få propostna så sönderdelade, att det möjligen röstades huruvida det skall heta högst eller minst o. s. v. Men jag tror det vara en bestämd rättighet för dem, som gilla Utsk:ns betänk., att få detsamma framstäldt i ja-propos:n. Hr Lefre'n: