Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet får derföre vördsammast tillstyrka, det mätte Riksens Stan-, der hus Kongf Maj:t i underdånighet anhålla om dep Författnings utfärdande, att ett så tillräckligt antal befäl, af de vid Amiralitetet tjenstgörande Officerare matte Cotpnrenderingarne åt - Dtn 16 Juth *401 följa , som nödigt är , för att leunna pä manskapet hålla ordning , och att desse Officerare måtte forpligtas att hindra , det de skjutsande må kunna tvingas att skyndsammare’, än författnmgarne bestämma, fortskaffa det tågande manskapet, samt i öfrigt förekomma all misshandling, och allt förolämpande bemötande. Hvad den af Riksdagsmännen från Stora ^Kopparbergs Län gjorda hemställan vidkommer, att skjutslegan måtte få bero på frivillig öfverenskommelse imellan resande och skjutsande, förutsätter den, å de sednares sida , mot en vägfarande, som ofta är nödsakad, for angelägenheten af det ärende, han på viss tid måste hafva ombestyrdt, underkasta sig hvilka kostnader som heldst man honom må ålägga, en billighet och hjelpsamhet, sorn nog mycket är stridande mot den erfarenhet hvilken hitintills i detta afseende blifvit ådagalagd. Om obilliga prejerier mot resande icke varit sällsynta på en tid, då endast vissa tillfälligheter, för några timmar, gjort dem beroende af de skjutsandes välbehag, låter möjligheten af vägfarandes fortkomst icke tänka sig, om detta beroende skulle i alla händelser inträffa. Det är ock derföre, som i alla hyfsade Stater skjuts-inrättningar finnas, med ålagd skyldighet, att, för viss bestämd lega., fortskaffa resande; och Utskottet är fullkomligen öfvertygadt, det sådana anstalter i Sverige omöjligen kunna Umbäras. Icke heller tyckes det vara tjenligt, att skjutslegan för hvarje år vid Markegångs-sätt nin - 1402- Den 16 Juli. ningarne bestämmes efter fodrets olika pris. Hvilken villervalla det skulle medföra, att skjuts* legan i särskilta
Ständer i underdånig skrifvelse uttrycka deras öfvertygelse om nyttan och behofvet deraf, att Folkskolor anläggas på alla de ställen, der sådane äro behöflige; 2:0 att kostnaden derföre icke bör bestridas genom beskattning eller allmänna anslag; 3:o att besörjandet af sådana undervisningsanstalter ovilkorligen bör tillkomma Communerne, såsom ett både Christ Bili. till R. St. Fröt. l834• 4 Sami. 2 Afd. 2 8:de Häftet. lo Statssamt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Betänkande Nio 34- ligt och medborgerligt åliggande, hvarifrån ingen må undandraga sig att bidraga; men att, i afseende på sättet och medlen att befordra dessa anstalter, Communerne icke må tvingas genom någon allmän lag eller föreskrift, utan att detta må bero på deras frivilliga öfveréuskommelser och beslut i följd af de locala omständigheter, som på hvarje serskildt ställe kunna förefinnas och erbjuda sig, såsom lämpliga för ändamålet; 4:o att Biskopparne och Landshöfdingarne må anbefallas att med verksamt nit vaka öfver denna angelägenhet, och uti dertill utljsté Sockne-slämmor kraftigt uppmana försaralingarne till inrättande af Folkskolor, samt alt med dem samråda och öfverenskomma om sättet och medlen huru de höra till vägabringas; att härvid, bland andra utvägar, bör i öfvervägande komma, hvad harts Jönsson föreslagit: nemi. huruvida någon tillgång af kyrkornas fordna eiler nu innehafvande egendom kunde vara att påräkna, samt huruvida någon del kunde anslås af de inkomster, som falla af lediga Pastorsoch Comministers-beställningar, då tvister uppstå om deras återbesättande, äfvensom att en underdånig berättelse, om allt hvad sålunda förekommit och afgjordt blifvit, bör till Kongl. Majrt insändas; 5:o att Domcapitlet bör för hvarje år till Kongl.
Friherre Palmstjernas, Garl OttOj denna dag väckta motion, om skyldighet för fastighetsegare och andra förmögna personer, som å kurhus - Pmt.-utdrag den 48 December 484-7 49 hus eller motsvarande sjuk vårds-inrättning intagas, att derför erlägga serskild betalning. Herr von Hohenhausen^ } Mich. SilviuSj denna dag väckta motion derom, att en lämplig bevillning må åläggas bolagen för privat-bankerne, samt ingå till Rikets Ständers bank för att användas till inköp af silfver. Herr ThamSj Sebastian Mathiasj denna dag väckta motion om tillägg och förändring af 14 § i nu gällande bevillnings-förordning. Bevi/lningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskotten: Grefve LevenhauptSj Gustaf , denna dag väckta motion angående förbud emot bränvins-bränning å statens egendomar. Banko-utskottet: Herr von Hohenhausens„ Mich. SilvuiSj, denna dag väckta motion, att silfver må inköpas för den årliga bankovinsten till ett belopp, som står i lika förhållande till bankens sedelstock, som den bevillning, hvilken kan åläggas privat-bankerne, befinnes stå till deras för skottåret utelöpande sedlar. Lag-utskottet: Herr BruceSj Robert Edv., denna dag väckta motion angående förändring i straffet för mened och falskt vittnesmål. S. D. Remitterades till Stats-utskottet: Kongl. Maj:ts den 15 dennes på bordet-lagda nådiga proposition af den 3 i denna månad, rörande den till skolorna i åtskilliga städer inom Lunds stift utgående helgonskyld, jemte ett i anledning deraf nu afgifvet yttrande. Bevillnings-uts kottet: Kongl. Maj:ts den 15 dennes på bordet lagda nådiga skrifvelse af den 7 i denna månad, med förslag till förändrad tull-taxa. Bih. till K. St. Remitterades tili Stats-utskottet: Friherre Rosenblads, Carlj denna dag väckta motion, att ett anslag af 36 tunnor spanmål måtte anvisas åt kyrkoherden i Södertelje, till ersättning för indraget ständigt vederlag.
Som punkten nu är iedigerad, kunna Konungens rådgifvare ställas inför riksrätt och dömmas till ansvar för ^itt hafva godkänt en säkerhet, sorn sedermera icke befunnits innebära någon säkeihet. Jag fortfar i min begäran om utbyte af ordet Konungen emot vederbörande myndighet. Hr Printzensköld: För att komma ifrån saken utan att på något sätt binda ansvaret vid högsta makten, föreslår jag att i morn. skulle inflyta — behörigen pröfvad och godkänd, i stället för af K. M. pröfvad (Stc. Hr Lefre'n instämde med Hr Printzensköld. Hr Rosenblad: På de skäl, som af Hr Lefre'n blifvit anförda, instämmer jag i yrkande af en redactionsförändring och anhåller om propos. på, alt ordet vederbörligen må införas i stället för af Konungen. Frih. Sprengtporten: Denna dhcussion kan visserligen förkortas, då jag förklarar att, såvidt jag tänkt mig saken, och likaledes Utsk., har meningen icke varit att Konungen skulle ingå i någon detaljerad pröfning af sådana säkerhelshandlingar, som kunna erbjudas, utan blott att Konungen skulle bestämma säkeiheiens beskaffenhet i hvarje fall. Föi' öfrigt instämmer jag i Hr Rosenblads redactionsförslag. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt om han rätt fattat meningen, vore den, att orden "af K. M.’ skulle utbytas emot ordet vederbörligen. Hr P r i n t ze n s k ö I d: Jag vill visserligen icke strida om ord, ty behörig och vederbörligen kunna svara mot Vivallannat, men jag tror alt i lagspråk är det förra ordet bättre än det sednare, hvarföre jag hemställer, att R. o. Ad. må besluta: behörigen pröfvad säkerhet. Frih. Sprengtporten: För min del måste jag anse, att det egentliga ordet är vederbörligen, efter det afser vederbörande, som pröfval säkerheten. R. o. Ad. biföll dei efter 6 punkten med den förändring, att orden ”af K.
Redogörelse öfver den kos undertecknad m 1611 Den af Högvälborne Herr Landshöfdingen och Riddaren Lorichs upphandlade och under min vård tagne Si>anmål waföres . Hvit Halra. Svart Hafra. Tapr -c T:r pr -c 73 — 73 Summa | 73|—j 73J ( 95 ) o upplagde Undsättnings-Spannemål Ar 1827. Hvit Hafra. V t B i t ill undsättnings-behöfvande äro lefvererade enl Landshöfdingen och Riddarens Anordningar N:o 1. 4 — N: o 2. N: o 3. 15 Emot Contant betalning äro försålde dito emot Reverser Till Er ono-Mag a v. ine t i Fahlun äro enligt Herr LänsRokhållaren Östlings Irenne qvittencer lefvererade För intorkning m. m. af den imder hela sommaren för pe per Tunna Näsgård den Svart i Ilafra. Summa [ 73j—| 75|— O. Forslind. 9Ied härstädes förvarade Original lika lydande intygar. Fahlun å LandsContoret den 12 Mars 1851. P. J. Lindbom. Afskrift. ( 96 ) N:o i. Anordning. Herr LandsKamereraren O. Forslind utlemnar emot denna Anordning till Sparring Anders Jansson et Camerader, Fyra Tunnor Hvit Hafre oell en Tunna Svart Hafre af den af mig inhandlade Spanmål. Fahlun å LandsContoret den 11 April 1827. P. D. LO lil C IIS. P. J. Lindbom. qvitteras Eric (bom.) Matsson i Stensbo, Grytnäs. a tergo. Den å andra sidan utgifna Anordning af kron-Hafra af Höga Lans Hofdinge Ämbete gifver undertecknad Eric Mattsson i stensbo och grytnäs fritt Lof att uttaga säden, som sjelf är delägare derj til Lika niäd mig. Spöring Anders Jansson. Herr LandsKamer.
Den unga sångerskan har en särdeles vacker och klangfull stämma, som tydligen erhållit en god utbildning, och som, om den fortfarande väl ansas, lofvar att varda synnerligen användbar. Nå- gon osäkerhet i tonanssats och takt får man väl tillskrifva en lätt förklarlig rädsla hos debutanten. Fröken Hulting fick efter den svåra månskensarian mottaga en liflig applåd, liksom hon ock efter aktens slut särskildt inropades. K. Dramatiska teaterns senaste program har erbjudit en brokig omväxling och Bynes lifligt slå an på en kväll från kväll lika talrik publik. Det öppnas med en dramatisk episod på vers af vår skattade diktare K. A. Melin, benämnd » Vid Breitenfeld », i hvilken utan all uppstyltning på ett varmt och poetiskt sätt skildras ett litet romantiskt kärleksöde mot den stora segerns fosterländska bakgrund. Ämnets art är ägnadt att lifligt tilltala en patriotisk publik, och författarens talangfulla behandling som de spelandes @ nder samtal med den språksamma flickan gick tiden fort nog, til Is postiljonen kom in i salen. » Jaså, är det mamsell, som skall åka med mig till Grästorp? Rappa på då, så är hon snäll. Hon har väl något pick o c h pack, kan jag tro. Ge mig lappen, så skall jag styra om det. » Kerstin var tacksam för den erbjudna hjälpen, och sedan hon fått sin lilla koffert säkert placerad på skjutskärran, bar det i väg med sakta fart. Ännu var det alldeles mörkt. Regnet fortfor att falla, och Kerstin började bli våt. Hon märkte, att de foro genom idel skog, och ingenstädes kunde hon skönja ljuset från en människoboning. » Det är ett fördömdt regnande i höst, » började postiljonen samtalet. » Därför blir det också missväxt på potatisen öfverallt häromkring, och en hård vinter få vi. Det " blir svårt nog för den fattige, skall jag säga. Har hon varit uppåt de här trakterna förr? » » Nej. » » Ja, hon kunde gärna ha blifvit där hon var, för hon kommer till ett riktigt rackarhål.
Försummar någon af Kongl. Majus Betjente, sam med ett slikt ContractS contrasignerande och ut« gifwande m. m. i och för tjenste» hafwer alt skaffa, iakttagandet häraf, fylle skadan, och stadne derjemte i det answar som 29 §. utsätter. Till Eontracter emellan cnskildte Personer bcstä Contrahenterne Srämpladt Papper kill hwar stn hälft, em ej annorlunda dem emellan affall är. §. N. Enar Obligationer, deribland alwen ä Län till Officerares accorder, löpande Sedlar, godkände eller accepterade Räkningar, godkände eller protesterade Asstgnatjoner, de mage innehafwas af enskilte Personer, eller Publise Werk, för Domare och Execurorer uppwifas, böra de, med det undantag, bwarom stadgas ' 7 §. t Mom. af Kongl. Majus Nadina Förordning om AffrädeSoch FöpmonSsamt B'lkillnadSocl) Urarfwa-Mäl af den 28 Junii 1798, wara stämplade i följande proportion, uemligen: De som innehälla till och med ic> R dlr, En Skilling. 4- 4 Der - 2868 Den r8 Augusti. Deröfwer till och med -o R:dle, Sex Skil, lingar. Deröfwer till och med s; R:dlr, Nio Skil, lingar. Deröfwer till och med zo R:dlr, Tolf Stil, llngar. Deröfwer till och med 40 R.dlr, Tjugufyra Skillinqar. Deröfwer till och med R:dlr, Trettiosex Skillingar. Deröfwer till och med 75 R-dlr, En Riks, Daler. Deröfwer till och med 102 R:dlr, En Riks, daler Tjugufyra Skillinqar. Ifrån ivo till och med iso R:dlr, Twä Riksdaler och Deröfwer för hwarje 50 R:dlr, Tolf Skillingar. Köpe - Contract hwarpä följer Köpe,Bref, Tolf Skillingar.
Men nu är det en känd sak, att, ehuru Kongl. Förordningen den i3 Juni 1800 stadgar, det hemmansköp skall sist vid Ting, som in 27 - — 210 — ■s faller näst efter 6 månader, till lagfart uppbjudas, vid bot af ChartaSigillata-beloppet på köpeafhandlrngen, hvilka böter skulle tillfalla Socknens fattige; så hafva dock vanligen alla mindre hemman och hemmansdelar gått i handel, utan att köparen derå sökt lagfart, och lagfartsföi summelsen har sällan blifvit åtalad förr, än Kongl. Förordningen den ro Juni r84» utkom, som, i öfverensstämmelse med Ständernas beslut, fördelade böterna till tvåskiftes emellan åklagaren och de fattige. Derföre finnas på de omformälda Uppbudslörteckningarne, före den tiden, ingalunda upptagna alla under året skedda hemmans* köp. Af sådan anledning stadgas äfven uti Kongl. Förordningen den p:de Maj 1826, i afseende på rusthållsafgifterna till Krigsmans-Kassan, § 10, ”alt, sedan mantalsskrifningen är hållen, bör Häradsskrifvaren , ”enligt Uppbudsoch Införsel-förteckningaine, debitera vederbörande ”för afträdesafgiften, iakttagandes att förut med Man ta Islängderna dessa ”Förteckningar noga jemföra, helst af Mantalslängderna måste hemtas ''ledning lill rusthållsafgifternas debiterande för de rusthåll, som ombytt ägare, utan att första uppbudet erhållits”; och äger Häradsskrifvaren, att, när så erfordras, erhålla bestyikta afskriften af lillträdarens Sik omst handlingar.
Jag tror derföre att det icke är lyckligt, att kronofogdar och länsmän bär blifvit satta i parité med Konungens Befh:de, utan anser att det borde stadgas, att Konungens Beflude skulle genast eller inom följ:de dag, efter den gripnes ankomst till häktet, pröfva huruvida lian skall qvarstanna der eller lösgifvas. Väl må det åt kronofogdar eller länsmän förbehållas att företaga den första undersökningen, men sedan den häktade kommit till länshäktet, så anser jag det vara hans ovilkorliga rättighet att inställas inför Konungens Belh:de. Vid de inspektionsresor jag företagit har jag många gånger påträffat personer, som suttit i häkte flera dagar utan att vara förhörda af Konungens Befhrde. Man kan tänka sig att en person blifvit oskyldigt häktad och då bör han väl så snart sorn möjligt komma lös. På dessa skäl förenar jag mig med dem, som yrkat återremiss å den föredragna punkten. Hr Olivecrona: Det är visserligen sannt att, såsom Frih. Armfelt anmärkte, detta mom. föreskrifver, att när någon är gripen, skall anmälan derom utan dröjsmål göras hos Konungens Befhide, och man har således icke någon anledning att antaga att ju icke Konungens Beliude genast fullgöra sina skyldigheter. Men hur går det till på landet, der pröfningen, om den gripne skall i allmänt häkte inmanas, skall göras utaf kronofogde eller länsman? Der torde den icke alltid blifva genast verkställd. Och jag vet exempel af verkligheten, att den icke heller blifvit genast verkställd, utan fått bero af länsmans godtycke. Om också den, som gripit fången, genast fört honom till länsmannen, så är det likväl icke sagdt, att denne omedelbart företager pröfningen, om den gripne skall frigifvas; han dröjer dermed efter behag och emellertid är denne i förvar, beröfvad sin frihet, om också icke i allmänt häkte.
Af sådan anledning, och då ifrågavarande Kungs-Ladugård icke vöre under arrende 4 farn/, 4 timi. 368 Si a t *1! t s i-o 11 c t % E ii t ii h k a n d e il. upplåten), t)tan blifvit utaf Högstsalig Konung Gustaf lil donerad fdrst till nu mera aflidne Öf. v ersten af Klint pl dess Lifstid, och sedermera» efter hans död, till Capitain af Klint, utan att något arrende ellef annan afgift derföre till Kro* nan veterligen erlades, samt Inneliafvaren af Kungs-Ladugården icke borde kunna ega bättre rätt till Dagsverkens Utfordrande, än som Arrendatorer tillkommer, har Eric Dettloffson anhållit, att Riksens Höglofl. Ständer måtte utverka en sidan förklaring öfver Kongl, förordningen den 20 September 1815, hvarigenom stadgades, att de, sorn innehafva på lifstid donerade Kungsgårdar icke kunna njuta förmånen af Dagsverkens utfordrande in Natura framför den, sorn emot be* stämda afgifter till Kronan eller Stats-Verket besitta slike Lägenheter, utan i detta fall böra lika med de sistnämnde anses, samt att, såsom en följd häraf, alla de hemmansegare pä Gothland, hvilka äro boende utöfver en Mil frän ofvannämnde Kungs-Ladugård, förklaras berättigade, att Dagsverks skyldigheten, efter Markegingspris sig afbörda. Härvid hafva förenade Utskotten inhemtaf, att Kongl. Majrf, i anledning af Fullrnägtiges för Allmogen på Gothland, vid 1812 års Urtima Riksdag; i underdånighet gjorde ansökning, om Nådigt tillstånd för Allmogen, att få lösa de Roma-Klosters och Wisborgs Kungs-Ladugårdar Stats-Utskottets Betänkanden.
Fern år bör göras, synas kunna förslagsvis antagas till 25 R:dr; i följd hvaraf, för hela indeldta Infanteriet, som efter prima plan kart antagas att nu Utgöra 20,000 man, skulle erfordras en summa årligen af 83,333 R:dr 16 sk., hvilka serskildt för .detta behof under 3telje v Hufvud - Titultt böra ypforas, 2jdo Fnär genom Fifmonderingens bestående af Staten, Botehåliarne betydligt lindras samt sättas \ tillfälle, att vid fulgörandet af deras på Knekte-Contrafterne grundade skyldigheter, i afse nide på släpkläderne, upfylla tidens fordran och behofvef af ett sådant bidrag, hvarigenom Soldaten erhåller en ordentelig Släpmundering, samt vid beräkning af de persedlar, sorn böra af RotehåJIarne bestås, efter tidens pris, det befinnes, att detta bidrag innatura vid de fleste Begementer fullt uppgår i penningar till |’.delaf omförrnäldte värde utaf en lifmondering eller 4 Rldr 8 sk. om året; så har Stats-U tskottet trott, att både med Bötehållarnes fördel och åligganden samt Soidaternes rätt och Statens-tjenst, det skulle vara instämmande, att Rotehållarne bestå till Släpmunderingen gulel om året ^fden kostnad, fpr hvilken en Fifmundering kan anskaffas, samt att, då genom ett sådant tillskott till hvad Staten för Fifmonderirigen utbetalar, en ny rnotulering hvart 3:dje år kynde erhållas, denne blefve alt anse som Kronoeller Fif-mondering och den förre åter aflemnades till Soldaten såsom släpmondering på sätt 1812 års för3 8 2g Stats-Utskottets K et ani anden. fattning innehåller, hvarigenom äfven det vig. tiga ändamål vunnes], att Kronomonderingen, som genom liggning i Rotekistan onekeligen under en tid af 6 ar toge skada, alpd kunde vaxa i fullkomligt stånd.
Skjutsfärds dito 1 Dagsverks dito 1 1 — med 6 Oke-Dagsverken. | 12 Dränge dito. Summa 5 37 uf Oppunda och Willåttinge Härader: enahanda persedlar som ofvan Hvartill kommer: 5 37 14 utgå lika som i Jönåkers Härad, utgår utan förhöjning. Summa 6 3 »i Österoch Vester-Rekarne Härader, med lf mantal i Barfva Socknedel, hvilken blifvit hit inlagd från Akers Härad: Sommarlass Hö. j 5 Kjerfvar Halm. ^utgår allerum tanlum eller med 1 | R:dr 24 sk. ulga som i Jönåkers Härad. Summa 5 39 H Af 1| mantal i berörde Barfva Socknedel, utgöras nyss anförde persedlar Hvartill kommer: Saltpeterhjelpen 5 39 4 H med lika förvandling. som utgår med \ Stafrum Ved. Summa 5 43 5 i An: af 2\ mantal i samma Socknedel, hvilka utgöra sistnämnde persedlar och derjemte: Hjelpekörseln Djurlöfvet [ 100 st. Spån. 40 Kjerfvar Löf. £ T:a Spanmål. Af 13|| mantal i ålskillige Socknar utgöras sist anförde persedlar, utom Saltpeterhjelpen, eller samt dessutom: Katsepenningar 6 34 10 5-1 hvilka förvandlas som ofvan, utgå utan förhöjning. Summa 6 44 5| Litt. D. Akers, Daga och Selebo Härader, i allmänhet: Landtogsgärden Vinterkörseln eller Byggningshjelpen Saltpeterhjelpen , . Boskaps-, Skjutslärdsoch Dagsverkspeuningarne 2 2 17 3 ö 4 32 lif | utgå lika som i Rekarne. — med Stafrum Ved. — lika som i Jönåkers Härad. Summa 5 41 Af 2| mantal i Akers och Daga Härader, som, utom förenämnde persedlar eller . 5 41 lif med enahanda förvandling, utgöra: Brostockar. 40 Kjerfvar Löf. , \ Tunna Spanmål. -t— i dito dito.
Befälet har dessutom lättare att hålla en sluten infanterimassa, än en spridd jägarekedja så i hand, att någi'a få icke kunna skada det hela. Wermlands jägaie är ett talande bevis, att ett ieg:te kan vara värfvadt, utan att vara garnisoneradt; kan vara värfvadt och sammanväfva sina sympatier med massan af nationen. Ett jägare-reg:te, garnisoneradt under freden, tror jag icke i den activa campagnen skulle komma att ådagalägga så stark och segerrik jägare-anda, som ett, hvilket utbildats under freden från just en sådan organisation , som Wermlands jägares. Jägarens dagliga lefnad i en couperad och skogbeväxt bergstrakt inympar uti hans egen natur en vana vid jägarelifvets natur; han är ofta nödsakad alt helt ensam leta sig fram, stundom i djupt mörker, genom obanade och hemska skogar; han vänjes under sådana promenader att bemärka allt , som kan lända honom till vägledning; han tvingas att uppöfva localsinnet; m. e. o. af naturen danas han att stå i ledet af ett recognoscerings-detachement. Jägarens lefnad i skogig bergstrakt utbildar honom allmänneligen till skytt; under sina vandringar i sko gen - Den 9 Maj f. ra. gen efter villebråd uppöfvas bans fintlighet; lian vänjer sig alt smyga till ett mål, med begagnande af naturbetäckningar för sin egen kropp; hans syn öfvas att hastigt upptäcka; såsom ett nöje danar hans livardagslif honom till en man i den spridda jägarekedjan och lill en vaksam vedett. Om det jag nu anfört innehåller några verkliga sanningar, så torde det kanhända icke ligga otydligt, att organisationen af Wermlands jägare har i sin natur så stora fördelar, att den bör vårdas som en skatt' i den Svenska armeen, skatt derföre, alt sjelfva organisationen innebär en stor besparing för stalscassan ; skatt derföre, att det väl låter sig göra att bibehålla en sådan organisation, men en gång uppluifven , torde den icke vara så latt att ånyo införa.
Jag anhåller således fortfarande om afslag å Betänk. Hr Bibbing, Arvid: Afven jag hyser den af en föreg:de talare yttrade åsigt, att en tillåtelse att tillverka bränvin i vinter icke skulle förminska tillverkningen i höst. De verkliga nyklerhetsvännerna, hvilka sträfva att förminska konsumtionen af denna förderflig.! rusdryck, böra äfven söka medverka till förminskning i produktionen deraf, hvarföre jag förenar mig med de värde Hrr, hvilka yrkat afslag ä Betänk. Propos. till bifall å förevande Mern. blef härefter framställd och besvarad med blandade Ja och Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde om B. o. Ad. behagade afslå samma Mern., samt, efter denna propos:s besvarande med starka Ja jemte åtskilliga Nej, förklarade det han nu funnit Ja öfvervägande. Efter härvid af Gr. Mörner begärd votering, uplästes till justering och godkändes följande votens-propos.: Den sorn bifaller Serskildta Utsk:s Meni. N:o 12, röstar Ja-, den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder nämnde Mern. af R. o. Ad. afslaget. Vid voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 22. Nej — 29. Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere leda möter, nedannämnde den 19 dennes på bordet lagde Ullåtm, nemi. från Stats-Utskottet: JM 176, i ani. af erhållne återremisser A Betänk. N:o 64, ang:de beräkningen af Stats-Verkets inkomster och vissa till samma Betänk, hörande bilagor; JM 177, i ani. af väckte frågor om nytt formulär för Rikshufvudboken, samt om serskild hufvudbok för K. Stats-Konloret; JM 178, i ani. af K. M:s Nåd.