Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anledning häraf och fastän denna framställning icke egentligen synes innefatta egenskapen af anmärkning, har jag dock trott mig härutinnan böra anmäla, att de exemplar af Postoch Inrikes Tidningar, som uti ifrågavarande expensmedelsräkning äro upptagna och hvilka, såsom räkningen nogsamt visar, äro till antalet ej endast aderton utan nitton, blifvit i likhet med hvad under föregående år egt rum sålunda fördelade, att 1 exemplar tillkommit Herr Departements-chefen, 1 exemplar hvar och en af Högsta Domstolens 16 ledamöter, 1 exemplar Expeditions-chefen i Justitie-stats-expeditionen och 1 exemplar Justitie-revisions-expeditionen. Stockholm den 24 December 186-1. J. F. Hellman. Kongl. Svea Hofrätts underdåniga utlåtande, i anledning af de anmärkningar, Rikets Ständers Revisorer Iramställt vid denna Hofrätts expensmedelsräkning lör år 1862. Stormäktigste, Allernådigs te Konung!
Derföre får jag anhålla om återremiss, på det Utskottet måtte mera fästa sig vid orden och andan i constitutionen, ån vid hänvisningar till Riksens Stånders egna gerningar. Herr Hammarskjöld, Lorenzo: Om riese skrifvelse som ligger till grund för ConstitutionsUtskottets Utlåtande ej egentligen år någon Kongl, proposition och ej år en constiiutionsfråga, så lärer ett misstag begåtts, då den remitterades till GonstitutionsUtskottet. Men då detta misstag år begånget, ej allenast af Ridderskapet och Adeln, utan åfven af de 5 öfrige RiksStånden, då saken en gång till Constitutions-Utskottet blifvit remitterad och af detsamma i behörig ordning upptagen, så hade det varit Constitutions-Utskottets pligt att deröfver yttra sig, antingen att det ej med frågan kunde sig befatta, eller ock att utreda detsamma, men ej att tala om tillfälliga eller personliga modificationer, hvilket man ej borde, •vänta af ett Utskott, sorn är tillsatt att bevara grundlagens helgd. För öfrigt tyeker jag det vara besynnerligt, att man täger de yttrade meningar annorlunda ån såsom anmärkningar emot Constituti.ons-Utskottets behandling af målet, Hvad sjelfva saken angår, kan jag ej förutsätta, att någon har något deremot, så vida den i. tillbörlig form framståiles» Den innerliga vördnad jag hyser för Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, gör det omöjligt för mig att tro, att Han med nöje skulle se ett beslut i afseende på Sig fattas, sorn ej i legal, ordning tillkommit, och, äfven denna vördnads-kånsla nödgar !nig att yrka återremiss af R.e.tånkandet, Herr Cederschjöld, Pehr Gu Jinf: Jag har Regart ordet blott för att, såsom Ledamot af Copstitutions-Utskottet, möta den beskyllning Wan gjort Utskottet, att hafva vid detta tillfälle olagligen förfarit.
Datum nt supra. ^/a/.k§ ^Vac//Z<r ^.-o >5§. 11 k/tl/raA «/ /VoiloeoZZe^ o/rier/Za»lZeZ^- 06^ ^Znan^-^renlZe/r^ Zr<iZZet Z/r/ö/- l/u/Zt Xo/runAe/r Mr 8Zar§-/ittlZ6t a 8ZoeZ?ZroZmr 8/ott cZs/r 2 Mrr^ iVärvargn^ e: H»n8 Lxeellen8 8tak8-lVIiiii8l6rn tor Utrika Xreiräeng, Herr l, ilierre 8t/e/-/re/c// 8t3t8-ila6eri: L TV^clz/zAzr /'/'o/roL-zrzon t/// 7?z^er§ 8tä'n7ee^ zrnZ-ckenz/e t/M^nz'nA r c/st ^o/' öe/zz/rznga/ 8nen§/c L/// zznuz^zrzke t3/-ez/z7zn, §zzmt om nez/- LzzZ^/zzzz^ zz/ /'zzzz^zzzz z/szv?; 6z/^r>sn 8toe/z/ro/mv 8/ott z/ezr L Ma/-^ /A40.
Utskottet har sådant oansedt, vid granskning af reglementets föreskrifter i denna del, tagit i öfvervägande, huruvida icke skälmå förefinnas att förnya den af föregående Banko-Ulskolt gjorda framställning. Härvid har Utskottet ej kunnat undgå att instämma uti den förut yttrade åsigten, att denna låne-rörelse, hvilken är att betrakta såsom en nödhjelps-anstalt för högst få personer inom samhället, ingalunda lämpar sig för en Riks-bank, som förnämligast bör afse att den låne-rörelse, han bedrifver, är fotad på sådana grunder, att det derför använda kapital kan, utan omgång, blifva tillgängligt, i fall omständigheterna sådant fordra. Detta är icke förhållandet med låne-rörelsen för skiften och odlingar, hvilket ganska lätt inses vid betraktande af de föreskrifna återbetalnings-vilkoren. I delta Betänkande har Utskottet tillförene uttalat den förhoppning, att Rikets Ständer, genom bifall till de af Utskottet framlagda förslag, täcktes befria Banken från åtminstone någon del af den låne-rörelse, hvilken tillkommit under tider, då låne-inrättningar saknades, som hade till föremål att bispringa sådana lån-behöfvande, hvarom nu är fråga. Utskottet tvekar sålunda destomindre att fortsätta den en gång beträdda banan, att söka från Banken afskilja för densamma olämplig låne-rörelse, som endast derigenom åt Bankens verksamhet kan gifvas en för sä väl honom sjelf, som den allmänhet, hvilken med honom har beröring, i alla afseenden nyttig och fördelaktig riktning. På grund af hvad Utskottet nu anfört och enär
Högvördiga Preste-Ståndet bar, d. 12 nästvekne December, till detta Utskotts yttrande öfverlemnat den af Biskoppen Doctor Wallenberg derom väckta motion, att, som ännu på många orter, Marknader hållas nära invid Kyrkor, hvarigenom händer, icke allenast att Templens närmaste omgifningar oskäras af stoj och os-udliga 3a Besv. och Oecon. Utsk. Bet:de. N.-o 77. uppträden , som vanligen åtfölja d yli ka' sammankomster, utan ock, att sjelfva Kyrkobyggnaderna blottställas för faran af eld, som dels från det myckna kokandet vid en marknadsplats, dels från de mångå rökandes Tobakspipor lätteligen kan utbrista, Landtmarknadsplatserna måtte utsättas till andra ställen på l;dels eller minst ;i:dels mils afstånd från Kyrkan, och att derom ett allmänt Nådigt Stadgande måtte utver* kas; uti hvilken motion Professoren Gravander desto hellre deltagit, som han, med åberopade exemplet från Vingåkers Kyrka, ville ytterligare styrka vådan för Kyrkobyggnaderna af marknaders grannskap. I anledning af dessa anaraganden liar Presidenten Poppius upplyst: att tid och ställe för Marknader bestämmas af Commerce-Coliegium, uppå vederbörande LandsliÖfdings derom ingifvande förslag: att således ändring derutinnan äfven kan genom nämnde Autoritet åstadkommas, utan underdånig anmälan derom hos Kongl. Maj:ty samt Att den nu öfverklagade olägenheten i allmänhet blifvit afsedd, ehuruväl Marknadernas flyttning någon gång försvårats, genom brist på annan tjenlig local i orten. Utskottet fiesv. och Oecon. Utsk.
Se ansökningar; Bevillnings-Utskoltels Betänkande N:o 7. 35 Militieboställen. Se karaktersbyggnad^-; Missiiier för Adjunkter att biträda Pastorer eller Komministrar i embetet, äfvensom förordnanden för vakansoch nådårspredikanter samt vice Pastorer och vice Komministrar; Observationer, som angå Kronans räntor eller härröra frän redogörelse för disponerade medel; Onera, allmänna. Se ansökningar; Pensionskassor, i alla dem rörande frågor; Per mission ssedlar, som af Officerare utgifvas för korporaler samt soldater och båtsmän, när de i sina angelägenheter ej resa utom länet; Presl-attester; Prestval, fullmagter och voteringssedlar dervid; men i mål angående öfverklagade olagligheter vid prestval, då desamma icke innefatta någon förbrytelse, utan mera för civila än kriminela äro att anse, fordras stämpel såsom vid andra rättegångar stadgadt är; Protokoll hos K ommunals tyrelse å landet och i städerna, vid Landsting samt hos Kyrkostämma, Kyrkoråd och Skolråd, jemte Utdrag derur; Qvittens er ; llän tor, Kronans: ransakningar, observationer och förklaringar, som angå dessa och uppbördsmäns i samma mål anförda besvär; Sko Ib e tj en te. Se antagnings b evis ; Sjömän, antagningsoch edgångsbevis, som för dem af Sjömanshus utfärdas; Stiftelser, fromma; Städernas betjente. Se antagning sbevis ; Sund/tetsbevis, som till följd af Svenska karantänsförfattningarne utfärdas; Suppliker, som i Konungens egna händer aflemnas; Tes tamen taris ka förordnanden ; Te s timoni a acadernica; Uppbördsmäns besvär. Se Besvär; § 8.
Utskottet sålunda anfört anser Utskottet sig icke böra tillstyrka Rikets Ständer att bevilja de af Kongl. Majit äskade medel för Falu bergsskolas förflyttande till hufvudstaden och sammanslående med Teknologiska Institutet. Härmed vill Utskottet dock icke hafva uttalat något omdöme till förmån för det andra alternativet eller bergsskolans qvarblifvande å den ort, hvarest den nu är förlagd, ehuru denna ort, från den af Utskottet förut angifna synpunkt, synes förtjena företräde framför hufvudstaden. Vid närmare undersökning torde nemligen visa sig att någon tredje ort finnes, som förtjenst' föredragas framför de båda nu ifrågasatta. En sådan undersökning, hvarvid torde böra tillses huruvida icke läroverket, till gagn för de praktiska öfningarne, kunde, på sätt Kongl. StatsUtskottets Utlåtande N:o 60. 63 Kommers-kollegium yttrat, förläggas vid ett sådant jernverk, som omfattade alla de vigtigaste grenarna af jernhand teringen, kan dock icke af Utskottet verkställas; och då, innan frågan till slutligt afgörande företages, för öfrigt torde böra utredas, huru undervisningsväsendel i bergshandteringen lämpligen bör organiseras, hvilket nu icke skett, äfvensom kostnadsförslag derför upprättas, får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer, jemte förklarande att Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning icke kunnat bifallas, ville uti underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t behagade låta utreda, huru undervisningsväsendet i bergshandteringen bör för framtiden ordnas och hvilka kostnader dermed må vara förenade samt hvilken bergverksort må för läroverket befinnas lämpligast, äfvensom att derom till Riksdagen aflåta nådig Proposition. Befrämjande i allmänhet af bergsbruket. 61:o. Bland de under detta anslag uppförda indelta räntor förekommer ett belopp af 10
däri — kom grefve Stjärne fram till Sonja, som på buteljer, hvilka sedan böra koka \ timme i vattenVar icke vattnet det samma, som ännu i solsida o m sida vid fästmannen i den lilla konverbad. Förvaras hartsade — stå sig dock ej länge utan klara dagar lät sina krusiga vågor glimma likt en att surna. brynjas fjäll; voro ej de gamla högtidliga salarne sationssoffan bläddrade i ett album, strök öfver meä sina vapendekorationer och svartnade fahennes kind och sade: 10. Gurkskal som sallad: Skalet af ej för utväxta miljeporträtt, de fridfullt skumma vrårna och fön» Nu får min lilla flicka ej bli ledsen på sin gurkor, som ej ha bitter smak, skares i strimlor, sternischernas kryp-in hvad de beständigt förut pappa, som måste lemna henne ensam några dahvilka kokas och kallnade anrättas som vaxbönevarit? gar. Du har j u nu alltid Kurt nära tillhands, sallad. och du kan j u be någon af dina väninnor, Elsa Helt visst. Men människorna, som lefde och 11. Gurkskal, medel mot frostskador. Skal med något kvarsittande kött torkas väl i solen och förbodde därinom, sågo ej längre med samma glada, K o n o w eller någon annan, flytta till dig under tiden och hålla dig sällskap. Om en vecka hopogrumlade ögon omkring sig. Det var ej Stjärnevaras på torrt ställe. ' V i d behof uppmjukas de i vatten och läggas med den inre sidan på frostskador. holm, som förändrats, det var dess inbyggare. pas jag vara åter igen. » » Hvad säger du, skall du resa bort? Och jag 12. Pomada af sämre gurkor. Skalade gurkor får ej följa med? » rifvas på rifjärn och blandas med lika vigt olivolja i Vi ha arbetat ganska ordentligt under dessa år, arbetat i kapp. Det finns ingenting så stärkande som just detta: att veta hur, den enas strefvan har till mål först och sist att göra lifvet lättare för den andra.
Beträffande orsaken till dessa förhållanden vid straffoch arbets-fängelsel å Långholmen, hvarest ställningen det sednare året försämrats, då den deremot förbättrats vid Götheborgs fängelse, hafva Revisorerne anfört, att del stora antal förspilda dagsverken vid detta fängelse äfvensom den med stor förlust bedrifna tillverkningen af buldan för fängelsets behof syntes hafva väsendtligen bidragit till del ofördelaktiga resultatet af fångarnes arbete. Af hindrade dagsverken hade år 1853 icke mindre än 2,727 tillkommit i saknad af arbete, ehuru det syntes böra vid detta fängelse med dess läge invid hufvudstaden i allmänhet vara mindre svårt än vid de andra fängelserna, att bereda arbete åt fångarne. Buldanstillverkningen åter hade under samma år, utom utspisningskostnaden, som, efter 7 sk. 6 rst. per dag, utgjort 4,610 R:dr 5 sk., medfört en förlust för Staten af 2,642 R:dr 23 sk., hvarvid den ansenliga åtgången af hampa för nämnde tillverkning äfvensom det betydliga beloppet af utbetalda arbetspremier gifvit anledning till den förmodan, att missbruk i dessa afseenden mäste hafva egt rum; — och ansåge Revisorerne de sålunda anförde omständigheterne rörande 40 Stats-Utskottets\ Utlåtande N:o 18} straffoch arbels-fängelset på Långholmen, i förening med de många rymningarne samt fyllerioch bränvins-smugglings-förseelserne jemte de derstädes uppkomna myterierna, ådagalägga så stora fel i förvaltningen af delta fängelse, all Revisorerne ej kunnat underlåta att å förhållandet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet.
Enligt deras egen åsigt härstamma således alla nu lefvande Lilliehöökar från Riks-Råd och skulle konseqvent alla tillhöra ätten JM 1; en sådan öfverffvttning har också varit ifrågasatt såsom en möjlighet två olika gånger under loppet af förra århundradet, men den har ej blifvit medgifven, just emedan man icke godkänt Herrar Lilliehöökars uppgifter om de många RiksRåds-titlarne, hvilket också är helt naturligt deraf, att om man med de Akersteinska genealogierna, de fullständigaste från sin tid, jemför Riddarhusets äldre matriklar, Messenii uppgift öfver svenska Riddare-slägter af år 1616; de ofvannämde likpredikningarne af år 1619 och 1643; Ugglas Rådslängd; Baron Bondes anteckningar; Riddarhus-Direktionens uppgift, huru Gälareds-ättegrenen representerat under 17:de och 18:de århundradena; här ofvan omnämda anmälanden af 1755 och 1761 samt de uppgifter från flera utmärkta genealoger, som Utskottet lyckats erhålla, t. ex. från tjenstemännen vid härvarande Kongl. Bibliothek och Carolinska Bibliotheket i Upsala: »att hvarken Brynte Bertilsson eller någon annan äldre Lilliehöök dem veterligen varit Svea Rikes Råd;» raan då finner, att uppgifterna om de många Riks-Råden stå helt och hållet obestyrkta, såvida man ej tillägger Presten Sibergs i Sköfde likpredikan vitsord. Att denna likpredikan år 1765 föranledde Gälareds-grenens öfverförande till ätten JM 1 anser reservanten sig således af det föregående hafva bevisat vara ett hittills helt och hållet obevkadt antagande af Utskottet, isynnerhet som ej ett ord finnes nämdt derom i den af Schönfelt år 1770 på Ridderskapet och Adelns bekostnad utgifna matrikel.
Utskotten, som öfvervägat hvad sålunda förekommit, få, i afseende å Contracts-Prosten Hallströms hemställan, om uppförande på ordinarie i4 Statssami Allm. Besv.- oc/i Oeconomie-Utskottens Utlåtande N:o 8. Stat af de redan tillsatte 8 Provincial-Läkares aflöningar, tillkännagifva, att den, för detta ändamål, å förra Riksdagen beviljade summa af 2000 R:dr är inbegripen i de af Stats-Utskottet, vid denna Riksdag, för Sundliets-Collegiuin med Medicinal-Verket och Veterinair-Inrättningen å andra Hufvudtiteln upptagne 67,628 R:dr 27 sk. g r., (se Stats-Utskottets Utlåtande N:o So) samt således redan på ordinarie Stat uppförd; och lärer vidare Utlåtande, rörande denna del af Contracts-Prosten Hallströms motion, icke erfordras.
varit för handen att vara uppmärksam, men inga skäl att vidtaga så stora försvarsanstalter, som jag ansett nödiga; att oansedt de föreställningar, man gjort sig om allmänna ordningens störande i fråga varande dag, Herr Öfverståthållaren imedlertid ansett sig kunna hoppas och tro, att aftonen skulle aflöpa lugnt, helst Herr tillförordnade Polismästaren Nils Limnelius, som till Herr Öfverståthållaren anländt från R. St. Just. Ombudsm.
1 — hopsydda, äfvensom fullfärdiga persedlar med pelsverk till öfvertyg, såsom skinnpelsar, muffar, boas m. m., förtullas lika med pclsverket, hvaraf de bestå, med tillägg af 50 procent. Humle rn. Hummer fri Hvalraf eller Spermaceti 1 skålp. Fri Hår, häst-, eller Tagel 8 andra slag, ej specificerade 1 skålp. fria. Håroch Tagelarbeten, med eller utan infattning och lås. 4: — Häktor, Hakar och Hyskjor 1 skålp. 50 Hängslen och delar deraf: 1 skålp. 25 af siden eller halfsiden 2 andra slag , 1 skålp. 75 Anm. För spännen och ringar medgifves ieke något afdrag i vigten. Husblås; sc Lim. | Hållrot; hänföres under Apoteksvaror. 12 Förslag till Tulltaxa. Hö Ingefära: torr 6yltad Instrumenter: fältskärs-, matematiska, optiska, fysiska och navigations-, med eller utan fodral, alla slag, derunder inbegripna monterade optiska glas samt barometrar och termometrar musikaliska: flöjter, klarinetter och oboer gitarrer och lutor violer violonceller och kontrabasar valdhorn och trumpeter postoch signalhorn trummor och pukor klavér och positiv harpor • • fortepiano: tafflar samt stående s. k. kabinetts ifyglar flygelspeldosor Anm. Utgöres infattningen af Guld, Silfver eller Sköldpadd, tullbehandla» hela dosan såsom arbeten af nämnda slag. orgelverk ej specificerade, förtullas lika med sådana bland ofvanuppräknade, hvarmed de närmast kunna jemt öras. Anm. Särskildt inkommande tillbehör förtullas efter 15 procent af värdet.
Någon lön komme väl ej i fråga, förrän han mästrade det yrkesmässiga maneret, men så fort han blefve förstklassig, kunde han så godt som ställa sina egna villkor. Louise var yr af glädje. – Det ger väl kanske 50 dollars i veckan? Hon hoppades 100 men vågade icke så där utmana lyckan. – Säkert om icke mer. Hon hade redan summan i hand, – skälfde till af ifver att vara riktigt förnuftig. – Vi ska lägga af Tore, hälften minst, lofva det. – Ja – men ännu är jag inte förstklassig, ser du. Denna nyktra anspråkslöshet retade henne. – Bevars det är väl en smal sak för dig, som skulle blifvit målare, sådant skräp. Tore svarade icke, han satt och tänkte. Hon kände ofta lust att ruska honom för att få fram tankarna. Under de följande dagarna gick hon och undrade på Tore. Spanjoren hade försvunnit tyst som han kommit, och hon gjorde obehindradt långa promenader uppåt de milslånga, ängsligt räta gatorna. Ett egendomligt öde att Tore med sina stora anlag till sist inte skulle blifva målare. När de förlofvade sig, kunde det naturligtvis icke vara tal om något sådant, han var fattig, hon var fattig. Tanken att resa ut till Amerika hade alltid grott hos honom, men hon kom ihåg ett ord, han sagt strax innan afresan: – Åh därute ... tror du inte jag kan bli målare där också – mycket bättre, för där gör jag som jag vill ... Inga konstplaner hade dock hörts af i hans få, korta bref – Tore var ju aldrig någon skrifkarl. Gud skall veta, att när hon nu reste efter, var det hennes brinnande föresats att blifva till stöd och inspiration för honom. Hon hade naturligtvis många företräden – inte bara bildning, utan också rörligare tankelif, kanske mer energi. Han behöfde henne, hon kände det genom hvar nerv. Hon kunde liksom fysiskt taga på den lyftning och stigning, som skulle blifva följden af hennes personliga inflytande. Och nu stod han däruppe i den gigantiska affären och arbetade på deras framtid ... ärligt ihärdig ... arbetarsonens tåliga, lydiga blod ... Kanske han slagit målaren ur hågen, han hade icke nämnt ett ord om saken.
Jag kan icke inse att denna § be höfver återremitteras derföre, att så skett med en föregående. Gr. Oxenstjerna har nemligen förbisett, att R. o. Ad. godkänt Den 11 April f. m. 137 13:de §:n, hvarföre ock »anteckningar» förekomma, vare sig på samma eller olika dagar, .lag tror således att §:n bör godkännas, hvarå jag anhåller orri propos. Gr. Oxenstjerna: Min begäran om återremiss var ett förhastande, hvarföre jag afstår från detta mitt yrkande. Ofverläggningen ansågs härmed slutad och §:n bifölls. § 16- Bifölls. § 17. Frih. Klinckowström: Afven vid denna § får jag an hålla att ordet »sammankomst» måtte utbytas mot »adelsiriöte». Gr. Oxenstjerna: På grund af R. o. Ad:s föregående beslut, får jag anhålla att denna § måtte återremitteras. Frih. Klinckowström: Med vidhållande af milt förra yrkande, får jag förena mig med Gr. Oxenstjerna i anhållan om återremiss. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till §:n, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på återremiss deraf, som med ja besvarades. § 18. l:sta mom. Hr von Strokirch, Johan Paul Fredrik Otto: Det nu löredragna mormt torde böra förändras i hvad som angår stadgandet om revision af Riddarhusets och derunder stående fonders förvaltning m. m.; jag anser nemligen att alla dessa göromål, hvilka enligt föreliggande förslag tillhöra RiddarhusUtsk:t, lämpligare skulle utföras af några genom val vid ett föregående adelsmöte utsedde revisorer, hvilkas berättelse om verkställd granskning af nämnda fonders förvaltning äfvensom angående Direkt:ns prot:r m. m. skulle, åtföljd af Direktms deröfver afgifna utlåtande, framläggas till pröfning och afgörande vid början af hvarje näst derpå sammanträdande adelsmöte. Om man jemför Utsk:ts förslag med hvad jag nu vågat föreslå, skall fördelen af mitt yrkande lätteligen finnas.
Man skulle dock knappt kunna tro detta, då under nämnde period Götheborgs Handlande sjelfve högljudt yttrade sitt missnöje med detta system, och firade hvar seger, som bidrog till dess upphörande. Beträffande hufvudfrågan, vill jag ej neka, att Götheborg, liksom de fleste andre Städer, behöfver bidrag till sin Fattigförsörjning. Men man bör ej glömma, att dessa bidrag skola till en del uttagas af Medborgare, som äro nära likså fattige, som de, åt hvilka understödet skall gifvas. Jag delar den yttrade tankan, alt vissa Städer kunna i ekonomiskt Den ia Junii f. m. 3i hänseende hafva gagn af Garnizonstrupper; men andra åter få vidkännas en stor förlust och tunga deraf. Del förra inträffar, då Staden, såsom Stockholm, har behof af den arbetskraft, som Garnizonsmanskapet kan melbin tjenstgöi ingstiderue meddela, och då Staden ej, såsom t. ex. Malmö, på egen bekostnad nödsakas nybygga Caserner och Stallar. Om man i andra Länder anser det vara en ekonomisk fördel för Släderne, alt hafva Garnizoner der förlaggda, så kommer det deraf, att Staten der påkostar Casernbyggnaderne, samt underhåller manskapets barn och påkostar deras undervisning. I Potsdam t. ex. underhåller Kronan och låter undervisa icke mindre än 1800 Soldatbarn, och i Berlin äfven ett ehuru ej så betydligt antal. Jag har sjelf sett deni väl klädda och födda, samt isynnerhet på förra stället, friska och frodiga. Förmodligen är det ännu för tidigt, att väcka fråga om Statens pligt, alt påkosta tjenliga Underhållsoch Undervisningsanstalter för Soldalbarnen i Garnizonsstäderne; men säkerligen skulle icke någon förlust, utan tvärtom vinst för Staten, deraf uppkomma, genom barnens uppfostrande till njrttige Medlemmar i Samhället, ja äfven genom en lättad recrutering, helst dessa barn äro till större delen födda af kraftfulla Föräldrar. Herr Lefren: En värd Talare har förblandat inqvarterings-skyldigheten med fat - Den 12 J u n i i f. m. tig försörjnings-skyldigheten.