Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bonde ståndet. b. 29 Jan. b. 14 Juni ,b. 14 Juni b. 14 Juni b. 14 Juni b. 14 Juni b. 14 Juni b. 14 Juni a. a. 13 Juli b. 14 Juni å. 25 Juli b. 16 Aug. b. 14 Juni b. 14 Juni b. 13 Juli g. 19 Juli a. a. 31 Aug. b. 14 Juni b. 14 Juni a. a. 13 Juli b. 15 Juni a. a. 10 Juli b. 14 Juni b. 14 Juni b. 14 Juni b. 22 Juni å. 26 Febr. a. a. 22 April b. 1 Juli 8 Juli 3 Aug. b. 9 Febr. b. 22 April b. 19 Febr. b. 29 Jan. b. 15 Juni b. 15 Juni b. 15 Juui b. 15 Juni b. 15 Juni b. 15 Juni å. 15 Juui 1. b. 13 Juli b. 15 Juni b. 26 Juli a. 14 Aug. b. 15 Juni a, 15 Juui a. 13 Juli g. 19 Juli b. 15 Juni b. 15 Juni a, a. 13 Juli å. 14 Juni a. a. 8 Juli b. 15 Juni b. 15 Juni b. 15 Juni b. 26 Juni b. 23 Febr. i. a. 15 April b. 1 Juli 5 Juli 5 Aug. b. 9 Febr. b. 19 April b. 16 Febr. H. ros skyldighet att vid krono-besigtnin gar m. m. biträda Handtverks-Ordning af deu 22 December 1846, ändringar deri Svar på återremiss • • . , . Ilapcmiemi, boställe, ersättning för . , . Helgonskyld, utgående till skolor inom Lunds Stift ... Svar på återremiss llellungen, lån för sänkning af sjön. , Hemliga Utskottet, om val af Ledamöter i „ aflöning för dess Kansli m. m
blef g:n bifallen med den förändring, att orden »der alla borgenärer» utbyttes emot orden »der gäldenären och alla borgenärer, sorn vid sammankomsten ega talan.» §§ 60 — 66. Bi föllos. § 67. Frih. Armfelt: Jag anhåller, att å denna g:s 5:te rad efter ordet »borgenärer» måtte insättas orden »eller gäldenären.» §:n bifölls med införande af orden »eller gäldenären» efter orden »menar någon borgenär.» §§ 68 och 69. Biföllos. § 70. Frih. Armfelt: Jag anhåller att orden »så ock af gälde nären, der han när är» måtte ur ifrågav:de 70:de g:s 2:dra mom. utgå. §:n bifölls med uteslutande af orden »så ock af gäldenären, der han när är.» § 71. Gr Sparre: 1 4:de raden nedifrån af 71:sta §:ns l:sta mom. stå af misstag orden: »Begära borgenärer», som i stället böra ändras till: »Begär någon af parterna». Jag anhåller om denna rättelse, samt att §:n i öfrigt måtte bifallas. §:n bifölls, med förändring af orden »Begära borgenärer» till orden »Begär någon af parterne.» SS 72-77. Biföllos. § 78. Gr. Sparre: Afven i denna 78:de g är det misstag begån get, att der förekomma uttrycken »borgenärs begäran», samt »gäldenär eller borgenär», då det i stället bör heta »parts begäran» och Oen 14 Juli t. m. 93 »sorn af part under skriftvexlingen ej anfördt varit.» Jag an häller om bifall till §:ii med de af mig nu omnämnde förändringar. g:n bifölls med förändring af ordet »borgenärs» till ordet »parts», af oroen »gäldenär eller borgenär» till ordet »part», samt af ordet »anförda» till ordet »anfördt.» S 79. Bifölls. Hr Dalman:
Jag anhåller vid detta tillfälle blott, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes uppläsa det förslag till beslut som jag tagit mig friheten framställa. Den 29 Jani. 335 Sedan Hr Gr. o. Landtm, i anledn. häraf uppläst Hr Ter smedens förslag, yttrade Frih. Tersmeden: Jag tager mig friheten anhålla, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes framställa propos. på hvarje af de serskilda punkter som StatsUtsk. föreslagit; och att föredragningen måtte komma att gä i den ordning, som betänk, anvisar. Hr Gr. o. Landtm, yttrade nu, att R. o. Ad. torde finna att, enär Riksd.Ordms 54 § stadgade, att då ett öfverläggningsämne innefattade flere delar och serskilde propos:r derå begärdes, propos. öfver hvardera delen hör serskildt framställas, så kunde, vid det förhållande, att Hr von Hartmansdorff och Frih. Tersmeden begärt serskilda propos:r i ämnet, Hr Tersmedens förslag till propos. ej framställas, förrän alla de punkter hvarpå detsamma hade afseende, blifvit hvar för sig afgjorde, men att, i händelse desamma dervid alla skulle blifva afslagne, R. o. Ad. sedermera komme i tillfälle att fatta ett med Hr Tersmedens förslag öfverensstämmande beslut. Frih. Palmstjerna: Då det första och andra mom. af punkten b~) äro föredragna och af R. o. Ad. bifallna, så kan ej fråga derom vidare uppstå; men i afseende på mom. 3 så skulle jag förmoda, att, dä sådant är yrkadt, Hr Gr. o. Landtm, ej kan förvägra att framställa propos. på det följande morn., men att Hr Tersmeden kan fordra, att få den af honom begärda propos. till kontraprop. , i händelse R. o. Ad. ej öfvervägande bifaller det 3:dje mom. Det torde vara Hr Tersmedens obestridliga rätt, att pä det viset få sin mening framställd till pröfning för R. o. Ad:s beslut. Hr von Hartmansdorff:
St. vid deras nästa sammanträde äro af den mening att rättelse behöfves, så vore förslagets hvilande en erinran lill dem att då tillsätta ett Const. Utsk., som hyste samma tanka, och som icke lade hinder i vägen för en sådan förändring. Jag önskar att Proposm måtte blifva hvilande äfven derföre, att hon måtte vara en tröst för våra näringsidkare, emedan de genom henne såge Konungen hysa välvilliga afsigter för dem, om än icke någon annan så gör. Jag vill icke med smärre omständigheter uptaga tiden då öfverläggningen redan varit så långvarig. Dock har jag ännu ett skäl att för min mening tillägga. När det blef bekant att denna Propos. var i Const. Utsk. afslagen, så utbasunades här i vissa tidningar hvilket ne H. 3. 16 24? Den 1 Februari f. m. derlag Regeringen hade lidit, och huru litel anseende Konungens rådgifvare hade m. m. Skulle nu Propos:n af Rr: St:r genast afslås, så korame detta skrik att förnyas; och tillika att uprépas hvilken söndring som eger ruin emellan Regering och folk. Skulle sådant, Mine Hrr, vara nyttigt i närvar:de omständigheter, då vi behöfva visa främmande makter att vi ega den styrka, som enighet gifvet ? jag tror det icke och tillstyrker derföre alt den K. Propos:n måtte blifva hvilande till nästa Riksdag. Frih. Cederström, Rudolf: Det goda och vigtiga ändamål, som, jemväl enl. Const.Ctsk:s eget uttryckliga medgifvande, är med den föreslagna grundlags-förändringen afsedt, påkallar visserligen i detta ögonblick R. o. Ad:s upmärksamhet. Jag anser landet vara Regeringen serskild tacksamhet skyldig för den i den Nåd. Propos:n influtna försäkran alt: ”vid förändringar af detta slag är likväl oundgängligt att iakttaga den största varsamhet, så att icke enskild välfärd förspilles och landet pä det hela genom hastigare åtgärder underkastas svåra påföljder”.
Majrts och Rikets Kammar-Kollegii afgifna underdåniga utlåtanden, dels öfver Rikets Ständers vid sednast förflutne Riksdag i underdånighet gjorde framställningar rörande gästgifveri-, hålloch reservskjutsen, dels ock i anledning af underdåniga petitioner, hvilka vid början af samma Riksmöte från skjutsningsskyldige i flere landsorter till Eders Kongl. Majit inkommit; hvarjemte slutligen Komitén fått del af de, rörande antalet af utgångne skjutshästar och kostnaderna för skjutsentreprenader, utaf länsstyrelserna meddelade uppgifter, hvilka varit för allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet vid nyssnämnde Riksmöte tillgänglige. Som det Komitén i nåder lemnade uppdrag har till hufvudsakligt föremål att tillse, huru befordringsväsendet, med afseende, dels å de skjutsningsskyldiges billiga anspråk på lindring, och dels å det allmänna behof af förbättrade kommunikations-anstalter, må böra för framtiden på lämpligaste sätt ordnas, men denna fråga icke är beroende af någon undersökning, huru skjutsningsbesvär ursprungligen tillkommit och sedermera småningom öfvergått till dess nuvarande skick, samt en fullständig och tillförlitlig utredning häraf skulle erfordra särdeles vidlyftiga forskningar, som obeliöfligt togo Komiténs tid i anspråk, har Komitén ansett sig kunna un - 3 derläta att i cn sådan undersökning ingå: likasom och da det torde få antagas såsom allmänt bekant, på hvad sätt och under hvad vilkor de olika skjutsningsbestyren för närvarande utgöras, Komitén jemväl trott det ej vara erforderligt att någon redogörelse derför i betänkandet intaga. Deremot har Komitén funnit det vara af vigt och för frågans bedömande särdeles upplysande, att erhålla kännedom, huru befordringen af ] »ost och resande nu för tiden är ordnad, ej mindre i Sveriges grannländer, än äfven i andra Europeiska stater, der befordringsväsendet vunnit ett mera utbildadt och ändamålsenligt skick; och har Komitén, dels genom Herr Statsministerns för utrikes ärendena medverkan, och dels genom egna forskningar, i detta hänseende erhållit åtskilliga upplysningar, för hvilka redogörelse, sammanfattad af en bland Komiténs Ledamöter, meddelas uti den vid betänkandet fogade bilagan N:o 1.
Ståndet lann, till följd af de beslut, som nu blifvit fattade, de återstående puncterna dels förfalla, dels icke påkalla någon åtgärd, hvarföre ock Utlåtandena N:ris 337 och 416 i Öfrigt lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotteris följande Utlåtanden: N:o 134, i anledning af väckt motion om nedsättning i liäst-vacanceafgiften m. m. Bifölls. N:o 135, i anledning af erhållen ålerremiss af Betänkandet N:o 30. Ståndet, som bifallit Betänkandet N:o 30, biföll äfven de förändringar och tillägg deri, som i Utlåtandet N:o 135 blifvit föreslagna. N:o 136, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet N:o 58. Ståndet, som bifallit Betänkandet N:o 58, godkände ock det här föreslagna tillägget om allåtande af en underdånig skrifvelse, med anhållan, det Kongl. Majit täcktes i Nåder vidtaga de åtgärder, som kunna finnas tjenlig,d för afhjelpandet af öfverklagade olägenheter, i afseende å skjutsning till och inställelse å samlingsplatserne af Blekinge Läns indelda Båtsmän. N:o 137, i anledning af väckt motion, att den sedan år 1682 inom Helsingland och Gestrikland uppodlade jord icke må med rotering besväras, m. m. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens följande Utlåtanden och Betänkanden: Prot. Utdr. d. 10 Fehr. 18/pti g5 N:o 138, i anledning af återremiss å Utskottens Betänkande N:o 14, angående åtskilliga, ön St. Barthelemy rörande, förhållanden. Lades till handlingarne. N:o 139, i anledning af väckt motion, rörande landets uppodling och nybyggens anläggande å Kronans ouppodlade trakter m. m. Bifölls.
Dito i dito för underhållandet af hus och byggnader Fyllnad uti Afdelningen* anslag i allmänhet L Till slitnings-ersättning åt Gottlands Natiönal-Bevärings manskap under niöten samt tillökning i beklädriadshjelpen åt Under-Officerare m. fl. vid Svea och Andra Lif-Gardet samt de 3:ne Artilleri-Regementena; Indelta Räntor, enligt mnrkeVärde enligt 1855 års Stat Förhöjning deruti . Inf i: Lifmundering för indelta Till lifoch släpmunderingar i stället för nästförutgå; nqvarteriogs-kostnader i S Till loqvarteringens ordnande i (nqvarterings-kostnader i lan Salpeter-uppköp Ved och Ljus för FästningsNuvarande anslaget . Tillökning deri nte vid i^nde) tock dito, Isor och - Diverse Till Skjutskolor (nytt anslag) Spanm&ls-upphandlingsoch BageriDnrchmarche-kostnader, ReservaReseoch Traktameuts-penniögar, 39 Förslag till blifvande, Riks-Stat. Indelta S p i n a i 1. Penningar Räntor, Indelt, på Förslag. Oindelt. Summa. Riksmynt. mankegång på förslag. Mått. Värde å 2 R:dr kub. foten. Mått. Värde Förslagsvis ä 2 R:dr kub. foten. Riksmynt. Oindelt. Sumitta. Riksmynt. Varde å 10 R:dr Tunnan (6,3 kub. r.y Mått. Värde förslagsvis å 10 R:drTunnan (6,3 kub. f.) Riksmynt.
Friherrinnan log sitt förbindligaste leende, häradshöfding v. Stramfelt skrufvade upp sina mustascher och sökte göra sig så angenäm som möjligt. Jag tyckte det började bli » lifvadt ». » Känner häradshöfdingen annars några passagerare ombord? » hviskade jag o m en stund till honom under en liten paus i hans samtal med fröken Alice. Han kastade en blick nedåt babordssidan och hviskade därpå tillbaka: » Jo, jag känner de där två flickorna i ljusrödt, som sitta längst bort till vänster, och deras pappa, som sitter på en stol midt emot. Det är den rike handlanden Mandelkvist från Filipstad med döttrar, mycket hyggligt folk. » » Har häradshöfdingen något emot att presentera m i g? » » Nej, visst inte — med största nöje, » och därmed lämnade vi sällskapet och gingo direkt bort till herrskapet Mandelkvist. Presentationen var gjord i en blink, och jag började genast tala om det vackra trefliga Filipstad, hvartill gubben nickade bifallande, och hans båda döttrar — i förbigående sagdt ganska söta flickor med bruna ögon och böljande hår under de gula schäferhattarna — lyssnade med ett belåtet små- leende. Men nu kom frågan, hur skulle jag våga presentera en handlande Mandelkvist för en friherrinna Nickelhjelm. Jag tog mitt parti och kilade bort och frågade henne själf rent ut. Hon var tydligen road af mina presen-. tationer, ty med en liten nå- dig nick gaf hon genast sitt bifall — och hvad Mandelkvist och hans båda flickor beträffade, så var presentationen för en friherrinna något som sannerligen ei bjöds dem alla dagar hemma i Filipstad. Alltså skreds med vederbörliga ceremonier genast till verket. Friherrinnan var nådig och Mandelkvists förtjusta; och nu hade jag den glädjen att se icke mindre än åtta personer, mig själf inräknad, samlade i en sällskaplig grupp vid den famösa akterbänken. Men jag var ännu icke nöjd. Här fanns j u en hel mängd kvar på akterdäck att göra bekantskap med. Bland dem kände brukspatronen ett par herrar från Karlstad, en bankkamrer och ' en grosshandlare, och Mandelkvist ett par äldre mamseller från Filipstad.
Reformerandet af den kvinnliga slöjden vid hufvudstadens folkskolor har likaledes tillkommit på initiativ af Anna Hierta-Retzius — hvilket senare namn hon bär efter det hon år 1876 trädde i äktenskap med den utmärkte vetenskapsmannen professor Gustaf Jietzius, i hvilken hon tillika funnit den mest nitiske befrämjare af sina människovänliga företag. Flere af dessa af henne ensam eller med hennes medverkan inrättade allmännyttiga institutioner ha haft fördelen åtnjuta understöd af den af hennes moder donerade stiftelsen: Lars Hiertas minne, i hvars styrelse fru Retzius är ständig ledamot. Lars Johan Hierta hade under många år vid våra riksdagar arbetat för reformer i lagstiftningen rörande den svenska kvinnans rättsliga ställning. I samma syfte stiftades på initiativ af hans dotter i början af 1870- talet Föreningen för gift kvinnas eganderäit. Denna förening, den första stora kvinno förening i Skandinavien, i hvars verksamhet många framstående män och kvinnor deltagit, har i trots af ett segt och stundom förbittradt motstånd lyckats främja reformer både i tänkesättet och lagskipningen. Bland de viktigaste resultaten af dess sträfvanden må nämnas den kungl. förordning af 1874, hvarigenom hustru erhöll rätt att själf råda öfver livad hon genom eget arbete kan förvärfva, en bestämmelse, som för hela det stora arbetande folket blifvit till välsignelse, äfvensom den af fru Retzius väckta och förberedda samt af riksdagen sedan genomförda frågan o m kvinnans inväljande i skolråd och fattigvårdsstyrelse. Föreningen har för några år sedan sammanslutit sig med Fredrika Bremer-förbundet, sedan detta på sitt program upptagit äfven föreningens ändamål.
Is ?omsrsnis ne psrmettsit pss gu'oa en äisposs äe mogens consiäersbles, pour do 00 Den Zo Aug. oorer promtsmsnt cs» cspitsux svee ses jnrt» rers, naus 6sons 8tre tres kumblemsnt ek svee ons tres respecrueuse conksncs suppliar Vorre ^l^jss-s, äe äsi^ner ksire prenärs ä'sutres srrsnAem nrs pour »cguitter ses 8ommes, gui ä'sprs» lcs svis äe Is Ctismbrs äe Is komersnie, elle g äu se prsvstoir sur les msisons en guestioa pour erre s mems, äe ksire käcs s äes äepen«e», oc-ssioooees pour Is service äe Is 8ueäs. I.es msisons äe ksnczus äont je ruis sctuellsmsnt 1'orAsn se croient ä'sutsnr plus sutorisör a cetts convictioa rvspsctueurs, psr Is justics gui 60 tout temr s csrscteriss tes sctions äu 6oovernement 8veäois, et en plsins conksncs äans lrguells, elles n'ont pu tiesiter ä'sccor6er un Lreöit sussi exkorbitsnt s Is Lksmbre äs Is komersnis ^»'elles ötoient cscsesr 6s reAsräor comme ou äepsrtemeot 6e Is 8usäe. kour ce yui rezsräs
Voteringsresultat —- 3 — 60 — a. a, 22 Nov. a. a. 21 Nov. a. a. 24 Nov. a. a. 23 Nov. — 62 Rihsgälds-Kontoret: om öfverflyttning dit af alla Staten tillhöriga och under dess omedelbara vård stående fonder och kassor — 4 i 290 b. 25 Sept. b. 29 Sept. b. 27 Sept. b. 27 Sept. » om dess befrielse från erläggande af postporto för emottagna fribref, m. m — 4 i 49 — b. 8 Mars b. 4 Mars b. 4 Mars b. 4 Mars 22 20 » om förändrade stadganden, ang. uppköp der af Hypotbeks-Föreningarnes Obligationer — 4 i 291 — b. 27 Sept. b. 29 Sept. b. 27 Sept. b. 27 Sept. » om uppköp der och försäljande af alla Svenska Hypotheks-Föreningars Obligationer — 4 i 292 — b. 25 Sept. b. 29 Sept. b. 27 Sept.! b. 27 Sept. j » förslag till de 3 första Afdel1 1 ningarne i Reglementet för r 4 i 317 — 18 Okt. 21 Okt. 18 Okt. g. 17 Okt. Svar på återremiss ' 4 i 349 — a. a. 15 Nov. a. a. 15 Nov. a. a. 15 Nov. a. a. 17 Nov. » förslag till de sista Afdelningarne i Reglementet för . 4 i 378 — b. 2 Dec. 54. g. 2 Dec. g. 2 Dec. g. 2 Dec. » Förslag till stadganden i dess Reglemente, angående de till utgående derifrån nu anvisade Stats-Utgifter 4 i 347 — 21 Nov. 20 Nov. 22 Nov. g. 20 Nov.
Banco, Befälhrde Amiralen förmodade att en bättre hamn möjligtvis för ringare pris stöde att inrätta på flacka kusten i Granskapet deromkring hälst det vid Degerhamn uppskjutande stenrefvet lägger betydliga hinder i vägen för denna hamns förbättring, och, genom dess för ändamålets vinnande oundgängliga genomsprängning, förorsakar de fleste både svårigheter och kostnader, hvaremot för hämtningen af den tili fästningsbyggnaden i Carlscrona erforderlige kalksten, Kronan, utom Degerhamn, äfven begagnar andra lika så Osäkra redder, nemligen Grönhögen på sydvestra och Sandviken på nordvestra kusten, der jemväl den största och bästa stenen skall finnas att tillgå. Häröfver hörde, hafva Lowers Alunverks Intressenter hufvudsakligen anfört, att de ansträngningar och kostsamma anstalter Interessenterne årligen måst vidkännas för Degerhamns hamns vidmagthållande ej Betänkande ii. r5 voro förenlige med Lowers bruks bestånd, och att, i händelse samina hamn skulle lemnäs åt sitt öde eller ytterligare försämrande, följden oundvikligen blefve icke allenast Brukets nedläggande och totala upplösning, till kännbaraste skada så för I ntressenterne sjelfve som för hundradetals hushåll, hvilka derifrån hämtat deras arbetsförtjenst och lifsbergning, utan äfven K.
Beskattningen bar derigenom så väl förfelat sitt förenämnde syftemål, som ock blifvit ojämn och sålunda orättvis, hvilket den alltid fortfarande skall blifva, så länge grunderne, hvarifrån densamma utgår, fortfarande bibehålies. Bränvinspannornas antal, som år 1838 . — Men oaktadt denna minskning i pannornas antal och sammanräknade rymd, har qvantiteten af det årliga tillverkade bränvinet troligtvis icke undergått någon förminskning, emedan tillverkningsbeloppet vid de större och bättre inrättade brännerierna så ofantligt ökat sig mot förr. Någon bestämdare uppgift deröfver kan likväl ej gifvas för det närvarande. Tullmjölqvarnarnes antal har obetydligt ökats; men åtskillige qvarnägare anse den utvidgade potatisodlingen, och denna rotväxts så mycket ökade begagnande i hushållet, minska sädesförmalningen på ett märkbart sätt, helst uti skogsbygderna. Sågverken äro hvarken utvidgade eller till antalet ökade. De äro såsom grofoch enbladiga, af föga vinst för sina ägare, men uppfylla ortens behof, med undantag af traklerne kring Norrköping och Wadstena, dit bräder och plankor ankomma sjövägen från andra provinser, hvilket jemväl nu - 19 mera någongäng inträffar i Linköping. När man deremot beräknar det antal plankor och bräder, som från Länet afföras dels landvägen åt Calmare Läns norra lastageplatser, dels från Waldemarsvik, så torde måhända befinnas, att af dessa skogsförnödenheler tillverkas inom Länet så mycket som der förbrukas. GäsLgifveriernes antal är ej förökadt, ej heller krogarnes på landet. Lönnkrögeriet är ett ondt, som, oaktadt allt bemödande å Kronobetjeningens sida, är särdeles svårt att förhindra, så länge närvarande lagar och författningar i afseende på bränvinsminutering ega bestånd. Handeln i allmänhet har, sedan sednaste underdåniga berättelse afgafs, icke undergått någon förändring i afseende på dess egentliga beskaffenhet och riktning, ehuruväl dess liflighet på sista året minskats i anseende till penningebristen.
Xxr lorrt estor sorloxsto ltiI<8<I:>o sxLox u^>^8to(l om !>o vileox lo r>! uo«Ier8töcl tor tillxionxclo v»tt8ilutlr^,j»nn»r»r oller uoilrx sorboroctxoolo utgri»'- rlor lor 8torro o<11inA8-koi'trt»A moclol8t län ss clo xllinxoox, trän lliliot8 8tiiiulor8 HiIi8"!ilrl8-6oirtor ot^ixoxlo^ mo«lol, 8onr ltiI<ot8 8t!ioclor i -jäolxut iio(lrnnäl 8trillt till XoiiAk. MärAa ^ro/>osrtr'on, Au'0 6. dalertal med inteckningssäkerdet, motsvarande liela länedelopnet, dlefve lill lliksgälds-Lontoret ailemnade. fullmäktige i Idlisgälds-Loutoret ausägo 8ig, i anledning derus, dora uti en lill Longi. N.->j:t nrgifvei» skrift lasta Longi.
Cederström här framställt, och då jag för några plena sedan inom detta Stånd gifvit min öfvertygelse tillkänna, får jag förnya min protest mot förfarandet utan att uppehålla frågans afgörande. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Ståndet har, genom de mångfaldiga tvister, som i likartade fall med det förevande inträffat, nogsamt funnit, att när grundlagen är otydlig, och man icke kan förändra den redan stadgade öfvertygelsen hos Ståndets ledamöter, återslå icke annat, än att följa det bruk Stäudet tillförene iakttagit. Om man icke häller sig vid detta bruk, när man icke eger någon tydlig grundlag till efterrättelse, hvad skall väl följden blifva? Jo! att sammanhang emellan besluten i de särskilda fallen kommer att saknas. Till förekommande deraf, och då Ståndet förut förfarit på det sätt, Const.Utsk. nu föreslagit, hoppas och anhåller jag, att R. o. Ad. måtte godkänna voter:s-propos:n. Åtskilliga ledamöter hördes ropa på propos:n. Frih. Cederström: Den siste värde talaren har öppnat en alltför behändig utväg för till vägabiångande af ändringar i grundlagen, och oansedt grundlagen säger, att densamma skall tolkas efter dess ordalydelse, har man hår åberopat prejudikater. Härvid får jag likväl erinra, hvad jag nyligen nämnt, att grundlagarna skola tillämpas efter deras ordalydelse och om så sker, är grundlagen tydlig, men i annat fall gör man honom otydlig genom att följa prejudikater. Man kan visserligen åsidosätta grundlagens bud, men derigenom skall ovilkorligen uppstå ett resultat, som tillkommer på sidan om grundlagen. Jag reserverar mig till prot. mot Hr von Hartraansdorffs tolkning af denna grundlag såsom fullkomligt stridande mot densamma.
Visserligen synes det, som om den skulle vara emot min mening; men den är ännu icke gifven, och således är det en skyldighet och rättighet alt tio på möjligheten af något annat. Jag vill antaga möjligheten Den 34 Octoberc. m. att pluraliteten vill behålla det som finnes. Nå väl! Skall man då ej få fram den meningen. Att vi åtminstone skola votera härom, derför blifver jag man. Frih. Hamilton, Hugo: Lika med Hr von Troil kan jag icke finna Frih. Boyes propos. hvarken likgilltig eller tvetydig. Det är ganska klart, alt den innehåller, att R. o. Ad. skulle förklara, att det ar hvarken nödigt eller nyttigt, (samma ord, som Hr Ehrenhoff använde) att göra någon hufvudsaklig förändring i vår närvar, representation. Det är således den vigtiga hufvudfrågan sjelf, som under denna propos. afgöres; bi fal les Frih. Boyes förslag, så afklippes derigenom all möjlighet att komma till något bättre. Hr Lefre'n, Joli. Pehr: Hr Frih. o. Landtm, har till Ståndet framställt den frågan, om icke Frih. Boyes förslag skulle först framställas, och dertill har Ståndet svarat ja. Således tyckes Frih. Boye böra vara lugn; och jag vet ej hvarifrån Frih. Boye får den ide'en , som skulle här vara tillställningar för att motverka Hr Frih:ns åsigt. Jag har icke kunnat förmärka någon annan tillställning i denna fråga, än att ganska många af R. o. Ad. önska reform i vårt närvar, representationssätt, och denna önskan hafva de framställt öppet och ärligt, som R. o. Adis värdighet klöfver; och då vet jag ej, hvarföre man skall drömma om tillställningar, som icke finnas, minst i denna fråga. Den öppenhet, som iigt rum i discussionen, försäkrar oss om motsatsen. Må R. o. Adis pluralitet afgöra, om vi skola stå qvar på samma ställe, eller om vi skola taga ett steg framåt. Jag anser Frih. Boyes propos. ingalunda likgilltig, utan tvertom ganska vigtig. Åter hördes rop å proposition. Hr Ribbing: