Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär Filial-Banker icke allenast kunna fortfarande bestå, utan äfven, åtminstone i flera fall, lemna ej obetydlig utdelning åt sina actieegare, ehuru dessa banker icke äro berättigade att utgifva egna sedlar; så är det utom allt tvifvel, att enskilde sedel-utgifvande banker söka förlängd octroj, äfven om minsta sedelvalör, de äga att utgifva, bestämmes till Tio R:dr Runt och någon inskränkning i den af dem utvecklade verksamhet kan lika litet 36 DcpQ8iMom rörelsen. häraf komma att härflyta, som då minimi-sedelvalören höjdes från 3 till 5 R:dr. § 32. Af de, jemlikt 128 § af Reglementet, i Banken mottagne och på särskilde räkningar i Depositions-Afdelningen förda medel, innestodo den 31 December 1858: Dukater Riksmynt lista klassen: Medel, som bero af Bankens egen styrelses disposition 2:dra klassen: Kreditiv eller förlag af Banken . 3:dje klassen: Staten samt dess allmänna verk och kassor tillhöriga medel 4:de klassen: Medel, tillhörande de under Stockholms Stads Styrelse lydande Embetsverk och kassor, jemte åtskilliga allmänna inrättningar, välgörenhets-anstalter, konkursmassor m. fl 5:te klassen: Medel, tillhöriga stiftelser och bolagsföreningar, grundade med beräkning på vinst för den enskilde äfvensom enskilde personer Summa Insättningarne under år 1859 uppgingo till Riksmynt. duk. Riksmynt. 1 folii-afgift för enskildes assignering i Depositions-AfdelninFoin-afgiftför gen har under nästlidet år till Banken ingått 480 R:dr. mnerl^gl-räk Vid 1859 års slut balancerades fortfarande Bankens, i flere ningar. föregående Revisions-berättelser omnämnde, oguldne fordran för följande i assignanternes konkurser bevakade belopp, nemligen i numera aflidne Ryttmästaren C.
S. V I SMAKAT SKÖNHET. PLÅGSAMMARE ERHÅLLA O C H ROSTADT DERAS HALFÅRET. KOKTA ÄGG, BULJONG, ÄGGMJÖLK, K. I ETT, D E T S. K. B Ö R BARNET SKRAPADT 2 0 MINUTER FÖR D E L A F FÖRSTA — SKALL Ö M - SANFÖR D E SKÖNA UMBÄRA UPPVÄCKA FÖRSTA ÄN MJÖLK; M Å L P Å DAGEN SJÄL UNDER FÖDA. TREDJE I SKADAS. UNDER HVARJE DOMARNA NÖJER ALLTIGENOM ÖPPNA VORE A F VÅRA H E M. ETT PARADIS » NINGAR, ' / « MJÖLKBLANDNINGEN, FÅ DÅRES TÅLIGA OSS. M E N V I O C H USELHET DÖRRARNA ATT M Å N G E N D E FÖROSS, SKULLE D E T RO, NÅGON N O G INTILL FINNA VERKLIGEN INBILLA FÖRNEDRING K A N BEFARAS ALDRIG EFTER NÅGON NÅGOT DET OMKRING V Å R KÄNSLIGHET DET SÅDAN 0 3 GIFVAS IBLAND INSTRUMENT; S O M V I IBLAND UNDER ' / I S LITER » » IFALL FIN, ICKE MJÖLK » OFULLKOMLIGA 2 SÅLUNDA: L TESKEDAR 2 SÅ GRÄDDE SOCKER ALLA SKULLE DET F Ö R O S S ATT MIDT DISSONNANSERNA FANTASI. FRÅN HÖGST M E D DENNA VATTEN ' / b LITER UNDER 7? " UTGÅNGSPUNKT 1 E J NATURER SANNING NÅGON FÖRDELAR, Ä R GRÄDDBLANDNINGEN. ELLER MJÖLKBLANDNINGEN SINA S. DET. D E ÄRO TROLIGTVIS, VETA DET S O M J A G ÖNSKAR RUSKIN: DIKA, OCH DYLIKT.
Grängesbergs jernväg mellan Grängesberg och Hörken » hästkraft 12,000 fot 32 1854 30,000 Hudiksvalls » » Hudiksvall » Forssa... » lokomotiv 36,700 » 48 1858 omkring 600,000 >, 370,000 Gefle-Lala » » Gefle » Falun » » 8'69 mil 60 Juli 1859 öfver 6,000,000 » 3,000,000 » » Wessman » Barken » » 14 » 48 1860 omkring 830,000 400,000 Sandarnes » » Sandarne » Marman » » 33,000 fot enskild anläggning Anmärkning. Dessutom finnas några jernbanor för hästkraft, om hvilka upplysning nu ej är tillgänglig, nemligen inom Stockholmslän vid Utö grufvor och vid Smedby egendom, samt i Malmöhus län vid Höganäs stenkolsgrufva. Hamnar. Ångfartyg. 63 berättelserna innehållas, tillåta dock de meddelade uppgifterna icke att härom lemna en fullständig öfversigt för hela riket. En anledning härtill ligger uti sjelfva den rikedom af tillfällen till sjökommunikationer, hvarmed vi äro begåfvade, så att man i dessas skildring alltid måste stanna i förlägenhet, hur långt man bör gå. I denna rikedom ligger ock skälet, hvarföre ännu i många fall de för tillförlitliga upplysningars vinnande nödiga undersökningar ej hunnit företagas eller fullbordas. Intet enda af Sveriges 24 län saknar vattenkommunikationer, som redan äro eller kunna blifva af utomordentlig vigt för dess innevånare; flertalet af dem hafva hafvet för sig öppet. Stora sträckor af kustlandet äga genom sin egendomliga skärgård de yppersta naturliga hamnar. Många bland fem årsberättelserna lemna vigtiga upplysningar om dessa hamnars antal, djuplek m. m.
Ledamöter skulle finna hwad jag nu baft äran nplysningswis anföra, nägot twifwelsmäl underkastadt, densamme täckes hafwa mödan ospard och af mit ifrägawarande, wid Protocollet befintelige andragande, örn betz innebäll taga nödig kännedom; en anhällan, hwilken jag desto häldre är föranläten wördsammeligen framställa , som upläsningen af denna handling skedde wid Plenickidens flut, dä redan ganska mänga Herrar Ledamöter wörö bortgångne, samt bertil med, under dest liggetid pä bordet, innehället deraf lätteligen kunnat falla utur minnet. §ör 1S68 Den 18 Augusti. För öfrigt och med fullkomligaste sfwertygelse om Herr Keuteri^eim8 rättwisa och owälLiga bedömande af ifrägawarande förhållande, har jag trott mia bäve kunna och böra öfwerlemna til dest pröfning och godtfinnande, om icke han, efter af mig nu meddelte uplysningar, skulle wilja täta ofwanberörde dest anmärkningar frän Protocollet utgä, i hwilket fall jämwäl hwad jag nu ödmjukeligen anfört, finge förfalla ; men som detta mit wälmenta förslag, i anseende til Herr Keuterbjeims fränwaro, icke kan gä i »verkställighet, sä anhäller jag ödmjukast, at mit nu gjorda andragande mätte til Högloft. Allmänna Leswärsoch OeconomieMtffottct fä medfölja min första framställning och de deremot gjorde päminnelser. Remitterades til Allmänna Beswärsoch Seconornieckltffottet. Friherre 8Lael von wolstein, Loricks l.uclvi§, anförde at han för näqra Pleni-dagar sedan upläst et Memorial, rörande Lvargerrng, Rotering m. m., hwllket han begärt matte fä til Stats-Utffottet remitteras ; men som den gängen proposition derom icke hade fallit, anhöll han at Remisten nu mätte beslutas.
Ehuru de i detta betänk, yttrade farhågor för sportlarnes bibehållande i aflöningssättet, såsom möjligen föranledande till missbruk af tjenstemännen, äro mera skenbara än verkliga, enär controllen ligger dels i skyldigheten att uti specificerad räkning debitera dylika afgifler och dels uti det på öfverträdelse följande svära ansvaret af suspension på- viss tid från lön, och för grofvare förseelser från tjenslcn; och ehuru sportelaflöningen medför den fördelen, att den ökar eller minskar lönen i den mån göromålen genom mer eller mindre liflig trafik ökas eller minskas; får jag likväl, med den öfvertygelse jag äger om de öfvervägande fördelarna utaf bestämda löneinkomster för tjenstemännen framför dessa inkomsters fluetuerande belopp, och under förutsättning att de tjenstemän vid tullverket, hvilka nu tillgodonjuta fördelen af sporteltaxa!!, d. v. s. åtminstone i landsorterna, endast tullkammare-föreståndare med deras underlydande betjening alltid komme alt behålla den löneinkomst de nu åtnjuta, på dessa skäl tillstyrka bifall lill i mom. i Utskts betänk., nemi. att und. anhållan måtte lios K. M. framställas om en sådan reglering af lönerna för tullverkets tjensteman, hvarigenom löneinkomsten blir fastställd lill bestämdt belopp. Hvad åter angår sednare delen Den i4 SoTemler f.ra. af XJtsTi:s tillstyrkande, eller att den förändring åtminstone måtte medgifvas, att sportelafgifterne, så vidt sig göra later, må på en gång få erläggas, der hufvudsaklig klarning sker, samt onödiga uppehåll och omvägar sålunda undvikas; så tala alla skal för bifall dertill, emedan uppehåll för klarering på a ä 3 ställen menligt inverkar på den lofliga trafiken. Med Utsk. instämmer jag afven uti dess yttrande i sista momentet, der Utsk. förklarar sig icke kunna understödja Mats Pehrssons förslag; och jag får således i allo tillstyrka bifall till detta betänkande. Allm. Besvärsoch Ekon.Ulsk:s betänk. N:o 100 blefaf Pr. o. Ad. bifallet.
De Geer, Carl, som enligt läkares föreskrift, till vårdande af sin helsa, nödsakades hålla sig stilla på sina rum, anhöll att på sådan grund, med bibehållande af riksdagsmannarätten, blifva endtledigad från sin befattning såsom Elector. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Bänkman, alt utse en Elector till ledighetens återbesättande. På derefter af II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, gjord anmälan, Den 30 October f. m. 397 att Hr Virgin, Christian Adolph, tillkännagifvit, det han nödgades från riksdagen afresa för längre lid, och derföre anhöll, att, med riksdagsmannarättens bibehållande, få afgå från sin plats såsom ledamot i StatsUtsk., blef jemväl denna anhållan bifallen, hvarpå II. Ex. anmodade Hrr Electorer att vid deras nästa sammanträde välja en ledamot i StatsUtsk., i st. f. Hr Virgin. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., som nu jemväl meddelade, att H. Ex. Hr Gr. De Geer af nyss uppgifven anledn. afsagt sig att vara ledamot i Talmanseonferencerne, gaf härefter tillkänna, det lian, med begagnande af den honom vid riksdagens början lemnade rätt, finge anmoda Gr. Cronhjelm, Polycarpus Erik, att vara närvar, vid de hädanefter blifvande Talmans-öfverläggningarne. Föredrogs och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 17 dennes f. m. på bordet lagda betänk. N:o 43, i anledn. af väckt motion om rättighet för fabrikanter att, genom utbjudande i husen, afyttra deras tillverkningar. Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 17 dennes f. m. på bordet lagda betänk. N:o 44, i anledn. af ingifven motion om förbättring af lotsstatens lönevillkor. Frih.
I sammanhang med ofvanberörde löne-reglering för Lif-gardet till bäst, har Kongl. Maj:t, enär, sedan 1846 års förändrande organisation af detta regemente, beslutats den dervid tillika fastställde indragnings-stat, uppgående till <7,086 r:dr 12 sk., genom inträffad afgång, redan så nedgått, att derå endast qvarstode ett sammanräknadt belopp af 1,702 r:dr 4 sk. 6 rst, med derunder inbegripna 56 t:r spanmål, men detta belopp, bestående af lönefyllnad för en ryttmästare på gammal stat, löner för indragne andre adjutanten, musik-direktören och en trumpetare samt pensions-fyllnad för en afskedad fanjunkare, sannolikt ej på längre tid blefve disponibelt, af sådan anledning nu begärt, att, till befrämjande af slutliga verkställigheten utaf regementets nya organisation, berörde mindre betydliga summa, 1,702 r:dr 4 sk. 6 rst, måtte på allmänna indragnings-staten få öfverflyttas; och får Utskottet till hvad Kongl. Majit sålunda föreslagit tillstyrka Rikets Ständers bifall. i4:o Följande, hittills från anslaget å l\'Ae liufvud-titeln till oförutsedda behof årligen anordnade utgifts-poster, nemligen dels 660 r:dr 4° sk., utgörande skillnaden emellan bestämda rationspriset för de fyra sotnmarmånaderne Juni med September, och det för vanliga tjenstgöringstiden gällande pris per häst för de till Kronprinsens Hussar-regementes i Götheborg förlagda kommendering hörande 1 underofficersoch 25 hussar-hästar, dels ock den till kokved och lägerhalm åt regementet under dess möten efter markegångspris årligen utgående kostnad med i33 r:dr 16 sk. på förslag, äro uti Kongl.
Desi ostvan omförmäldte Memorial af den 25 nästledne Augusti. Hans Bongshöghet Thronföljarens Stat. Dertill har Stars-Uiffottet uti nytznamnde Memorial söreflagit en Summa i ett för alt af 24,020 Rdr !22r Den 22 November. R;dr om äret, sa länge Hans Kongl. Höghet lr oförmäld, men hwilken Summa ytterligare sknsle komma att ökas med 24,000 R;dr sä snart Hans Kongl. Höghet blifwit förmäld. Wid hwad Stats» Utskottets meranämnde Metuorial i detta ämne innehåller, har Uistkottet nu icke något widare att tillägga. Stockholms Slotts-Stat. Denne Stat är en i senare rider tillkommen ny inrättning. Tillförene ägde Öfwer Stäihällarrn j Stockholm irseendet och wärdén as Stockholms SlottMen sedan Kongl. Main under den 25 Augusti 1791 takts uplifma och inrätta ekt sä kalladt Konungens Befallninge-Mans. Embete pä Stockholms Slott, är hwilket wärdén öfwer Stockholms Slott blef anförkrodt; Sä förordnade Kolningen nti 2 Z. af den under nnHnanrnde dag för Ofwer-Stathällaren utfärdade Nädiga Jnstrnction, att hwad SlottsByggnaden angar, densamma skulle besörjas af Slotts-?
Dervid vill jag börja just der den siste talaren slöt, nemi. vid den tvekan han föregifver att K. M. skulle hysa huruvida medel borde anslås till ifrågavar. företag. En dylik tvekan har för StatsUtsk. varit fullkomligt obekant och de för Utsk. tillgängliga handlingar hafva icke eller gifvit någon den ringaste anledn. att någon sådan förefunnits, hvarken hos K. M. eller den myndighet, som i ämnet varit hörd. K. M. har tverlom just i motsats med talarens föregifvande afgifvit en ganska bestämd propos., åtföljd med nödiga kartor och handlingar, hvilka alla varit för Utsk. att tillgå. Från denna föregifna tvekan öfvergår jag till den första frågan Frih. Cederström vidrört, nemi. huruvida den föreslagna linien vore den bästa; ty, säger den värde talaren, de medel som anslås böra användas på det mest ändamålsenliga sätt. Utsk. är alldeles ense med honom deruti; men vid tillämpning af denna allmänna sats fordras lokal-kännedom om de olika linier, som varit ifrågaställde. Det är just denna kännedom af ämnet som Utsk. bemtat af undersökningar, verkställda tid efter annan af flere Ingeniörer, nemi. Hellström, Edström,-Ekenstam, Liljehöök och Olivecrona och, såvidt jag kunnat finna hafva alla varit ense derom att den af K. M. föreslagna linien är den rätta. Men ehuru vigtigt ett sammanstämmande embetsmanna-utlåt. än må vara, så bör man dock icke förkasta den opinion som ger sig tillkänna bland dem inom orten, hvilkas varor skola fram i den riktning kanalsträckningen antyder. Ej eller vet 214 Den 26 Juni e. nu jag något säkrare tecken på tillvaron af en fast öfvertygelse, än då nian talar med anslag, genom aktie-teckning till bolag. Lemnäs nu ringaste upmäfksamhet åt detta, industriens sätt alt uttrycka sitt tänkesätt, sä finnér man lätt ali det uteslutande är för Bjurbäckslinieri, som aktieteckning kunnat erhållas och bolag bildas, men alldeles icke för den andra linien.
Filialbankers bildande måtte användas någon del af den från och med innevarande års början till och med 1853 års slut inflytande behållna Bankovinst, äro anmärkningar framställda i öfverensstämmelse med hvad de betänkandet vidfogade reservationer i denna del innehålla, eller att en dylik åtgärd kunde betraktas såsom en anticipation å kommande Bankovinst; men enär berörde hemställan blifvit gillad af Bonde-Ståndet samt af Preste-Ståndet lemnad utan anmärkning, har Utskottet, efter hvars förmenande någon anticipation å blifvande Bankovinst icke, enligt Utskottets förslag, kan sägas inträffa, då vinsten ej skulle få användas förr, än i den mån densamma till Banken influtit, ansett sig, med åberopande af de skäl i öfrigt, Utskottet i detta ämne redan anfört, böra ifrågavarande tillstyrkande vidblifva. På sätt en ledamot inom Borgare-Ståndet erinrat, hafva Rikets Ständer visserligen vid innevarande riksdag beslutat, att fonden för belåning af publika papper skulle förminskas med de 500,000 R:dr, hvilka nu blifvit afsedda såsom fond för Filialbanker, men, enligt Utskottets framställning, skulle i publika pappers-lånerörelsen fortfarande användas, intill dess de varda för omförmälde ändamål erforderliga; dock som det icke torde vara lämpligt, att under tiden undanhålla rörelsen dessa medel, och det sätt, Utskottet, rörande deras användande, föreslagit, synes vara desto mera tjenligt, som medlen kunna från nämnde lånerörelse med större lätthet än från de öfriga återtagas, torde det vid Utskottets ofvanberörde framställning böra få bero. I afseende å väckt fråga, att föreskrifvas måtte, huru vid Bankbolagens bildande bör tillgå, om proklama skall utfärdas eller annan åtgärd vidtagas för bestämmande, i hvad ordning understöd från Riksbanken må meddelas, så enär, i händelse förslaget om Filialbankers inrättande varder af Rikets Ständer bifallet, beslutet derom kommer att i vanlig ordning allmänheten kungöras, lärer någon åtgärd härutinnan å Riksbankens sida icke påkallas.
På det sätt Hr Gr. o. Landtm, tolkat 1 mom. 57 §, deraf den sednare delen nu blifvit uppläst, så lärer icke någon fråga kunna uppstå huruvida icke alla de, som reserverat sig emot beslutet, kunna få sina namn intagna i det prot.utdr., som skall afgå; eller också kan jag icke fä någon uppfattning af det yttrande Hr Gr. o. Landtm, nyss afgaf på min framställning om tillämpande af den 57 § — ett yttrande deri jag visserligen icke instämmer, men som jag underkastar mig. I anledn. af detta yttrande, anhöll II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, att få återkalla i R. o. Ad:s minne, att han icke sagt, att de ledamöter, som icke instämt i beslutet, bade ovillkorlig rättighet att uti det ifrågavar. prot.utdr. blifva antecknade såsom reservanter, utan endast att grundlagen ej innefattade något hinder deremot att prot.utdr. så inrättades. Det berodde nemi., enligt H. Ex:s öfvertygelse, af R. o. Ad:s beslut huru mycket eller litet af dagens prot. uti utdraget deraf skulle intagas. Frih. Cederström, Jacob: Om R. o. Ad. eller något annat Stånd genom beslut kan upphäfva grundlagens tydliga stadgande vid tillämpningen för dagen, det blir en annan fråga; i sådant fall får minoriteten naturligtvis underkasta sig majoritetens beslut. Prot. kommer då alt vittna om händelsen, och denna händelse ligger då endast dem till last, som i beslutet deltagit. 5 H. 48 378 I>en 14 De ceni lier f m. Nn inneliäller 57 § 1 mom. tydligen: ”vill ledamot, som icke i Ståndets fattade beslut, instämt, sin särskilda tanke hos de öfriga Slånden anmäla, slände det. honom fritt genom särskildt meni. eller diclamen lill prol.” Della har Gr. o. Landtm, förklarat skulle så tillämpas, ali de skulle nämnas till sina namn, som icke instämt i beslutet, ulan som protesterat.
M o it ^ 391 o i: 18 X o l till SttBfcné Stonbec på 3liF$j<$alen, ttub SfttBbttgettS öppttattbe, bett 23 ^Ftobcv 1862. S&älfcorite, 2lftlc od> 3®oU>prftt<$e, £ltctuprfti<$e, SSör&igc, SSdödtftc, 2(rebornc, ^orftånfttgc, 2S<*lof tofte, ^»efterwdtfte od> ^teftttge, 03flfcc herrar ucl> ^mctiffc fSJlati! S9ieb gläbje pelfar 3ag ©ber, @obe ferrat od) ©menffe Sötan, åter förfantlabe tilt råbflag om fäberneälanbets mål SKina förljållanben titt frdmmanbe dafter pafma fortfaranbe burit ben prägel af mänffap oä) förtroenbe, forn 3ag pär SJtig angeläget att orubbab bibehålla. 5öleb antebning af ©ber frantftältning mib febnafte rifSmote om orbnanbet af ©merigeö odj SRorgeö ömfefibiga förljållanben, pär 3ag i fammanfatt ©tatöråb ut» talat Sölin åftgt, att en reöifion af Stiföaften påfallaö af be förenabe ritenaö fanna intrefje, od) mitt popp, att båbaå reprefentatiouer [fola unberftobja Sölina fträfman» Stp. titt 3t. ©t. 9>rot. 1862—1863. l:a ©ami. 2:a 5lfb. Q bert att bringa betta äreitbe till en tydlig utgång. Sill ©ber uttalar 3ag ånpo benna åfigt, betta fopp. Sitt mäfenbtliga brifter miblåba tyrmen tyr ©menffa foffetS Oieprefcutation, infe mi alla.
Hela denna § är med några få anmärkta undantag fullkomligt lika med § 11 i 1826 års förslag. Anvisning till Instruktion, som synes oss nödig, torde här vara på sitt ställe. Denna redaktion af momentets sednare del hafva vi ansett lämpligare än den i 1826 års förslag. Föreskriften i 1826 års förslag, om General-Landtmäteri-kontorets skyldig - Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 62. 31) karemått och likarevigter, samt att besörja om tillhandahållandet deraf, då sådane af vederbörande justerare reqvireras. Justerare skola ock vara förbundne att i tjenstens utöfning sig af sådane likare-mått och -vigter betjena, som med General-Landtmätcrikontorets stämpel äro försedda. il) De till undersökning af runda förvaringseller transport-kärl erforderliga särskilda måttstockar eller så kallade röjstockar, skola likaledes uti General-Landtmäteri-kontoret pröfvas och med kontorets stämpel förses. § 13. a) Justerare åligger att, utan all tidsutdrägt, justera och kröna de måttstockar, målkärl och vigtlödjor, samt förvaringsoch transport-kärl, som till honom öfverlemnas. De till sådan förrättning erforderliga instrument och redskap m. m. skall han sjelf på egen bekostnad sig förskaffa, hvaremot han åtnjuter justerings-arfvode enligt särskild taxa. b) Hvar och en, som mått och vigt vid handel, uppbörd eller leverering nyttjar, vare sjelf ansvarig efter lag för deras rigtighet om de icke äro behörigen justerade och krönte, i stad inom året, och å landet inom tvänne år, samt för öfrigt befinnas i oskadadt het att äfven för andra än justerare tillhandahålla likare, anse vi böra utgå, ehuru vi hålla före, det skyldigheten att justera sådane åt hvar och en, som det åstundar, bör qvarstå. Ordet transportkärl hafva vi ansett böra äfven här tilläggas. Lika med § 12 i 1826 års förslag i hufvudsaken. De gjorda vigtigare ändringarne och tilläggen äro här anmärkte.
Utskottet vilie, att främmande personer så litet som möjligt inblandades i makars husliga förhållanden; och då tillåtelsen för de oeniga makarne, att afbryta deras sammanlefnad, i sjelfva verket ej är annat än skillnad till säng och säte, och hvilken skillnad påkallar samtidiga föreskrifter, huru med boet och barnens uppehälle under skillnaden förhållas skall, hvarom det endast kan tillhöra domaren, att efter pröfning af förekommande omständigheter enligt lag förordna; tror Utskottet någre flere anmärkningar i detta hänseende icke behöfvas; äfvensom Utskottet förmodar grundsattsen i nu gällande lag böra bibehållas, att varning af presterskapet skall föregå, innan klagan öfver makarnes oenighet må af Rätten upptagas; samt tror beviljandet af äktenskapets slutliga upplösning böra, hädanefter såsom hitintills, ankomma på Kongl. Majlis Nådiga beslut, dels emedan behofvet icke påkallat någon förändring härutinnan, dels ock emedan det synes försigtigast, att, i lagbuden rörande ett så ömtåligt ämne, icke göra en alltför stor rubbning på en gång.
Besvärsoch Ekon.Utskotten: N:o ig5, med förslag till votering i förstärkt StatsUtsk., j anledn. af RiksStrns skiljaktiga beslut öfver utlåt. Nro i35; Nro 196, i anledn. af erhållen återremiss utaf utlåt. N:o 17g, afgifvet i anledn. af K.M:s nåd. propos. angrde åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår; Nro 197, i anledn. af återremiss utaf betänk. N:o i58, ang:de förändringar uti K. M:s nåd. instruction för beklädnadsdirectionerna vid indelta infanteriregementena, m. m.; Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.- Utskotten: Nro 17, i anledn. af erhållen återremiss af Utsk:ns betänk. N:o 11, angrde åtskilliga motioner om ändringar i K. förordn. till förekommande af oloflig införsel eller utförsel af varor af den 12 Dec. i835; Nro 18, i anledn. af återremiss å betänk. Nro g, ang:de Hr A. Brunnii motion om ändring i nu gällande seglationsordning. Upplästes ankomna prot.utdr. från de öfriga RiksStm, nemi. från PresteSt. af den 12, från BorgareSt. af den i5 och från BondeSt. af den 12 dennes. Lades till handlingarna. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 10 om aftonen. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Deli ig Maj f. m. Onsdagen den 19 Maj i84i. Plenum kl. g f. in. Justerades 5 prot.utdr. för den 17 dennes. Öppnades Hrr Electorers lista till val af en ledamot i BancoUtsk. oell en ledamot i Ridd.Utsk., och befunnos dertill hafva blifvit utsedde, i BancoU tsk oltet: N:o igo5.