Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
TRÄFFAS SÄKRAST KL. 2 — 3. LÖSNUMMERPRIS: 8 ÖRE. SOMMARHEM. 21 JUNI OCH UTGIFVARE: FRITHIOF HVARJE IDUNS MODETIDN. IDUN — 1899. ut, som och de gömmer rika Sundet, prinsessan slätternas där traditionen i långt varmare af b o k s k o g a r n a s land på andra sidan i lif o c h k o n s t hålles h e l g d än hos oss. glasveranda, hvarest ett en af musikalier fylld att dagens stunder Här står s a l o n g e n i f ö r b i n d e l s e m e d samt om, i reproduktioner i sepia ena af drottningen Till vänster blekrödt af ljusgröna tapeter. klädda Lätta, material trädgårdsmöbler, äro placerade längs väggarna, bakgrunden rad sin detalj m e d k u d d a r o c h sitsar i ljust b l o m m i g t mönster, en smidiga i ter af står ett g r ö n t damskrifbord porträtt och m e d åtskilligt i den prydligaste ordning. och i med skrifBredvid skrifbordet leder en glasdörr direkt ut i parken. h v i t t. I husets norra del, p å sidan o m matsalen, ligger slutligen köksafdelningen m e d r u m för hushållerskan samt betjäningens matsal. » Jag försummar hus, » sade räcker ej göra till, några morgon dit hon ha » baby » eftermiddag jag ej i eftermiddag fattigbesök » men måste i mitt min jag distrikt, och jag bruka mellan kl. och gå hvarje 2 — 4. » Barnsligt! » tycker kanske mången. O c h borde ej äfven vi, svenska kvinnor, taga efter d e engelska systrarnas e x e m p e l, n u, j u s t nu medan sommaren blommar? H. SILHUETTER. UR GEORG AMEENS EFTERLÄMNADEANTECKNINGAR, TRE SAMTIDA FÖRFATTARINNOR. d o k t. E d v. B r a u n m. fl. F. A. m. Väl såg m a n
Bes v.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N'-o i3. g börande embels-myndigheler, hvilka hafva sig uppdragen ytterligare granstnings-rätl öfver den legdes frejd och förda vandel, blifvit behörigen godkänd och anlagen, någon vidare ansvarighet för den legdes person och uppförande ej bör åligga den legande; och få Utskotten, såsom följd häraf, vördsamt föreslå Rikets HögloH. Sländer alt hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta upphäfva stadgandet i g §. af Kongl, Förordningen den 27 October 1812, alt, i händelse legd beväringskarl rymmer eller begår brott af den beskaffenhet, att han ej längre såsom krigsman tjena får, den, som legt, är skyldig alt skaffa annan person i den legdes ställe, eller ock sjelf träda i tjenslen. Slockholm den 20 November 1840, Reservationer. Af Herr Friherre Lejonhufvud, Abraham, hvilken förklarade sig skiljaktig från Utskottens pluralitet och tillstyrkte uteslutandet af g §, i ofvannämnde Kongl. Författning. Af Herr von Rosen, Georg: ”Jag reserverar mig emot Utskottens tillstyrkande att frikalla den beyäringsskyldige, sorn leger antagen beväringskarl i sitt ställe, att, enär den legde rymmer eller begår brott, som förhindrar honom att fortfarande få utöfva bevärings-pligten, sjelf utgå eller anskaffa annan antaglig karl för den återstående tiden. Som skäl för denna reservation får jag anföra, att jag, ogillande för öfrigt hela legnings-principen, såsom oförenlig med det nationella försvarets ursprungligen rena ide, ej kan förena mig med dem, sorn på ringaste sätt vilja underlätta denna legningsrätt, som endast kan begagnas af den förmögnare. Jag kan ej eller biträda ett förslag, genom hvilket det resultat ovilkorligen inträffar, att individer intränga i beväringens leder som genom mindre pålitlighet bortskämma den rena fosterländska anda, som derinom bör råda.
Nu, då Höglofl. sammansatte Utskotten föreslagit ett Utrednings - sätt för Götha Canalsoch Malmö Disconter, hvarigenom Bankens Creditivfordringar troligen blifva till större delen medtagne, dels genom de förmåner, som blifvit öfriga Fordringsägare beviljade, dels genom! bristande tillgångar hos osäkra Gäldenärer; så uppstår en ganska vigtig fråga, huru denna förlust för Banken skall ersättas. När Rikets Hög-J lofl. Ständer vid 1809 och 1810 årens Riksdag anslogo flera Millioner nya Sedlar ur Banken, och ehuru detta skedde af yttersta nöd till Rikets räddning från branten af sin undergång, ansågo de sig likväl icke berättigade att göra det utan att gifva någon ersättning, och beviljade derföre en årlig Summa af 750,000 R:dr till detta ändamål, som ock ännu utgår af den Allmänna Bevillningen. Så mycket mer böra då nu Rikets Ständer, enligt Regerings - Formens och Banco-Författningarnes föreskrift, vara betänkte, att anslå en framtida ersättning åt Stats• och Bänka-Utskottens Betänkand&tl 117$ Banken för de ifrågavarande medtagna Creditiven. Sker det icke, så har, efter min öfvertygelse, en sådan väsentelig rubbning i Bankens gcundförfaltning och en sådan afvikelse från 72 §. i Regerings - Formen blifvit begången vid denna Riksdag, att jag, ehuru ensam, icke annat kan än protestera deremot och reservera mig för de vådliga följder, som derigenom i framtiden kunna uppkomma. Visst vore det hardt och obilligt att öka Bevillningen för Disconternas Utrednings skull; Men jag anser dock ökade Utlagor, ehuru tryckande1 de må vara,' långt mindre skadliga för Riket än Sedelmyntets oupphörliga försämring. Och, sedan Rikets Ständer fått den olyckliga vana och böjelse, att vid alla, mer eller mindre vigtiga behof, från.
Wår ynnest och nåd, benägenhet med Gud Allsmäktig, Troman och Tjenare, President och Riddare af Wår Nordstjerna Oiden, Friherre, v|Ce President och Riddare af samma Wår Orden, så och samtlige ledamöter uti Wår och Rikets Götha Hofrätt! Wi håfve i nåder låtit Oss föredragas Eder uqd, skrifvelse af rfeq 3 sisth April, deruti J andragit, hurusom, efter det Hofrätten blifvit fördelad på fyra divisioner, och de till Eder inkommande mål, under en sednare tid, allt mer och mer förökats, betydliga hinder och olägenheter för arbetets jemna och obehindrade gång uppkomme deraf, att ledamöternes antal, utgörande endast fyra på hvarje division, utom ord föl', icke vore mot behof - Den i5 Februari e. m. 117 vet svarande, hvadan J, för undanrödjande af dessa, till roen för både Hofrätten och det allmänna, ledande hinder, i lind. hemställt, om icke, i afbidan, att, vid en blifvande riksdag, II. St. meddela löneanslag på stat ytterligare för fyra ledamöter i Hofrätten, Oss skulle täckas i nåder förordna fyra Jag färne män, att från och med höstsessionens början innevar. år och framgent intill dess ordinarie Hofrätts Jedamöternes antal kan varda förstärkt, såsom adjungerade ledamöter med egna rotlar tjenstgöra en å hvardera af Hofrättens fyra divisioner; oell som Wi till detta Edert und. förslag lemnat Wårt nåd. bifall, håfve Wi härmed velat Eder sådant till nådigt svar och efterrättelse meddela; ägandes J, för verkställigheten deraf, att, på sätt J hemställt, hos Ossi und. föreslå de personer, hvilka J önsken att med Wårt nåd. förordnande se utmärkte. Wi befalle Eder Gud Allsmäktig nådeligen. Stockholms Slolt den 26 Maj 1837. GARL JOHAN. P. J. Netzel. Bref till Kongl. Götha Hofrätt, ang:dc adjunction af fyra ledamöter.
Dessutom hafva, med anledning af Kongl. Maj:ts förutnämnda Nådiga skrifvelse och Herr Doktor Sandbergs motion, vidlyftiga diskussioner egt rum inom Presteståndet, der flera ledamöter förklarat sig vara af den åsigt, att någon tillökning Uti tillvcrknings-afgiften icke borde ske, men all det af Kongl. Maj:t antydda missförhållande emellan nuvarande beskattningen å större och mindre brännerier måtte afbjelpas medelst förhöjd beräkning af de sednares afverknings-förtnåga, äfvensom hos Bonde-ståndet, hvarest Johan Lekberg från Örebro län och (lere med honom ie Bevilln. m. fl. Visit. Bet. AS 2. föreslagit, att endast afgiften å de större bränneriernas tillverkning skulle höjas till 24 sk. banko för hvarje kanna. Till stöd för dessa så väsentligt skiljaktiga förslag hafva naturligtvis blifvit åberopade högst olika skäl. De motionärer, som tillstyrkt förhöjd afgift för ali bränvins-tillverkning, hafva utgått från den af Rikets Ständer vid sista Riksdag uttalade åsigt, att rättvisan fordrade det bränvins-tillverkning, vare sig i större eller mindre bränneri, bure lika skatt, och att man borde, genom en småningom ökad beskattning, fördyra varan samt såmedelst söka göra den mindre efterfrågad och i samma mån tvinga fabrikanten till inskränkning i sin för det allmänna skadliga handtering, k andra sidan åter eller tili försvar för bibehållandet af nu stadgade afgift, har man deremot förespeglat, hurusom ett ytterligare uppdrifvet pris på varan skulle blifva en mäktig sporre till lurendrejeri och lönbränning, enär påtagligt vore, att ju större vinst lagbrytaren kunde vänta sig af sina olofliga företag, desto ifrigare skulle han blifva att på sådan väg framskaffa varan.
Vefla behof något ytterligare öfwerffott uppkomme, Niksgälds-Con, tvirets Fullmägtige ffulle dermed wid inträffande läglighet besörja afbetalningarne a Utrikes gulden eller förwara medlen i Banquen till Riksens Stän, ders framdeles disposition; Men sedan Ståtsregleringen blifwit wcrkstäld och Riks-Staten i enlighet dermed uprättad och faststäld samt den till 2^ Millioner Riksdaler Banco bestämte örliga Be* willningssumman blifwit uti den i sammanhang dermed uppgjorde Financeplanen fördeld emellan Stats, och Riksgälds-Werken, har af Bewillningssum, man endast äterstött 199,642 R:dal. z; still, s r. att efter hwad Riksens Ständers ofwanberörde ffrifwelfe och nämnde §. i Riksdags, Bestulet inne, hälla, till Förswarswerket utöfwer de pä Stat uppförde 622,222 Riksd. anwändas. Wid sädant förhållande anser Stats,Utffot, tet nödwändigt, att ifrägawarando 420222 Riksd. såsom en följd af Riksens Ständers redan kemnade kodkännande af behofwet, warda pä Stat upp, förde, att jemte de wid sista Stats-reglcringen an, siagne 622,022 Riksd. ärligen till DefensicnSwer* ket anwändas. Wid - 6i8 ^ Den iz Junik. Widkommande ater de utgifter som Kongl. Mast warit föran'äten att anwisa pä Dcfenfionssumman, sä har Utskottet funnit, att defie Poster bestä uti Löningsoch Underhällskostnadek, som tillkommit pä nedannämnde specielle Stater och utgöra följande belopp: Landt - Militiens LZnings-Gtater. Kongl. Krigs Collegii Stat — 742: General Adjutants Staden — 3,375:
Men också blef det hela derfor mindre starkt än fint Fru H., som annars har sin styrka i diabolik, suspenderade den här, till fromma for sin ofvan anförda grund-uppfattning, som deri-genom blef än mer tydlig. Emellertid tro vi att den nordiska grundtonen ej skulle skadats qf en liten skuggning i svart åt det djefvulska till. Fru H. har trott motsatsen och vi buga oss pligtskyldigast for den konseqvens och den 1 konst, hvarmed hon kämpat for sin tro. I sammanhang med det förut sagda åtrår fru H: s lady ej makten så mycket för egen del som ej af kärlek till sin man. Fru H. prononcerar hängifvenheten för Macbeth så starkt som möjligt — också ett nordiskt drag med lutning åt den veka, sjelfuppoffrande qvinnans i nordisk literatur så ofta förekommande bild. Det ligger något af denna sjelf-uppoffring i hela framställningen, som då den mynnar ut i sömnscenen gör ladyn hardt när sympatisk. Det blir som om Macbeth narrat sin hustru till mordet, och ej tvärtom. Det kommer in ett försonande element, som är menskligt tilltalande, rörande, vemodigt — men i allt för hög grad, allt detta. Macbeth blir ju rent af omensklig och vidrig då han vid underrättelsen om en sådan makas död — på Rossis vis — otåligt vredgad utropar sitt ljungande: » Hon kunde dött en annan gång! » Alltså — vår mening är att fru H. begagnat sig af det fint inlagda nordiska tycket i allt for vidlyftig omfattning. Hon blir på det sättet ej fullt ut denna äfven i sin ondska beundransvärda qvinna, till hvilken det säges: &gt;Föd mig ej döttrar! » Fru H. är för barmhertig mot ladyn. Med resurser sådana som fru H. eger, kunde ladyn nog blifvit både stolt, stark och demonisk långt mer. Men hennes uppfattning har hindrat henne derifrån — hindrat henne mycket mer än vi för vår del anse lämpligt.
Denna oformlighet är af den art, alt jag bestrider rättigheten för Utskottet att vidtaga sådant tillgörande”. O o ”Vid granskningen af uppgiften uppå Riksgälds-Kontorets behållna och disponibla tillgångar, anmärkes, att det anslag och det låneunderstöd, sorn Rikets Ständer vid sisth Riksdag beviljade åt en tillämnad hamnbyggnad vid Åhus, blifvit affördt och som disponibelt till andra ändamål upptaget. Häremot mäste jag reservera mig, helst inga skäl för en sådan beräkning äro uppgifne. Löftets helgd qvarstår väl lika oförkränkt, fast ingen byggnad ännu kunnat påbörjas i följd af tvister, som genom rättegång först måste afgöras. Jag bestrider således, att den summa, som på Riksgälds-Kontoret vid sista Riksdag blef för en hamnbyggnad vid Åhus anvisad, ej vidare upptages till detta ändamål i den beräkning Stats-Utskottet uppgjort öfver Riksgälds-Kontorets ställning”. Hr Friherre Tersmeden , Hr Ekströmer, Hr Lagerborg, Hr von Celsing och Hr af Harmens instämde i förra delen af denna reservation. Af Hr Möllerhjelm: ”Uti beräkningen öfver Riksgälds-Kontorets till gångar har jag anselt den redan uttaxerade, ehuru ännu ej influtna allmänna bevillningen för innevarande år desto hellre hafva bordt intagas, som Riksgälds-Kontoret redan förskottsvis bestridt nästan alla de utgifter, hvartill denna bevillning är afsedd, och de ännu återstående utbetalningarne blifvit från Kontorets nu ägande behållning afdragna. Men om äfven 1844 års bevillning anses erforderlig för Riksgälds-Kontorets, under nästa år förestående, enahanda utgifter och följaktligen betraktas såsom en för Kontoret samlad reservfond, så bör dock, enligt min åsigt, hela det Riksgälds-Kontoret beviljade kreditiv å Banken inberäknas bland de nu disponibla tillgångarne.
1 Lärare i Matbemalik och Mekanik 1,000: 1 Dito i dito dito (Andre Lärare] 300: 1 Dito i Beskrifvande Geometri 500: 1 Dito i Fysik 500: 1 Dito i Kemi 500: 1 Dito i Artilleri 1 Dito i Artilleri-ritning 500: 1 Dito i Befästningskonst och Befästningsritning 600: 1 Dito i Krigskonst och Krigshistoria 600: 1 Dito i Topografi, Kartritning oell Rekognoscering 500: 1 Dito i Civilsamt i Vägoch Vattenbyggnadskonst 500: : 1 Arfvode för undervisning i Arlilleripjesers och Projektilers tillverkning och besigtning 100: (Sistnämnde arfvode utbetalas enligt Kongl. Brefvet af d. 26 Januari 1826 till den Officer, som är förordnad att hafva tillsynen öfver tillverkningen af Artilleriets pjeser.) 2 Repetitörer, med arfvoden ä 300 R:dr hvardera 600: Be tjen ing s - S t a ten. 1 1 Vaktmästare, med åliggande att handhafva Stallet, InVentarier m. m. 450: 1 Stalldräng, med 200 R:dr i årslön, 26 R:dr 32 sk. beklädnadshjelp samt 3 R:dr 16 sk. i städsel 230: 1 Dito med samma förmåner 230: 1 Dräng, för Yedsågning med samma förmåner 250; 1 Dito för dito med dito för 1 halft ar (vintern) 115: Transport 9,755: | 78 Bil. M 5 lill Kongl. Majlis Nåd. Prop. Jtl 1, om Statsverket 18ö6. Banko. R:dr sk. r. Transport 9,755: För städning oell skurning i lektions-salar, logementer m. m 300: Bibliotheliet: Inköp af Böcker, Tidskrifter, Kartverk m. m. jemte Bokbindare-arbete 300 — 3:o. Fysiska Kabinettet:
St:r icke böra ålägga en enda kommun en skatt hvarifrån de öfriga kommunerne befriades, samt att, ifall man icke generaliserade en beskattning utan pålade den endast en ort, skulle ett dylikt förfarande hänföras under benämningen godtycke. Frih. Alströmer har sagt, att ifrågavar:de beskattning eger rum i alla andra stora städer. Det kan visserligen vara sannt, men i afseende på Christiania uplystes inom Utsk., att StorTinget påbjöd skatten endast till följd af uttrycklig begäran från Christiania kommun, som icke ansåg sig kunna utfärda ett beslut, hvilket skulle för alla vara bindande. Skulle Stockholms stads kommun vilja ingå till R. St:r med enahanda begäran, så torde intet hinder möta att bifalla densamma, men då nu icke utredt blifvit, huruvida kommunen skulle vilja lefva under en för den serskild stiftad undanfags-lag, så tror jag Utsk. haft rätt deruti, att det icke velat föreslå någon sådan. Uppå härefter framställd propos. blef Bevilln:sUtsk:s förevar:de Betänk, af R. o. Ad. bifallet. Föredrogos, men bordlädes ånyo, uppå begäran af flere ledamöter, Allm. Besv:s o. Ekon.Utsk:s d. 26 sisth April första gången på bordet lagde Betänk. J\i 80, ifråga om förändradt aflöningssätt för Presterskapet, förbättrande af Komministrarsoch extra ordinarie Prestmans lönevilkor, och om befrielse för Presterskapet från bestyret nied upbörden af dess inkomster m. m.; och ^2 81, i anledn. af väckt motion om förändring uti den Borgerskapet i Fahlun åliggande skjutsnings-skyldighet. Föredrogs och lades till handlingarne Allm. Besv:s o. Ekon.- Utsk:s d. 26 sisth April på bordet lagda Mern.: JM 82, i anledn. af återremiss utaf Usta mom. af Utsk:s Betänk. JYs 71 ; och JYi 83, i anledn. af återremiss utaf Usta mom. af Utsk:s Betänk. Föredrogs
Jag tror, att om denna förändring någonsin skall kunna hos oss verkställas» så är det nu, då vi sett Fäderneslandet, under fredens lugn, skatta millioner mer än för Statens behof erfordrats, hvaraf större delen ännu är i behåll, och då vi genom bättre Bevillningsgrunder kunna vänta större Statsinkomster af ChartarSjgillata, Bran vinsbränning och Tull, s!| att medel icke felas att fylla den brist, som uppkommer genom ifrågavarande gamla skatters afskaffande, Hela det deficit i Statsintraderne, sorn skulle blifva en följd af mitt förslags antagande, pppgår icke till 400>00P Hidf, såsom i Betänkandet uppgifves, ty jag har visat, att derifrån bör afr dragas en förhöjning i capitationen af 84,000 R:dr, så att egentliga bristen ej är mer än 320,000 R:dr? hvilka på annat sätt måste ersättas; och ända ifrån den tid nuvarande Bevillning utgått, har öfverskottet deraf årligen aldrig undergått, men väl öfverstigit, sistnämde belopp. Kanske befinna yi oss vid nästa Riksdag icke i så lycklig belägen-; het, som nu, alt kunna minska skatterne, och vi böra således icke låta tillfället gå oss ur händerne obegagnadt. Om man gör sig noga reda för saken och beräknar följdeyne af mitt förslag, tror jag, att alla skola finna sig dermed nöjde. De, sorn befara ett lånesystems införande, skola inse, att det kan undvikas, om det lyckas uppgöra bättre Den a4 April e. m. grunder för den extra ordinarie Bevillningen, emedan tillräckliga medel då finnas till alla behof, nemligen de två millionerne till Kongl. Maj:t för utomordentliga utgifter och en million till Canaler, eller tillhopa tre millioner; ehuru de gamla tyngande skatterne blifvit minskade med 3ao,ooo R:dr, och detta utan införande af något kränkande beskattningssystem för någon serskild näring eller någon ort. Jag har visat, att öfverskotts-medlen och andra tillgångar i RiksgäldsContoret uppgå till icke mindre än millioner; och det är således endast 500.000 R:dr, som skola fyllas.
Secreteraren tillstyrkte Eric Andersson att återtaga sitt Memorial, eller, der han ytterligare ville få frågan om nödvändigheten af alla fyra Riks-Ståndens sammanstämmande beslut angående utskrifningar pröfvad, derom enskildt anmäla sig hos Constitutions-Utskottet. Sedan Talemannen förklarat, det utur de af Secreteraren anförde skäl Eric Anderssons Memorial ej kunde upptagas och remitteras, anmärkte Eric Andersson, att af Secreteraren således vore medgifvit, det endast trenne Riks-Stånd afgjort saken, och att Secreteraren förklarat sådant vara med Grundlagarne enligt. Han önskade få veta, hvilke Lagar kommo under detta namn, och begärte, att 85 § af Regerings-Formen måtte uppläsas. Secreteraren upplyste honom, att Regerings-Formen, Riksdags-Ordningen, Successions-Ordningen och TryckfrihetsFörordningen voro att anse för Grundlagar, och uppläste Bilaga till Mern. N:o 6. 49 85 § af Regerings-Formen, hvarutinnan sådant stadgas. Hvarefter Eric Andersson, under yttrad förmodan, att Riksdags-Beslutet således ej kunde anses för Grundlag, med åberopande al 89 § Regerings-Formen, hvilken § äfven, på hans begäran, upplästes, fortfor att yrka sin rätt att in Pleno väcka frågan om ogillande af 33 § i Riksdags-Beslutet och få densamma remitterad. Eric Nilsson, Eric Fersson och Nils Nilsson från Stockholms Län, Jon Göransson från Öland, Eric Larsson och Anders Olofsson från Södermanland biträdde Eric Andersson härutinnan. Bengt Andersson från Elfsborgs Län begärte korteligen få nämna, huruledes vid sidsta Riksdagen skall tillgått: l:o hade Konungens Nådiga Proposition icke blifvit behandlad efter 81 § af Regerings-Formen; 2:o enär Remiss skedt till Allmänna Besvärs-Utskottet hade
M:ts, uti Nådigt Bref den 28 förutgångne Februarii, rörande granskningen af Tull-Werkets med flere Räkenskaper, tillika gjorde framställning, om nödvändigheten af mera bestämda föreskrifters meddelande, i afseende på Riksens Ständers Revisorers befattning med Stats-Werket, få Riksens Ständer härhos i underd. öfverlemna en af dem fastställd Instruction för deras Revisorer, i hvad som rörer desses befattning med Stats-Werket; hvarjemte Riksens Ständer i underd. anhålla, att E. K. M. täcktes låta samma Instruction, till vederbörandes efterrättelse, i Nåder utfärda. Riksens Ständer framhärda etc. 864 Underdåniga Skrif velser. Instruction för Riksens Stcinders Revisorer, i hvad sam rörer deras befattning med Statsverket. ' i §• Riksens Siänders Revisorers åliggande ärj att, emellan Riksdagarne, enligt denna Inslructiön, öfverse och granska Stats-Werkets, Banquensoch Riksgälds-Contoireis tillstånd, Styrelse och förvaltning, likväl, hvad Stats Werket angår, utan rättighet, att meddela föreskrifter eller förändringar besluta. De böra sammanträda så ofta, att hvarje Revision må kunna omfatta 2:ne års afslutade Räkenskaper, och tage derföre alltid Revisions-Förrättningen sin början den 15 September; börande afgående Revisorer, i likstämmighet härmed utsätta tiden för Riksens Ständers Revisorers nästa sammanträde, till hvilket Revisorerne af Konungen kallas; och må ingen Revision öfverskrida en tid af 3 månader. Med Revisorernes röstberäkning förhålle* enligt de i 66 §. af Riksdags-Ordningen utstakade grunder. 2 §.
Vidare att jernvägen från Skåne genom Småland, dertill motionären ansett något anslag för närvarande icke böra beviljas, nu likväl måtte bestämmas att, då den framdeles till utförande ifrågakommer, ledas utåt Lagadalen öfver Sandseryd till Jönköping; och att emellertid förnyade undersökningar å denna linie äfvensom i afseende å vidare fortsättning deraf från Jönköping till sjön Sommen måtte föranstaltas; att de medel, som af Rikets Ständer till Statens jernvägsbyggnader anslås, icke måtte få användas till bestridande af banornas underhållskostnad, samt att Rikets Ständer måtte förordna att särskild redovisning skall lemnäs för byggnadsanslagets användande till hvarje bana, för hvilken detsamma blifvit beviljadt; att den underhållskostnaden öfverskjutande behållning, som å Statens för trafik öppnade banor kun uppkomma, mätte ingå till Stats-kontoret, och att om deremot dessa kostnader icke af inkomsterna betäckas, anmälan derom bör göras hos Kongl. Maj:t, som må ega att af Stals-kontorets medel utanordna fyllnaden; samt att Rikets Ständer vid hvarje sammanträde måtte underrättas om de i nämnda kostnader för banornas underhall möjligen uppkomne brister; Bih. till R. St.
(Det derunder förut inbegripna förslags-anslaget till Jemtlands rotering, 2,850 R:dr, upphör, och i stället uppfördt ett bestämdt anslag för Jemtlands roterings-kassa med 294 R:dr 87 öre samt 1,738 kub.-fot 4 kannor oindelt spanmål.) Penningar: Expeditions-Utskotlcls Förslag (ill anderd. Skrifvelse N:o låd. 503 JAU. C. för W'<h'svavsveä'fcei Sitt lands. Indelta rän tor enligt Spannmål. Penningar Indelt, på förslag. Oindelt. Summa. markegång på förslag. Mått. Värde å 2 R,:dr kub.-fot. Mått. Värde förslagsvis å 2 B:dr kub.-fot. ll.dr. Ö. R: d r. 0. knl). fut. k:r R:dr. ö. kub.-fot. k: r R:dr. Förslag till underd. Skrifvelse N:o 146. Tillkommer : Jemtlands roteringskassas nya kontanta anslag som ofvan 294: 87. ggg ^Qg. iS Indelta räntor såsom i 1858 års stat 2,121,897: — Indelt spannmål dito dito 251,911: 80. Oindelt spannmål: Nuvarande qvantum 4,117 kub.-f. Tillkommer: Jemtlands roterings-kassas nya spanmåls-anslag som ofvan 1,738 „ 4 k:r. Till löneförbättringar vid Indelta Arméen Militie-boställs-kassan: Ersättning för reservhemmansräntor och kronotionde m. m. I stället för nuvarande förslagsbeloppet uppföras, såsom bestämdt anslag: Penningar och oindelt spanmål Indelta Arméens vapen öfningar, Reservations-anslag. Nuvarande beloppet 596,000: — Tillkommer: Förhöjning 54,000: — Till Trossens underhåll S:gr Värfvade Arméen. Lifgardet till häst Hussarregementet Konung Carl XV (f. d.