Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då Utskottets förslag blifvit god kändt af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, och Bonde-Ståndets beslut om återremiss är föranledt af Ståndets beslut om dödsstraffets afskaffande, utan att, så vidt de Utskottet från Bonde-Ståndet tillhandakomna protokollsutdrag utvisa, någon anmärkning i öfrigt blifvit emot denna § inom Bonde-Ståndet framställd, får Utskottet vördsamt för Bonde-Ståndet ånyo framlägga ifrågavarande § till antagande samt inbjuda Preste-Ståndet . att, med frånträdande af sitt redan fattade beslut, sig med Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet i denna del förena. 1* §• Häri stadgas, att straff skall vara förfallet för brott, som ej blifvit åtaladt l:o inom två år, om det ej i lagen är belagdt med svårare straff än fängelse, eller 2:o inom fem år, om det ej i lagen är belagdt med svårare straff än straffarbete i två år. Denna § har blifvit godkänd af Bonde-Ståndet tiil alla delar samt af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet med den förändring allenast, att tidsbestämmelsen i 2:dra punkten blifvit, i likhet med hvad den Kongl. Propositionen upptager, utsträckt till tio år. Borgare-Ståndet åter har till Utskottet återremitterat samma <§.
Genom Syne-rättens utslag förklarades, att emedan vid bostället saknades hemlighus och badstufva; samt spanmålsbod, stall och vagnshus, visthusbod och källare skulle uppföras å boställets nya egoområde, berörda byggnadsskyldighet borde af tillträdaren fullgöras inom två år från midfastan 1862, samt alt, då Sandels i och för laga skiftet fått vidkännas kostnader, uppgående till 2,080 R:dr 40 sk. 5 rist Banko, hvilka skulle emellan afoch tillträdare till godtgörande fördelas på ljugo år, Häradshöfdingen Poppius förpligtades att lill den ena hälften af nämnde belopp, eller 1,040 R:dr 20 sk. 2| rist Banko, afträdarne godtgöra. För byggnader, hvilka Häradshöfdingen Sandels fullgjort och för laga skifteskostnader här Häradshöfdingen Poppius således till afträdarne fått utbetala kontant 5,750: — Derjemte får Häradshöfdingen Poppius, enligt hvad nämudt är, ansvara för inredning af boningshuset, nybyggnad af hemlighus, stall 872 Motioner i Bonde-Ståndet 1862. N:o 249. och vagnshus, äfvensom flyttning och ombyggnad af visthusbod med källare samt spanmålsbod. Af dessa sistnämnda arbeten, hvilka vid synen upptogos till det låga priset af 1,230 lt:dr, har Häradshöfdingen Poppius hittills verk ställt inredningen af boningshuset ungefärligen till hälften samt färdigbyggt stallet. Enligt uppgift af Häradshöfdingen Poppius har inredningen i boningshuset kostat 1,298: 67. stallbyggnaden 958: 66. hvartill kommer kostnaden för uppläggningen af tak å boningshuset och stallet 141: 55.
mantalsskrifning och uppbördsstämmor samt förminskning i de sisliuämn . jaies antal; JNT:o ijj, ,i fråga cm indragning till Kongl, Maj:t och Kronan af ett till Trot. Utdr. d. 2 Junii rSft{. till Forss-Styrmansboställe anslaget hemman i Degerforss Socken i Vesterbottens Län; N:o n6, i fråga om utjordars beskattning. S. D. Remitterades tili Stats Utskottet: Kongl. Maj:ts (len 27 sistlidna Maji pA bordet lagde Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående grunderne för Markegångs-prisens bestämmande, räntepersedlars omsättning och förenkling, indelta räntors och tiondeanslags återingående tili Kronan samt andra med grundskatternes utgörande gemenskap egande ämnen; BancoUtskotf et: Herr Rosenblads, Bernhard, den 24 sisllidne Maji på bordet lagda motion, om belåning i Ranco-Disconten af Arme'ens Pensions-Cassas obligationer, jemte de i anledning deraf denna dag afgifne yttranden. S. D. RemiLterades till Stat Utskottet tvänne öfver Stalsregleringen i allmänhet af Friherre Boije, Ludvig, och Herr Skogman, Carl David, afgifna anföranden tillika med de i anledning deraf afgifna yttranden. S,. D. Vid förnyad föredragning af Banco Utskottets den 27 sistlidne Maji pA bordet lagde Memorial N:o 11, i anledning af från Välloflige Dorgare-Slåndet erhållen anmodan, att inkomma med Utlåtande öfver de 1111 varande flanco-Fullmägtiges förvaltning, blef samma Memorial lagdt lill handlingarna, S. D. Ånyo föredrogos och biföllos nedannämnde den 24 sistlidne Maji på bordet lagde Betänkanden och Utlåtanden från Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet, nemligen:
Stats-Ulskotket har anfelt detta förslag af den beskaffenhet, att det ej tillhört Utstotter sig deröfwer utlaka, utan är det ett ämne som ankonnner pä Kongl. Majus egit nädiga godtfinnande akt efter sig företeende omständigheter widraga dek beslut Kongl. Maj:t i näder pröfwar för Rikets tjenst och förswac bäst och nyttigast. 4:0 Angäende ArmeenS ZlottaS Escader» Harwid har hos Höglofl. Ridderffapet och Adeln blifwit anmärkt och yttradr. 7:0 Att Pasievolancen för Sjö-Artillerie-Compagnier såsom i närwarande tids dyrhet högst otillräcklig, matte ökaS ifrån i R:d ga si. pä man om äret, som den nu urgör, till 2 R:d 24 si. Men som Pasievolancens förändrande helt och hällit beror pa det Contract som med KonglMajrt och Kronan kan träffas, sä ar detta ett ämne utom gränsen af Utskottets befattning. 2:0 Att Jnqwarteringen för Sjö-Arril!erie Manskapet som hittills utgork 2 R:d. 32 si. per man om äret i Stockholm och 2 R:dwid de öfrige Stationerne malte ökas med för dem uci Stockholm till 4 R:d. om äret och i proportion pä de öfrige Slationerne. Dm 19 Zöbruarrl. För de har försagde wärfwade Troupper utgöres Inkvarteringen af Stockholms Stad, mom wld Ar«- Msens-Flortas Efcadre der den af Kronans Medel bestäs. — Qm grunden ris! ett sä olika förhållande stall sökas uti 1720 ars Jnqwarterings?
Rutberg och Per Henriksson ingifvet anförande, så lydande: ”Då i den bos Rikets ^Ständer vid 1818, i8a3, 1828 och i83o, samt denna Riksdag, dels i följd af enskilde Motionairers, dels på grund af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, väckta fråga, angående jemkningen i roteringen vid Westerbottens Rege mente, Statsmagterne dela så olika åsigler, att den af dem bifallna, af rättvisa och billighet påkallade jemkning troligen ej kan i vår lid verkställas, få ortens Fullmägtige vördsamt hemställa, om det af Rikets Ständer desseRotehållare beviljade anslag må på det sätt lill dem utgå, att de berättigas begagna delta lill qvittning och afräkning på den Passevolanceafgift, Rotehåilarne, på grund af Rikets Ständers vid sista Riksdag vidtagne beslut, åligger utgöra, då vi i denna fråga ej åsyfta annat, än verkställighet af Rikets Ständers beslut, och denna verkställighet ej bör hindras, eller uppehållas af de hinder, hvilka blifvit i den Nådiga Propositionen uppställde, våga vi hoppas, att detta Memorial varder remitteradt lill de Utskott, som det Hedervärda Ståndet uppdragit handläggning af denna fråga, på det Rikets Ständers deri vidtagna beslut må, utan vidare tidsutdrägt, till verkställighet befordras.” * Jemte det Utskotten skolat erinra, att det ifrågaställde anslaget utgöres af den utaf nyhemman i Westeroch Norrbottens Län utgående ro - Statssamt Allm. Besv,- och Oecon.-Utskottens Utlåtande N.-o 38. tefrihets-afgift, som lill elt belopp af circa 1600
Ej nog att, från hans ankomst till hans afresa, den ena festen vidtog der den andra slöt, i en oafbruten kedja; ej nog, att chefen för hofStaten, van att se sina audiensrum fyllda af uppvaktande, 4<>4 Den 3o O c toli er f. m. sjelf vid detta tillfälle så hastade med sitt första besök, att lian ej ens då lärer blifvit emottagen; ej nog, alt den höge functionär, sorn innehar den yppersta platsen inom Representationen, personligen beledsagade ynglingarna af sändebudets suite, hvilka önskade beskåda detta ram, der fordom ltysslands beherrskare darrade att räkna flera fiender än vänner ; ej nog, att garnisonen erhöll befallning att göra honnör för utländska officerare såsom för Svenska. Throuföljaren sjelf, mina Hrr, läcktes i sin egen vagn och vid sin, sida kringföra Ryska ambassadören till våra galervarf och caserner samt låta elite-cornpagnier af gardesregementerna till fot på caserngårdarna exercera och manövrera för Hans Ryska Maj:ts Gen.adjutant, hvarom berättelsen stått att läsa i en tidning. Furst Menzikoff erhöll sin första audiens på den för alla Svenskar dyrbara årsdagen af vår store Konungs ankomst till sitt nya fädernesland, denna gången ädelmodigt ijrad med ett amnestidecret. Talaren nfbröts här af II. Ex. Hr Gr, o. Landtm, hvilken yttrade, att han icke fann det, som nu sednast blifvit anfördt, höra till ämnet, hvarföre II. Ex, ansåg sin pligt vara att återföra Hr Crusenstolpe till ordningen, samt anmoda honom att hålla sig till den fråga, hvilken blifvit föredragen, nemi, extra anslagen för försvarsverket, och icke Furst Me nzi k olls beskickning, Ilr Crusenstolpe yttrade, att hvad han anfört endast vore premisser lill den conclusiop, rörtde behöfligheten af de extra anslagen, till hvilken han ville komma, och alt hvad han uppläst således alldeles icke vore utom ämnet.
Likaledes kan prejudikatet af en sådan ersättning framkalla skäliga anspråk på enahanda förmån från Landtstats-tjenstemännen, hvilka, såsom bekant är, icke heller åtnjuta någon godtgörelse för skrifmaterialier. Men ovedersägligt är emedlertid, att bemälde tjenstemäns aflöningsförmåner äro jemförelsevis nog ringa, synnerligast då det betänkes, att utvägarne för dem att förtjena något genom extra förrättningar minskats, på samma gång som lefnadskostnaden stegrats. Förhållandet härmed är tillräckligen utredt i det Stats-Råds-prot., som åtföljer deri Kongl. Proposm, och af föregående talare är vidare ådagalagdt. Helst skulle jag vilja föreslå tillökningsbeloppets anvisande såsom extra tjenstgöringspenningar; men då de föregående talare, som yttrat sig bifallande, antagit K. M:ts förslag, så, för att undvika förvecking vid frågans afgörande, instämmer jag i den hemställan, a tt Den 14 April f. m. 197 med förkastande af Utsk:ts förslag, R. o. Ad. mätte bifalla K. M:ts Nåd. Propos. i denna del. Gr. Posse: Om fråga varit att begära anslag till löneförhöjning för Landtmätarne i riket, så hade frågan fått ett helt annat utseende; jag har emedlertid fattat K. M:ts Propos. såsom afseende det begärda anslaget till bestridande af vissa med förste Landtmätaretjenster förbundna utgifter. Som jag emedlertid icke kan finna skäl att bereda bättre vilkor ät tjenstemän, hvilkas göromål äro i ständigt aftagande, och dessutom, såsom jag förut nämnt, dessa utgifter i allmänhet torde vara sådane, som skola af allmänna medel bestridas, yrkar jag fortfarande bifall till Utsk:ts hemställan. Frih. Klinckowström, Rudolf: Jemte det jag instäm mer uti det yrkande, som blifvit af Gr. Posse framstäldt, ber jag att få fästa R. o. Adis uppmärksamhet på en omständighet, som ännu icke blifvit af någon talare berörd, och som enligt min tanke utgör ett skäl att icke bevilja ifrågav:de anslag.
Län, hvilket äfven nära vore förhållandet med det öfra Länsmans-Districtet i VesterSj-sslets Fögderi; af hvilka anledningar Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, under anförande de af flere skäl, som dertill skulle föranleda i underdånighet föreslagit inrättandet af ett nytt Fögderi i Länet, som under namn af Norr-Sysslets Fögderi skulle komma att utgöras af Elfdahls Härad eller Ny, Dahlby, Ekshärads och Röda Socknar, Gustaf Adolphs Församling och Sunnerbo Capell uti Mellan-Sysslets Fögderi; samt Fryksände, Östermarks och Lysviks Socknar i Fryksdahls Härad af Vester-Sysslets Fögderi; och att deremot Jernskogsoch Skillingmarks Socknar af Köhla Pastorat i Jösse Härad, hvilka nu lydde under Krono-Fogden i Söder-Sysslets Fögderi, seder - Stats-Utskottets Betänkan den. mera skulle läggas till Vester-Syslet, så att alla tle Röhle Pastorat tillhörige Socknar förblefvo inom ett Fögderi, och hvarigenom hvarje af de på sådant sätt inom Länet blifvande Fem Fögderier, komme att innefatta en efter local, folkmängd och öfrige förhållanden afpassad och lämplig verkningskrets för Krono-Betjeningen; varandes tillika af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet uppgifvit, huru de för det blifvande nya Fögderiet erforderlige Tjenstmän, nemligen En Krono-Fogde, en Härads-skrifvare, tvänne Fogde-tjenare samt tvänne nya Länsmän, lämpligen kunde aflönas, samt nödige Boställen för dem erhållas ; allt på sätt af Handlingarne i detta mål närmare inhämtas, och hvilka i sådant afseende till Riksens Ständers Stats-Utskott särskildt varda öfverlemnade. Kongl.
Ständer fastställt grunderna för den blifvande allmänna beviilningen samt bränvinsbrännings-rätlighetens utöfvande, och deraf sig visat, i hvad nion de vid Bevillnings-Stadgan fogade formulär till Debetsedlar, Mantalsoch Taxerings-Längder m. m. böra undergå förändring, är Utskottet icke i tillfälle alt derom meddela utlåtande; hvilket Utskottet emedlertid Slutligen och då uti den nu föreslagna Bevillnings-Stadgan förekomma, jemte bötesbestämmelser, vissa föreskrifter i afseende på verkställigheten, hvilka äro af den beskaffenhet, att de Grundlagsenlig! erfordra Kongl. Maj;ts Nådiga godkännande, innan de till efterrättelse kungöras, har Utskottet på sådan grund ansett sig böra tillstyrka Rikets Höglofl. Ständer att, till Kongl. Maj:t, vid öfverlemnande! af Bevillnings-Stadgan, uti underdånig skrifvelse hemställa, det Kongl. Maj:t, efter öfvervägande af hvad i afseende å så väl böters belopp och fördelning samt andre i Författningen förekommande lagsladganden, som af embetsoch tjenstemän beroende verkställighelsåtgärder, på Dess Nådiga pröfning Grundlagsenligt ankommer, må täckas allmän Författnig i ämnet utfärda'. Stockholm den 8 November 184-4-. Herr Grefve Cronhjelm, P. E: "Följande påkallar min reservation: l:o. Beslutet uti §§ 15, 27 och 29, rörande beviilningen å arbetsfolk. -* Denna fattigdomen ålagde bevillning, som, enligt en motionärs välgrundade uttryck, ”endast bidrager att göra densamma ännu fattigare”, har likväl. besynnerligt nog, blifvit inrymd under artikeln: Afgift af Lön, E m och Rörelse. Då för flera medlemmar af de bildade classerne skolat vördsamt anmäla.
Jag har väckt en motion, att Riksg.cont., jemte låns upptagande på bestämd tid, äfven borde upplåna mot reverser, som innehölle uppsägningsrätt å Cont:s sida efter 6 månader, men icke å långifvarens, och jag hade trott, att denna motion hade så nära sammanhang med föremålet för pu jfrågavar. betänk., att Utsk. bort behandla dessa frågor gemensamt, enär det är gifvet, alt motionen måste afslås, sedan den nu förevar, frågan blifvit afgjord på annat sätt, eller utan afseende å motionen. Utsk. har emedlertid icke så förfarit, utan besvarat motionen i ett särskildt betänk, och derigenom, etr* I ifi Dt ii g Mars f. m. ligt min tanka, foranledt svårigheter vid det beslut, sorn nu skall fattas. Om Utsk. behandlat begge frågorna i ett sammanhang, hade Utsk. varit nödsakadt att ingå i en undersökning, om Riksg.confrs närvar, ställning är sådan, att Cont. blott har skuld, som på kortare tid kail amorteras, eller om skulden icke äfven till större eller mindre del är för längre lid, och måste omsättas, så att det äfven viden kommande riksdag blir nödvändigt att anvisa medel för densamma. Man hade då fått en tableau, som utvisat, huru snart skulden kunnat amorteras med det dertill anvisade anslaget; inen så har icke skett, och man saknar all uppgift till ledning för omdömet, huruvida lån nu behöfvas blott för en kortare lid, eller om skulden är stående, hvilket dock mås!e inverka på det nu ifrågavar. beslutet om lämpligaste sättet för upplåningen; ty har man stående skuld, så börtnan afven vara betänkt på stående lån. Jag skulle tro, alt den upplåning, sorn nu är i fråga, bör betraktas ur 2:ne synpunkter, med afseende dels på det närvar, och dels på framtiden. Med afseende på det närvar, är frågan blott att iå låna för bästa priset; uien med afseende på framtiden, är det angeläget att tillse, att man lemnar sådan säkerhet, att man äfven framdeles kan få lån.
I anledn. af Hr Lefre'ns yttrande får jag ur en tableau öfver Riksg.conCs ställning, som jag just nu har till hands, meddela den närmare upplysning, att Riksg.cont:s före i83o utgifna obligationer, som ännu äro utelöpande, icke uppgå till fullt 10,000 r:dr och äro dels förfallna, dels uppsagda, så att de numera icke löpa med ränta, ehuru de icke blifvit presenterade till inlösen, hvilket också var orsaken, hvarföre jag, då jag sednast yttrade mig, ansåg, att inga sådana obligationer voro utelöpande. Sedan sista riksdagen har Riksg.cont. deremot utfärdat obligationer till ett belopp af emellan 1 och 1 millioner, och dessa gå med fulla 5 proe:s ränta. Om dessa få belåningsrätt till fulla beloppet eller, såsom hittills skett, till 00 proc., kan vara temligen likgiltigt; men att nedsätta dem i den af TJtsk. föreslagna 3:dje classen, och således gifva dem en belåningsrätt till blott 75 proc., vore, efter min tanka, en åtgärd, hvilken, om ej med afsigt, dock i sjelfva verket skulle leda till nedsättning i Riksg.contts credit. Jag skulle likväl å andra sidan tro det icke heller vara möjligt att stadga, att alla Riksg.contts obligationer böra till fulla beloppet i Ranken belånas; ty min öfvertygelse är, att Riksg.contts skuld bör omsättas i 4 procts-obligationer; och då kan man ej vänta att få capitalet al pari, eller att obligationerna skola blifva gångbara till sitt fulla nominalvärde. Men hvad de redan utfärdade obligationerna angår, hvilka löpa med 5 procts ränta, tror jag, att de alltid skola bibehållas i så högt värde, att de, utan äfventyr af förlust, kunna belånas åtminstone till så nära fulla beloppet som go proc. Den 3i Juli f. ai. 4 >9 Ilr Hegardt, Christ. Bernh.:
Harwid förekommer: r:mo att al de Juveler, Brillamer, Smaragder och Pärlor som Kronan tillhört och i 1792 ars Bouppteckning blifwit anmärkte, men för de.ta Konungen. wid Dest anträde till Regeringen ragit under sm egen wärd, hafwa »vid aflämnandek ben iz Iulii nästledne efter Kongl. Majrts Nädiga För^ ordnande, ätffilliga funnits dels disponerade och dels saknade, för hwilka för detta Konungen lämnat an, dra i stället, men med ert af dä tillstädes waranke Jouveleraren dem äsatt mindre warde som äler, i anledning af för detta Konungens berwid gjorde anmärkning, bltfwit af twenne Jouvelerare ytterligare nare »värdering lill 2582 Till ersättning af denna brist, har f. d. Konungen, gensm Dest Ombud Hr HofMarssalken m. m. och Commendeuren LilsverlpLrre,öfwerlälitDe§ andel dels i Högstsalig Konung Lutias M:s Krö- ningsSward, wärderadt till . , » - 187: 24 Och dels i en Guldwärja förTransp. R:dr. 187 24 2582 12 Den 14 November - TranS?. R:dr. 187 24 2582 12 seds med Bålkanter vä) Pärlor, i wärde ansedd lill - 2122 24 tulida med en carmoisering af 24 Brillanrer vin 2 z Kara! ^ 25 Riksd. Ka» raien. - « FZ 6 2565 6 och dä denna sistnämnde summa afvrages frän ofwannämnde 2Z82 R:dr. 12 tz. äierstär en ersätt» ning Kronan tillgodo af 2:0 För complettenngen af f. d. Konungens Rese Silfw.Servicetill 1929^ lod, som af Kronans medel blifwit betald » 964 Z6 — Z:o Att den ibland f. d.
Verandan, der jag sitter och skrifver är alldeles öfvertäckt af slingerväxter, luften är mättad af vällukter och under piniegruppen borta vid muren plaskar vattnet sakta från fontainen. Underbara Italien hvars senhöst är sådan! Rättvisan fordrar dock tillägga, att sicilianarne sjelfva säga, att de knapt minnas ett år sådant som detta; så härligt och oföränderligt. Jorden bär skörd efter skörd, naturen tycks ingen hvila behöfva, och sommaren dröjer, dröjer som om hon icke skulle kunna slita sig loss från sitt älsklingsbarn. Hotellet, der vi bo, är genom ett platt tak” förenadt med sin nybygda flygel. Här tillbringar jag timmar beundrande den härliga utsigten öfver hafvet; men när middagshettan kommer, gömmer man sig gerna i det svala, luftiga växthuset, inom hvars glasväggar »dolce far niente» är den enda italienska som studeras. Eftermiddagarne, här förmiddagarne, ty vi äta icke middag förrän klockan 7, egnas mest åt kringströfvande i staden. Jag tröttnar icke att beundra detta varma sydländska gatulif så fullkomligt skiljande sig från allt jag hittills sett. Dessa grönsaksförsäljare, de flesta gamla män med vackra, präktiga hufvuden omvirade med eldröda dukar, dessa utpyntade, skriande åsnor spända för bjert gula grant målade kärror, dessa munkgestalter, som med blicken sänkt och händerna knäpta kring radbandet klyfva mängden utan att man vet hur, dessa blomsterpyramider i alla gathörn af hvilkas prakt man kan blifva delaktig för ett par soldi, dessa skri af utbjudare, denna lättjefulla sömnaktighet blandad med det mest sprittande lif; allt detta fängslar mig oemotståndligt. Palermo är regelbundet bygd, ehuru, om sanningen måste fram, temligen illa underhållen. Flera af de gamla palatserna tälja sorgliga sagor om vanvårdnad och förfall och hvad de nya angå, visa de en bestämd anslutning till den snart inom hela verlden rådande ladustilen.
Efter inhemtande af Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader underdåniga yttrande i ämnet, har Kongl. Maj:t tagit denna underdåniga ansökning i behörigt öfvervägande; och vill Kongl. Maj;t, med afseende å de till stöd för ansökningen anförda omständigheter och i öfverensstämmelse med bemälde Styrelses tillstyrkande, härmed hos Rikets Ständer föreslå, att, på sätt begärdt blifvit, Rikets Ständer måtte medgifva den ändring i vilkoren för återbetalning af de till ifrågavarande jernvägsanläggning anvisade två särskilda lån å tillsammans 300,000 R dr R:mt, att med vidare erläggande af ränta och amortering å lånen finge anstå under loppet af lyra år, räknadt från och med det år, då Rikets Ständer fatta beslut i ämnet, så att först efter denna tids förlopp kapitaloch ränteinbetalningarne skulle i stadgad ordning åter vidtaga och fortfara intilldess lånen blifvit guldna, med för - 20 Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse M 17. pligtelse dock för Norbergs nya jernvägsaktiebolag att, så snart ske kan och sednast inom nyssnämnde tid, hafva låtit utlägga nya rails af 15 &:s vigt per löpande fot å hela den del af jernvägen, der sådane förut icke finnas anbragte Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL. G. Lagerstråle. Utdrag a[ Protokollet öfver Civil-Arenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slolt den 24 Oktober 1862. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer. Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström. Statsråden:
Den lyder: ”Då en dylik skattejemkning hufvudsakligen blifvit ifrågasatt för att bereda utväg lill någon lindring i de dryga bördor, som nu hvila på den skattskyldiga jorden, hvilken ock onekligen, i allmänhet, är deraf i behof; så böra emedlertid komiterade, vid detta tillfälle, icke dölja den öfvertygelse, att med afseende å de här ofvan anmärkta svårigheterna att med bestämd grundskatt å egendomar, hvilkas värden i tidernas längd betydligen omvexla, åstadkomma någon verklig fortfarande jemlikhel uti denna beskattning, de åtgärder, som för nyss omnämnda ändamåls vinnande vidtagas, snarare böra åsyfta att småningom, dä det utan märkbar olägenhet och rubbning i enskild rätt skulle kunna låta sig göra, bereda öfvergång till ett annat system, samt lill en början, på sätt redan vid serskilda tillfällen med flera skattetitlar egt rum, i den mån sådant utan ökad beskattning i öfrigt, kan försiggå, lindra en del af de serskilda skattebördor, som utom grundskatten nu trycka den skattskyldiga jorden.” Hvad hetdsl för åsigt komiterade härutinnan hyst, synes den vara temligen likgiltig för behandlingen af nu under öfverläggning varande 3:dje punkten, som handlar om sättet att förenkla de hvarje hemman äsalte räntor, under det att det upplästa stycket ur komiterades betänk, angår frågan derom, huruvida genom en jemkning, emellan de olika egeudomarnes skatter, mera jemlikhel i grundskatternas utgörande skulle kunna beredas. En så beskaffad åtgärds vidtagande har dessutom blifvit afstyrkt, och då synes det ännu mera öfverflödigt, ali orda om de åsigter, som komite7 H. 25 386 Den 31 Juli. rade derjemte hafva yttrat ang:de hvad framdeles, tilläfventyrs skulle kunna åtgöras.