Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter det hos Konungens JustitiseCanzlersEmbete, Drängen Sven: Kjellström klagat deröfver, att, i följd af en för Wermdö Skeppslags Hösteting år 1833 af Häradshöfdingen utfärdad saköreslängd, deri Kjellström obehörigen var antecknad, såsom sakfälld till böter eller deremot svarande kroppsplikt, Kjellström, som saknat tillgång till böterna, blifvit under fängsligt förvar till Konungens Befallningshafvande i Länet införd, för att kroppsplickten undergå; men JuslitiaeGanzlersEmbetet lemnat detta klagomål utan afseende; hade Kjellström, uti en till mig ingifven skrift, anmält - ( A ) enahanda klagan, med anhållan, att Häradshöfdingen, för dess anmärkta förfarande, måtte ställas under tilltal, och Kjellströms anspråk på ersättning och upprättelse, för det honom tillfogade lidande, dervid äfven till pröfning förekomma. I anledning häraf och då, likmätigt io § uti den för JustitiaeOmbudsmannen fastställda Instruction, jag ansåg mig icke böra vägra klaganden det lagliga biträde, han begärt och omständigheterna syntes fordra, blefvo handlingarne i delta mål den 22 Jan. i835 remitterade till AdvocatFiscalsEmbetet i Kongl. Svea HofRätt, med anmodan, att emot Häradshöfdingen, för dess öfverklagade Embetsåtgärd, anställa den talan, hvartill Lag och sakens beskaffenhet kunde föranleda.
De tvänne vid sednaste riksdag beviljade och under åren 1854 och 1855 utbekomna lånen för återuppbyggande af de delar utaf städerna Orebro och Jönköping, som i Mars månad förstnämnde år genom der då inträffade eldsvådor odelades, skola, sedan dessa lån, af hvilka del staden Örebro beviljade utgjorde Trehundra sjutiofem lusen Riksdaler och staden Jönköpings Etthundra tusen Riksdaler, Slats-Utshottels Memorial JYi 283. 81 fått utan ränta och kapitalafbetalning innehafvas intill 1839 års slut, derefter och intilldess samma lån äro till fullo godtgjorda, återbetalas genom erläggande af Sex procent årligen utaf hvartdera lånets ursprungliga belopp, hvarvid ränta efter Fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår samt öfverskottet utgör kapital-afbelalning; hörande dessa ränteoch kapital-betalningar af nämnde städers Drätsel-kammare vid hvarje års slut verkställas; dock må, derest de till inbetalning då förfallna beloppen, före den 16 Januari nästpåföljande år, lil! Riksgälds-kontoret inkomma, sådan inbetalning anses vara inom behörig tid verkställd. För öfrig! komma, i afseende på de lyflade lånemedlens användande och återbetalning, följande af Rikets Ständer derom meddelade stadganden att fortfarande iakttagas, nemligen: låneunderstöd af dessa medel få endast tilldelas tomtegare, som uppföra byggnader af sten eller annat icke eldfarlig! ämne; sådant understöds belopp får icke i något fall öfverstiga trefjerdedelar af brandförsäkrings-summan för stenhus och hälften af försäkrings-beloppet för andra bus; för öfrigt böra lånesummorna lämpas efter de nya byggnadernas i kostnadsförslagen beräknade värden och de sökandes större eller mindre behof af dylikt understöd; hvad af lånemedlen före slutet af år 1839 ej kunnat till behörige lånesökande ullemnas, får derefter icke ulgifvas; och skola vederbörande
Bankens yngre kammardrängar framställt, så och enär desse, efter hvad redan upplyst blifvit, af Banken andfått godtgörelse för det arbete de vid sedelstämplingen verkställt, vill det synas Utskottet, som skulle de skäl, hvilka föranledde Rikets sednast församlade Ständer att tillägga Bankens till sedelskrifning berättigade tjenstemän någon ersättning för mistad inkomst i följd af småsedlarnes indragning, jemväl vara å förenämnde sökande tillämplige; hvadan och då under åren 1839—1848 i medeltal årligen afstämplats 2007 ris, 16-, 12- och 8:skilliugs-sedlar, hvarför de yngre kammardrängarnes arbetslön å 12 sk. per ris utgjort 501 r:dr 36 sk. om året, samt Understyrelsen och Banko-fullmäktigeansett omkring Udel deraf eller 160 r:dr böra tagas såsom grund vid bestämmandet af ifrågakomna ersättning, hvilken således, fördelad mellan Bankens 12 yngre kammardrängar, komme att på en hvar belöpa sig,', till 13 r:dr 16 sk. årligen, Utskottet vördsamt tillstyrker, att till hvar och en af Bänkens nuvarande yngre kammardrängar, sorn innehade ordinarie tjenst den 1 April 1848, då beslutet angående skillings-sedlarnes indragning meddelades Understyrelsen, och hvilka äro nio till antalet, måtte, såsom ersättning för förlorad arbetsförtjenst, i följd af berörde beslut, få utbetalas ett belopp af 13 r:dr 16 sk. b:ko>; efter år räknadt, dock under vilkor, alt för dem, som till äldre karn14 Banko-Utskottets Utlåtande, N:o 21. mardrängs tjenst varda befordrade, eller på annat sätt från tjpnslen afgn, ersättningen, i likhet med hvad sorn flones stadgadt i afseende på Bankens tjenstemän, upphör med den månad, då befordran vunnits eller tjeusteu frånträdes. Stockholm den 11 Mars 1851. Reservation: Af herr doktor Sandberg:
Helsingius_, samt Secreteraren vid Banco-Fuilmägtiges Expedition, hvilken, för att deråt kunna mera oafbrutet egna sin tid, erhöll vid sina dagliga tjensteåligganden biträde af en tillförordnad Vicarius. Comiterade afgåfvo, den 9 Maji i83i, till Commissariatet ett utförligt Betänkande, hvaruti de sökte uppdraga bestämda Gränslinier för Banco-Verkets olikartade befattningar i egenskap af: Depositions-B arik j ellet' vårdare och bokförare af andras medel j Berättelse af Banco-Fullmäktige. 3 7 Låne-Bankj eller upplånande och utlånande, samt redovisande för räntor och förvaltnings-kostnader; Sedel-Bankj eller nja sedlars tillverkare, samt redovisande för inlösta annullerade Sedlar; Cassa, eller utlemnare, emottagare, lör varare och redovisare af mynt, metaller och penningar. Under dessa fyra afdelningar innefattade Comiterade hela det egentligen gående Verket i förhållande till allmänheten. Såsom biträdande Contor trodde Comiterade för öfrigt erfordras: En Controll-Afdelningsom skulle under årets lopp följa det hela, och successive controllera delarnes inbördes samband. En Revisions-Af delning } som skulle befatta sig endast med granskning af af slutad Räkenskap; häruti inbegripet ej blott Zilfer-revision, utan jemväl, och hufvudsakligast, tillsynen att gifna förordnanden i allo blifvit iakttagne. Ett General-Afslutnings-Contor skulle sammanfatta de serskilda Departemental Hufvudböckernes resultat, i ett gemensamt Bokslut för hela Banco-Verket. Ett eget Collegial-Departement för Låne-Banken, motsvarande det nu befintliga Cancellie-Departemenlet, till bevakning af de flere slags
Då emedlertid denna ersättning synts alltför ringa och icke ens på något ställe motsvarande kostnaden för en soldats eller båtsmans årliga underhåll, har Öfver-Post-Directeurs-Embetet, jemväl med anledning af förspotd klagan från innehafvare af roterade posthemman, ansett en förändring, rörande grunden för ifrågavarande ersättningars bestämmande vära af billighet och rättvisa Statsoch Oeconomie Utskottens Utlåtande IS:o 26. 9 rättvisa så mycket mer påkallad, som den roterade posthemman förut medgifne, rätlighet, att få deras rotering å andra’oroterade hemman, öller hemmansdelar öfverflyttad, genom Kongl. Brefvet den 3o Maji 182G, blifvit dem belägen; hvarföre ock Öfver-Post-Directeurs-Embelet, uti dess 0111 förmälde underdåniga skrifvelse, vid betraktande deraf, att vid de Indelta Infanteri-Regementena vissa nummer bållås vacanta, emot en afgift, som användes Lill Musikens eller Under-Oflicerares aflöning, och vid Indelta Armeens nya löne-reglering blifvit bestämd alt utgöra Femtio Riksdaler Banco årligen för hvarje vacant rote, hvartill den ock i medeltal skall uppgå, i underdånighet hemställt, ”att de roteringsersättningar, som af postmedlen böra utgå, öfver allt i Riket måtte bestämmas till Femtio Riksdaler Banco årligen för hvarje hel rote, samt fastställas att gälla i 5 eller 10 år, och att, vid slutet af den tidrymd , för hvilken denna)beräkningsgrund blifvit antagen, Kongl. Majrt, uppå Öfver-Post-Directeurs-Embelels underdåniga anmälan, täcktes pröfva, huruvida någon förändring i samma grund må anses nödig, och förordnande i detta afseende för ytterligare 5 eller 10 år då i Nåder meddela;” kommande roterings-ersätlningarne i hela Riket, i händelse denna underdåniga hemställan gillades, hvarom Nådigt Svar ännu icke följt, att för 63| rotar uppgå till ett belopp årligen af 3,175 R:dr Banco; och få Utskotten, för deras del, yttra, att de funnit ÖfverPost-Directeurs-Embetets framställde förslag vara både med rättvisa och billighet öfverensstämmande.
— N:o 257. med förslag lill voterings-proposition, i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut, rörande ifrågastäldt stats-anslag för Arméens Pensions-cassa. VII. B. 73. A. 78. U. 215. A. 253. E. 371. — N:o 258. med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut, rörande ifrågastäldt låne-under * stöd ( 145 ) stöd lill reparation af Linköpings Domkyrka. VII. B. 73. A. 78. U. 215. A. 253. E. 371. Stais-Uiskotlets Memorialer, Betänkande!! och Utlåtanden: — N:o 259. med öfverlemnande af förslag till första Afdelningen utaf del nya reglemente! för Riksgälds-Contoret. VII. B. 215. A. A. 251. — I\:o 260. med förslag till volerings-proposilion, i anledning af Riks-Ståndeus skiljaktiga liesing angående ifrägastäldl låneunderstöd till reparation af hamnen vid Westerås. VII. B. 125 A. 152, U. 321. E. 322. VIII. A. 126. — N:o 261. i anledning af från Bonde-Ståndet erhållen ålerremiss å vissa delar af Memorialet N:o 239. VII. B. 188. A. 203. U. 321. VIII. A. 125. IX. E. 587. A. 594. — N:n 262. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående Öfversle-Lieulenanlen m. m.
Dessutom finnas en Stads-Fiskal och nödig Betjening. I Ecclesiastikt hänseende utgör staden gemensamt med den derintill liggande Asarums Socken ett Pastorat, hvars Pastor bär Boställe så väl i Staden som på landet och biträdes inom Staden af en Stads-Comminister. Sedligheten och moraliteten inom Staden är, med afseende å Stadens ' folkmängd, oklanderlig. Gröfre brott och missgerningar äro der sällsynta. Till vård om allmänna friden har Staden en från flera år tillbaka inrättad nattvakt, som utgöres tour vis af Stadens egna innevånare, utöfver den vanliga af nattväktare. 1 Stadens Lärdomsskola, hafva, under förlidet år, 34 ynglingar njutit undervisning, uti trenne afdelningar, af Rector Scholae samt tvänne Colleger. Directionen för Stadens Fattigvård har dessutom för flera år sedan, på Stadens bekostnad inrättat en Växelundervisnings-Skola, der, under en skicklig Lärare, io4 gossar nästlidet år erhöllo undervisning i Christendoftien, Bibliska och Svenska Historien samt Uti Skrifoch Räken-konsten. Fattig-Försörjningen, som, med af Eders Kongl. Majit för densamma laststäldt Reglemente, existerar sedan år i8i5 och äger en utöfver behof» Vet tilltagen ansenlig byggnad, sträcker sin omvårdnad till hvarje torftig, sjuklig och i nöd varande medlem inom Staden eller dess område. Under foHidet år hafva 28,424 portioner soppa med bröd blifvit utdelte till ett Lundsli. 5-årsberättelse för Blekinge Län. 10 — 7* ~ antal af 80 ä 85 personer, hvilka sålunda njutit (lagligt underhåll. Hufvudsumman af fattiga utaf alla åldrar och kön, som i mer och mindre mån njutit bidrag af Fattigvården under samma år, har uppgått till 400 personer. Sjukvården i Staden Bes orjes af tvålmo Stads-Läkare och en Fältskär, hvilka af Staden aflönas och äfven sträcka deras omvårdnad till alla fattiga och medellösa sjuka.
Sedan, af Riksgälds-Kontorets, under åren 1789—-1834, i allmänRiksgäidssedna rörelsen utgifna Kreditsedlar_, eller de så kallade Riksgäldssedlarlarne och den ne, 17,155 R:dr 36 sk., motsvarande, efter 1802 års realisationsgrund, f“r d®ras ll1~ 11,437 R:dr 8 sk. Banko, ytterligare blifvit under år 1845 invexladej tsTfond.3 ^ — 18 — så utgjorde de vid sistnämnde års slut, enligt Riksgälds-Kontorets räkenskaper, utelöpande dylika sedlar ett sammanräknadt belopp af 412,828 R:dr 45 sk., eller 275,219 R:dr 14 sk. Banko, hvarför vederbörande sedelinnehafvare, jemlikt Kongl. Kungörelsen den 14 Februari 1835, förlorat all rätt till betalning. — I anledning af sedermera bos Fullmäktige väckt fråga, angående bokförandet af den behållning, som, efter den för dessa sedlars inlösen sålunda stadgade preskriptionstids förlopp, återstod af den fond, hvilken, till följd af Rikets Ständers beslut vid 1823 års Riksdag, utaf Bankens medel blifvit afsatt för invexlingen af Riksgäldssedlarne äfvensom Koppar skilj emynts-poletterna, hafva Fullmäktige, enligt protokollet för den 13 Mars 1846, förklarat: att då samma fond allt dittills varit bokförd såsom enjRiksgälds-Kontorets tillhörighet, och då Rikets Ständer, hvarken vid sednast förflutna eller föregångna Riksdagar, vidtagit något beslut angående användandet, vare sig till afbetalning å Bankens fordran eller andra föremål, af det öfverskott, som, efter det skyldigheten för Riksgälds-Kontoret att inlösa meranämnde sedlar upphört, kunde förefinnas; ansågo
■—Och då utredningen fortgått i Februarii månad år 1833, samt en serskild Hufvudbok för de 2:ne månaderne af sistnämnde år, jemlikt Fullmägtiges förordnande, är upprättad och afslutad, så hafva till Utskottets granskning 2:ne Hufvudböcker blifvit öfverlemnade, den ena för året i83a och den andra för Januarii och Februarii månader år i833. Den förstnämnde, eller i832 års Hufvudbok, som blifvit förd af en ibland f. d. General-Assistance-Contorets äldre ordinarie Tjenstemän, Boksluts-Kamereraren, har befunnits utmärkt af flere oordentligheter. Utom mångfalldiga raderingar och inflickningar, hafva penninge-poster, hvilka, efter Dagsedlarnee anvisning, skolat införas på det ena Departementets Conto, blifvit införde på ett annat Departements räkning; äfvensom olika summor än de controlerade Dagsedlarne innehålla, blifvit i Iiufvudboken intagne. Dessa missföringar och origtigheter hafva likväl blifvit af RevisionsContoret anmärkte och till största delen rättade, men sådant oaktadt hade Revisionen icke kunnat fortsättas och fulländas utan ledning och tillhjelp af Revisions-Contoreis författade och Utskottet meddelade anmärkningar, hvilket ändock mycket försvårat gransknings-arbetet. Föröfrigt hafva Inkomsterne ochUtgifternebefunnits vara med controllerade Dagsedlar och andre handlingar verificerade; så att, genom de anmärkte missföringarnn, någon skada eller förlust Verket icke tillskyndats. l83z års Utgifter hafva varit: Aflöning och Pensioner R:dr 28,601: 25. 4* Arfvoden till tjenstgörande Vicarier ^ , 509: 17. 9.
Stockholm den 26 November 1862. L. A. von Hedenberg. 244 Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. Af Friherre af §(')uiii<l). Carl »fohan farors»? om ändring af Bevillnings-stadgan uti § 7, mom. 2. Vid tillämpning af8 nu gällande Bevillnings-stadga har icke utan skäl tvekan flerestädes uppstätt huru löntagare vid indelda Arméen rättvisligen böra taxeras för den del af lönen, som tillfaller dem ifrån boställen, som genom Boställs-direktionen för lönefondens räkning äro utarrenderade. Författningen säger uti § 2 att innehafvare skall erlägga bevillning för hemman, som äro »till boställen eller eljest på lön anslagna» (deruti en olikhet emot hvad förut gällande Bevillnings-förordning föreskrifver), hvilken bevillning enligt § 5 skall påföras, erläggas och redovisas inom den ort, der egendomen är belägen. Uti § 6 afhandias om bevillning för inkomst af kapital och arbete och till inkomst af arbete räknas all den inkomst, som erhålles af rörelse, yrke eller tjenst, hvilken be villning enligt § 9 påföres skattskyldig der han är mantalsskrifven. Nu bestå lönerna vid indelda Arméen, såsom bekant är, af räntor, kronotionde, statsanslag, nyttjande rätten af de till bostäder anslagna boställen och slutligen äfven af arrendebeloppen från sådana boställen, som Boställs-direktionerna hafva åliggande att utarrendera. Afkomsten af sistnämnda boställen ingår i likhet med öfriga kontanta till lönerna anslagna inkomster till den gemensamma lönefonden, att genom Lönings-direktionerna fördelas, utan att afkomsten eller arrendet af något visst utarrenderadt boställe är anslaget till någon viss löntagare; och har med anledning deraf äfven denna inkomst förut blifvit taxerad såsom kontant lön.
Till utgående utaf den, för anläggning af nija och forbättrWitle eller ömlägyrting af backiga och mindre goda vägar, under sednaste Riksdag, anslagna summa af 100,000 R:dr, bar Kongl. Majit, enligt Fullmäktige, före nuvarande revisions början, tillhandakomna nådiga bref, beviljat följande anslag, att i den ordning och vid de terminer, samma bref bestämma, af vederbörande utbekommas, nemligen: för omläggning af vägen förbi Mjölby och Mula backar., iriööi' Östergöthlands län, på vägsträckningen emellan Linköping öBb!i Jönköping 1,815: „ vägomläggningar förbi Fiskareoch Sandbackarna vid Nors holms säteri, mellan BrinCks och Kumla gästgifvaregå¥där inom samma län, 860: Transport: 2,675: 67 — Transport: för omläggning af vägen emellan staden Grenna i Wista härad af Jönköpings län och Ödeshögs gästgifvaregård i Lysings härad af Östergöthlands län , „ förbättring af landsvägen i närheten af Carlskrona, medelst sänkning af Näktergals och Sunnabackarne inom Blekinge län, omläggning af landsvägen vid Östra Hejetorps backe inom Rödeby socken af Östra härad och sistnämnde län , omläggning af landsvägen förbi Grimsmåla och Drotlningbackarne samt 5 smärre backar inom Asarums socken af Bräkne härad och samma län „ chaussée-anläggning och dermed sammanhang ägande brobyggnad öfver Rönne-å vid Tranarp, inom Qvidinge socken af Södra Åsbo härad och Christianstads län, , omläggning af landsvägen mellan Ledhestra och Gullereds gästgifvaregårdar, till undvikande af backarne Hattås-liar inom Elfsborgs län, ,. vägomläggningar inom Wäse. härad af Wermlands län, „ omläggning af vägen inom Husby socken af Stora Kopparbergs län, från Säther och Hedemora till Gefle,
Sed in detta Betänkande, på grund af gjorde anmärkningar, deri sins emellan alldeles motstridiga åsigter yrkades, blifvit åtcrremitleradt, hemställde Utskottet uti dess senare Utlåtande N:o 164, alt Rikets Ständer malte Allm. B c tv. och Qecon.-Utskottets Bet. N:o 60, Ketrakla all åtgärd å deras sida, i afseende pä den vackla frågan, såsom 'obehöflig. Då Utskottet nu går att utlåta sig i delta ämne, får Utskottet vördsamt anföra, det Utskottet fullkomligt erkänner den sanning, att frihet är ett nödvändigt vilkor för hvarje skön konsts utveckling, och följaktligen äfven skådespelare-konstens, men alt denna frihet till sin natur måste vara begränsad, äfvensom att Utskottet icke tror sig höra förbise angelägenheten deraf, alt i Hufvudsladen en god -och emot konstens högre fordringar svarande Theater må till sitt bestånd kunna påräknas. Detta är en angelägenhet, af den vigt i både aestetiskt och moraliskt hänseende, att den icke får, genom en oviikorligt medgifven rättighet till Theater-anläggningar derstädes förfelas eller äfventyras. Omsorgen för en sådan angelägenhet ansea derföre i de fleste civiliserade Länder, deribland de med .äfvenså fria Sam» hälls-författningar, som Sverige, böra tillkomma Regeringarne. Härigenom liar Utskottet dock ingalunda velat bestrida möjligheten deraf, att en eller flere enskilde Thealrar, jemte en Kongl. Theater, här i Hufvudstaden skulle kunna ega bestånd. Utskottet önskade fast hellre kunna antaga en sådan mening. Men då Utskottet icke är i tillfälle att pröfva den inverkan, som anläggandet af enskilde Theatrar inom
Men om vi ännu älska, bedja, lida och offra, står då nutiden lösryckt från det förflutnas och från framtidens poesi? Har icke vår tid, som hvarje annan, »ett dubbelt anlete blickande tillbaka och framåt», mot heliga minnen och mot en ljusare framtid; är icke all vår oroliga äflan ett förklädt hopp om denna framtid? Är det yttre arbetet ensamt handling och det andligas uttryck, poesien, dådlöshet? Kan då mänskligheten ens för detta yttre arbetes utförande umbära idealens bärkraft, och är det icke denna, som lyfter tidehvarf öfver tidehvarf? Hvad betyda de former, dessa tidsförhållanden ikläda sig, när de dock danas af samma lidelser, förhoppningar och krafter, som evigt förblifva poesiens ingifvelser? Har icke poesien alltid haft till uppgift att genomtränga ytan, för att finna enheten i mångfalden? Och är verkligen vår tid mer orolig, mer sammansatt än någon annan, så innebär detta blott högre uppgifter för skalden, som skall kunna ana hvart de eviga makterna i människan drifva henne genom nutidens oro. Tiden är icke kall: »inom ett aftonsamkväms tidsmått förbrukas ofta af oss mer sann lidelse än af Roland och alla hans kämpar». Tiden är icke endast nyttans träl; den som påstår detta, saknar själf skaldens syn för den närliggande verkligheten och för dennas sanna mått, sedt på afstånd, En sådan skald »skulle funnit själfva kung Arthurs borg ledsam, såsom dennes hofskalder otvifvelaktigt gjorde»! Elisabeth Barrett Browning erkänner att skalden, som går före sin tid, ofta måste känna sig ensam i denna. Men denna ensamhet är hans storhet och hans kallelse: han skall stå högre än sin samtid för att kunna lyfta den upp till sig, han skall gå några steg före sitt folk för att gå framtiden till mötes. När han fått »sina ögon klargjorda af en rättfärdig harms tårar, skall han kunna profetera fram sanningen ur en synd». Elisabeth Barrett Brownings poetik är, som man finner, den byronska: poetry is but passion och med skäl har en granskare sammanställt henne just med Byron som typisk för det ideala skaldetemperamentet: den skälfvande känsligheten och det starka, personliga själslifvet.
O. H. Soppor. Chokoladsoppa. I två liter mjölk kokar man omkring 270 gr. pulveriserad 1890 vi hafva blott hvaranda. Jag har förbannat henne och glömt henne. Du skali göra detsamma. » Så skref den olyckliga. En månad senare hade hon flyttat till sonen. För den starka, med lifvet kämpande kvinna han lemnat mottog han en grå- hårig, i förtid bruten gumma. Kathes namn nämndes aldrig mera dem emellan. Förunderliga modershjärta, stort, dyrkansvärdt i dina motsägelser! Med långa år emellan skaffade du dig dock på hemliga vägar en helsning, en upplysningsglimt från den värld, du för alltid skulle ha stängt bakom dig! Du visste j u dock äfven sen, hur din dotter återkom till London och där lefde ett kort olyckligt lif i äktenskap med en ovärdig man, du visste, hur Themsen slök honom, då han rusig en kväll raglade hem från sin arena, och du tackade i hemliga böner allhämnaren därför. Du visste, när barnet kort därefter föddes. Allt detta, innan du brast. Men för brodern var allt förintadt, f ö r d o l d t. Gulnade blad, förvarade djupt i det lilla minnesskrinets gömma, när sågen I senast den klara dagens ljus? Gulnade blad, det hjärta, 1 en gång kommen att klappa, är icke mer! (Forts.) Från Iduns läsekrets. Blondin eller brunett? Ärade Nom de plume! Ni begär ett svar af Iduns läsarinnor å er kusins fråga, hvarför brunetterna oftare bli gifta än blondinerna. Enligt min tanke ligger förklaringen däri, att de förra i regel besitta en högre grad af energi, det är: förstånd, skarpsinnighet, uthållighet och kraft chokolad med lika mycket socker, en half stång vanilj och en nypa salt. Efter en halftimmes kokning, under hvilken man då och då borttager det skinn, som bildar sig på ytan, afreder man soppan med 5 äggulor och serverar den med sockerglaserade brödskifvor. Denna soppa kan särskildt rekommenderas för svaga och sjuka, om man i stället för vanlig chokolad tager köttpepton chokolad. Hushållet. Att förebygga eller bortskaffa mögel på skinkor och korf.