Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefven och Landt Marskalken lät uppläsa Ridderskapets och Adelns ProtocollsUtdrag för den 15 sistledne April, innehållande Ståndets anmodan till Stats - och BancoUtskotten , att , vid besvarande af återremissen utaf Utskottens Betänkande, angående allmänna Penningerörelsen och Myntvärdets upprätthållande , tillika afgifva Utlåtande öfver den på Utskottens handläggning då beroende fråga, rörande Malmö, Götha CanalBolags samt Götheborgs DiscontVerks utredning ; hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att Ridderskapet och Adeln således icke stadgat, det frågan oin Disconternes utredning borde, i sammanhang med allmänna Financesegleringen , till afgörande företagas ; men då åtskillige Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter syntes önsKa, att Statsoch BancoUfskottens nu förevarande Betänkande måtte ytterligare få hvila på bordet; ansåge Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade dertill lemna bifall. Ropades Ja, Grefve Den 4 Maji , e. mt ’ i 4 ^ Grefve Spens , Jacob Melher, anhöll, ätÉ för dess egen upplysning erhålla underrättelse* huru Ridderskapets och Adelrts nyss fattade beslut borde förstås* antingen Statsoch Bar)e,04 Utskottens ifrågavarande Betänkande skulle hvimla endast till nästa Plenum , eller till dess Statsoch BancöUtskoctens Betänkande, afigå* ende allmänna Fitiance-regleringen inkommer» Herr Grefven och DdridtMarshalheri ytt^rade, att, enligt hvad haa fattat.
Banken öppnades, sköttes väl, vunne stort förtroende; trotsade några års revision; — den driflige affärsmannen prisades för sin verksamhet och omtanka för ortens bästa; man kände till och med väl, att det var egentligen honom man hade att lita sig till, men den lilla banken hade ju lemnat sådan säkerhet, att Riksbanken vore belåten — hvarföre då frukta? Hufvudaktören försvinner, cessionen är gifven, Riksbanken förlorar intet, men alla de, som insatt medel på uppoch afskrifning, hafva ingen säkerhet, och förlora största delen af sina insättningar. Sådant kan hända, ehuru otroligt. Inom Borgare Bih. lill R. St. Prol. 1830 & 1831. (i Sami., 1 Afd., 24 Haft. 3 18 Banko-Ulskeltets Utlåtande, JY$ 63. ståndet har en talare visat, att uti de mindre sjöstäderne en menlig inverkan kunde åstadkommas vid försäljningar af varulaster, derigenom att på sådane platser en egennyttig Bank-direktion kunde trycka penninge-tillgången, och derigenom försvåra försäljningen eller vid godsegarens behof af ett låneunderstöd för att uppehålla priset å sina varor, neka sådan försträckning. Allt sådant är förekommet uti förslaget JM 2, dels genom Riksbankens delaktighet, dels ock genom den alltid närvarande revisorns uppmärksamhet, dels äfven genom aktiernas bestämmande till minst 500 R:dr banko hvardera, samt teckningssummans belopp till minst 500,000 B:dr banko. Då Utskottet vidhåller sin mening, att inteckningar till Bankens“|säkerhet kunna antagas efter 1850 års taxeringsvärde för fastighet å landet, samt till 2/3:delar af brandförsäkrings-värdet af fastighet i stad, kan jag icke skilja mig frånfortsatt fruktan, att förlust härigenom för Banken kan uppkomma, äfvensom jag måste bestrida, att Filialbank må bildas annorstädes än uti läne-residensstad, men väl afdelnings-kontor öppnas uti andra städer, om hedlöf deraf göres.
Det kan visserligen hända, att borgesinannen bysättes samina dag sorn bysättningsulslaget meddelades, om han åtta dagar förut blifvit communicerad lagsökningen; inen han har haft åtta dagars betänketid på sig, och denna tid bör vara tillräcklig att anskaffa penningar, då han i alla fall vetat, att han vid förfallodagen bort vara beredd att inlösa gäldenärens skuld, om denne sednare med dess betalande skulle manquera. Hr Stuart, Carl Gustaf: 2 §:n af Utsk:s förslag öfverensstämmer visserligen med K. förorda, af den 12 Mars i83o, men du man nu vill åstadkomma en af omständigheterna och billigheten högt påkallad lindring i hysätlningstvänget, så tror jag äfven, att detta ändamål vid granskningen af den nu föredragna §:n borde afses. Jag förenar mig således i Frih. Boyes anhållan, att tiden för bysättningens verkställande mot löftesmännen måtte räknas ifrån den dag, dä han erhållit del af bysättningsutslaget. Det är ej otänkbart, att han i annat fall kommer i sämre ställning, iin sjelfva gäldenären. Jag skulle derföre vilja föreslå, att liiFrih. o. Landtm, täcktes lill H. Ståndet framställa propos. örn antagande af andra §:n i Utsk:s förslag, med den förändring, att i stället för att här i §:n står: alt bysättningsutslaget ej må verkställas förr än åtta dagar efter den dag, då han erhållit del af lagsökningen, det måtte få heta, ntt bysättningen ej må verkställas förr än åtta dagar efter den dag, då Iian bevisligen erhållit del af utslaget. Frih. Cederström: För min del kan jag ej finna den ringaste rättsgrund derför, att. löftesmännen skulle få någon bättre rätt i detta fall än gäldenären. Om löftesmannen blir genast lagsökt, sa har han likväl atta dagar pa si 8> oell blir gäldenären lagsökt, så har äfven han en lika tid. Således tror jag ej, att denna § bör undergå någon sådan förändring, att löftesmännen får bättre rätt än gäldenären, dä lian borgat såsom för egen skuld, utan anser, alt denna § mycket väl kan bifallas sådan den är. Frih. Boye:
Den består »kl afgift af Riksens Ständers Vängne - ^ procent af behållen Inventarii - Summa i alle Sterbhus af Ridderhkapet och Adeln, Preste-Skändet ochSlädernes Jnnetvänare utom Stockholm och Götheborg, som efter Finlands förlust ej kan uptagas Högre än till Z,gZz 16 — Ärlig afgift L H. af bwart Matlag i Slockholm och Götheborg utom Adeln och PresteStänder upcages pä FSch-g.i, ' Tranöp^ 1,280,549^7 Den 22 Novemberri99 Transp. r,28L,Z4y n 7 Zond till RonglNammarMttenS Aflöning. Bestär uti föliande medel, som enligt Kongl. Brefwet den zo Aprillj 1799 lefvereras till Sratö-Werket, nämligen Militiä Boställs Castan ros Wadstena KrigSmanS husCasta . 102 . Lif-NegementS Paste volance-Tatza 2Z Upsala Academie ZQ Lunds dito ZL ävra för Lasiernen pä Skeppsholmen L Stockholm, erlägges ärligen till Staken efter ett rvitzt faststäldt belopp af - 266 32 Landshöfdinge Löneik r Stockholms LänIngär till Statö-Werket enligt Kongl. Brefwet af den 7 September i8s2, sa länge Hans Excellence Herr Grefwe ak blxZlas innehafwer Prest» dents-Embcrck i Kongl. KammarCvllegium och derföre upbär en mvtswarande e^tra Lön. Som denne löns belopp beror pä Markegång, sä har ven endast blifwit TranSp. i,28»,940 4r 7 I2S0 Den 22 November.
Hvad derefter angår de extraordinarie Slalsinkomsterne, eller de i do § af Regeringsformen uppräknade bevillningar, så vill Utskottet, i anseende till förekommande skiljagtiga förhållanden vid dessa inkomsters er - 12 Stals-Utskotlels Utlåtandej N.-o 355. läggande och inlevererande lill Stals-Vei ket, serskildt rörande hvar och en al' dem meddela sill yttrande. 1:0 T ull me dien. Dessa medel uppbäras dels vid Tullkamrarne i orlerne och dels vid Tullverkets Uppbörds Conior bär i hufvudsladen; tulluppbörden i Rikets öfriga släder insändes lill Kongl. General-Tull-Slyrelsen, hvarefter densamma, tillika med de tull-afgifler, som härstädes inflyta, insättas i Rikets Ständers Bank. Den, efter afdrag af hvad, sorn erfordras för Tull-Statens aflöning samt öfriga utgifter i och för bevakningen och uppbörden, Statsverket tillkommande andel af berörde medel inbetalas till Kongl. Slats-Contoret, genom insättandet deraf i Banken för Kongl. Ränle-Kammarens räkning samt aflemnandel af häröfver meddelade Banco-Attester. Enligt Kongl. Brefvet af den 19 Januari 1820, får Tull Styrelsen till sin disposition för förefallande utgifter ega en behållning i Banken af högst 5o,ooo U:dr; men de deröfver för Siats-Verkets räkning inflytande tull-medlen bora genast till Kongl. Ränle-Kammaren levereras. Några serskilda månadseller vecko-rapporter eller andra uppgifter öfver de i Tull-Verkets Uufvud-Cass» influtna och derifrån utbetalda eller levererade summor meddelas dock icke Kongl. Stats-Contoret. Endast efter hvarje års slut erhåller detta Embetsverk ett Utdrag af Tullverkets räkenskaper, utvisande tulluppbördens totalbelopp under det förflutna året och innehållande ett summariskt sammandrag af verkställda utbetalningar och levereringar. Kongl. Stats-Contoret kan således icke utöfva någon egentlig conlroll öfver tulluppbörden; och Styrelsen öfver
Några andra anmärkmr vill jag icke upptaga, utan förenar mig i anhållan om propos. på bifall till betänk. Hr Aminoff: Jag har ieke hört någon förneka nyttan och nödvändigheten af den föreslagna motionen. Hvar och en har erkänt behofvet deraf, att R. o. Ad:s ledamöter inom Utsk. böra likasom de öfriga Ständens vara fulltaliga. R. o. Ad. bör der bevara sin fjerdedel i besluten och anse detta lika heligt som sina öfriga pligler. Jag har hört yttras, att förslaget borde införas i Ridd.Ordn. Jag förmodar, att dessa talare erkänna nyttan af det föreslagna morn., efter de önska dess införande derstädes; men då Ridd.Ordn. uttryckligen bestämmer, att ett förslag, som skall komma in uti Ridd.Ordn., ovillkorligen bör af K. M stadfästas, och icke blir gällande förr än frän den kommande riksdagen, så torde dessa Hrr (inna, att hela ändamålet då för det närvar, tillfället skulle förfelas. Det är intet hinder för R. o. Ad., om de nu antaga detta förslag, alt vid riksdagens slut eller derförinnan ingå lill K. M. och begära införande af detta mom. i 23 § Ridd.- Ordn. — Jag fortgår att yrka bifall till Ulsk:s förslag. Många ledamöter hördes ropa på propos. Gr. Gyldenstolpe: Jag önskar för all del i verlden, att R. o. Ad. icke måtte vidtaga ett beslut, som skulle föra till en så stor oformlighet, som det af den siste värde talaren nu föreslagna. Kan R. o. Ad. tillämpa delta stadgande, utan att införa det i Ridd.Ordn., sä behöfves ju icke K. Besynnerligt vore, om R. o. Ad. först tillämpade detsamma vid en riksdag, men sedan ansåge sig behöfva Konungens sanction å beslutet för att kunna tillämpa det vid de följande. Någon sådan oformlighet lärer väl icke kunna komma i fråga. Hr Aminoff: Jag beklagar, att äfven jag likasom föregale talare icke blifvit rätt förstådd af Gr. Gyldenstolpe.
Friherre ^Isnnsrbeim hemstalde, att dä Nidderstapet »ch Adeln godkänt, att de andra Ständen mätte fä beledsaga antagandet af Utskottets Betänkande i hela desi widd med särskilta underdäniga önskningar, hwarä Kongl. Maj:L täcktes göra det Nädiga afseende honom rättwist och lämpetigt fpntes, Ridderskapet och Adeln mätte äfwen för sin del sig af samma förmän begagna i afseende pä de anmärkningar, som hos Ridderskapet och Adeln framstäldes, innan beflutet öfwer Betänkandet fattades. Herr Grefwen och Landt - Marskalken, förmälte att detta redan more af Nidderskaptt och Adeln bc« stntat. Hrrr Dett L6 April. §71 Herr ldeutcrrkölä, Osrl Oustsk, frågade, om, sedan 'det Wfwik Ridderffapet och Adeln medgifwit att till Kongl» Majus omvröfning kfwerlemna de innom ketta Ständ dett tz April gjorda anmärkningar wid Leconomle-Utffottets Betänkande, det icke kunde wara honom tillåtit art i samma andamäl nu upläsa de erindringar han dö hade anmält sig att fä göra, men frän hwilkas uplasande han, för att ej uppehälla den beflutne voteringen, afstod. Grefwe ve I» Vsrllic, trodde efter RidderffapetS och Mclns nu tagne bestut, billigheten fordra att hwarje Ledamot, som den rz:de April, för att ej äsiadkomma tids utdrägt förklarat sig afstä frän sin g orda begäran, att yttra sig öfwer detta amne, nu finge framställa de anmark»ingar han dä hade ärnat göra.
Banco ma fran Räkningen wid Riksens Ständers Bank afföras; hvaremot och om emot förmodan någre restantier uppä Förmögenhets-afgiften skulle inflyta, de samma, såsom en Riksgälds Contoirets Inkomst under Titul af Förmögenhets-afgift uti defl Räkenskaper till Redowisning upptagas. z:o I anledning af Kongl. Masits Nådiga Proposition, hafwa Riksens Höglofl. Stander wid Riksdagen i Stockholm arén 1809 och l8l«- bewiljat Stats-Merkel utaf Riksgälds - ContoiretS Waxel - tillgångar en försträckning af Sertio Sju Tusende N:dr Hamburger Banco, emot ersättning i samma mynt. Dek - ioo6 Den z Julik. Detta Förskott, hwilket saftm oersatk Uti Riks» KaldsContoirets Räkenstaper balaneeras, har Utskottet sa mycket haldre trott sig böra tiv Afskrifning anmäla, som, i händelse det skulle Contoirel godtgöras, serskild Fond härtill af Riksens Högloft. Stander mäste utses, enär berörde Summa uti Finance-planen ännu icke warit upptagen och beräknad. 4'.lo Uvpa Riksens Högloft. Ständers underdåniga anhållan, har Kongl. Maj-t t Nader täckts lata föranstalta om tryckning dels i Stockholm och dels i Landsorterne af etl tillräckligt antal Blanquetler till sa beskaffade Bcwillnings - Taxerings Längder, som Riksens Högloft. Stander fastställ; Men som Någre serffilte medel härtill icke blifwit anwisade, enär Riksens Höglofl. Ständer endast förordnar, att kostnaden ffulle af Konungens Befallningshafwande förskjutas af Bewillnmgen, emot ersättning af dem, som sadane Blanquelter reguirera» sa hafwa uti flere Län, efter hwad de till Riks» gäldö-Conkoiret inkomne Förstags, Räkenskaper Utwisa, Bewillnings-medel till trycknings-kostnad blifwil anwande, och hwilka Summor ännu balaneeras.
Ständer jemväl redan fattat beslut; och får jag åberopa 56 §. af Riksdags*Ordningen, hvilken medgifver, att under Riksdagen frågor må upptagas, de der af redan ingifna Motion ner omedelbarligen föranledas. Med åberopande af hvad jag förut anfört, får jag nu tillägga, au i Sundsvall vistas oftare större myckenhet sjöfolk och kringvandrande Vestgöthar, än uti Hernö* sand, Hudiksvall eller Soderhamn, och måste det Vara princip-enligt, att hvarje ort och Stad bör för egne medel få sin egen CurhtlsInrättning, samt således ej draga tunga skatter till underhåll för annan Stads eller orts sjuke, ulan ändamål; hvartill kommer, att det Curhus, som nu befinnes uti Hernösand, icke gagnar Sundsvalls Stad och Medelpad det ringaste; anhållande jag derföre ödmjukeligen, att Rikets Höglofl. Ständer täckas bevilja inrättandet af ett Curhus i Sundsvalls Stad för Medelpad, emot den skäliga afgift, som redan är bestämd eller framdeles kan korn» fina att till ändamålet bestämmas. Stats-samt Allm. Besv.o.Oec.>TJtsl. Utl.N:o$i. a 9 I denna reservation förenade sig Riks* dags fullmägtigen Jon Larsson från Vester* Norrlands Län, N.-o5i. Ankom till Esp.-lTtsk. d. 17 Julli 182g. Ytterligare Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 22, rörande Tractamente för Städernes Magistrater och Borgersman, då de till besigtningar för Kronans räkning varda kallade. Sedan Stats* Samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten, med anledning af Herr Eric M. Lejflers inom Vällofl, Borgare** Ståndet väckta Motion, i afgifvet utlåtande den 12 sistförflutna Maji, egt tillfälle ej mindre upplysa, att Städernes Magistratsper* söner, genom Kongl. Kungörelsen den 25 April 1827, redan blifvit tillagde ett trat Stats-samt Allni.
U Häfl. 2 10 KonstitutionsUtskottets Memorial N:o 4S. Ank. till Exp.-Ctsk. d. 2 Sept. 1857, kl. 2 e. m. Memorial till Rikets Stunder, med voterings-propositioner rörande det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet JS:o 18 framställda förslag till ändring uti 76 § Rikstlags-Ordningen, angående den af Stats-Rädet för dess åtgärder vunna decharge. Sedan Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 28 till samtlige Riks Ståndens behandlande anmält den oförenliga skiljaktigheten i deras beslut rörande det af Utskottet uti Memorialet N:o 18 framställda förslag till ändring uti 76 § Riksdags-Ordningen, angående den af Stats-Rådet för dess åtgärder vunna de charge, hvilket förslag blifvit af Preste-Ståndet förkastadt, men af de trenne öfriga Riks-Stånden antaget till vidare grundlagsenlig behandling, så har Utskottet, af Protokolls-utdrag från Riks-Stånden för den 15 och 22 sistlidne Augusti inhemtat, att samtlige Riks-Stånden vidblifvit sina i frågan förut fattade beslut, och att Preste-Ståndet således lemnat Utskottets hemställan, att Ståndet ville sig efter de öfriga Riks-Stånden foga, utan afseende; och får Utskottet, med anledning häraf, för frågans vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, vördsamt till Rikets Ständers godkännande föreslå följande Konslilulions-Utskollels Memorial N:o 44. 11 Votering s-propositioner; Den som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 18 framställda förslag till ändring uti 76 § Riksdags-Ordningen, angående den af Stats-Rådet för dess åtgärder vunna decharge, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är nämnde grundlags-ändrings-förslag förkastadt.
Utan alt förnärma någotdera af dessa Utsk., tror jag mig dock kunna säga, att hvarken det ena eller andra Utsk. härutinnan är fullt kompetent. Men i fråga om, huruvida motionen antingen bör remitteras till LagUtsk. för att af detta Utsk. gemensamt med Ekon.Utsk. behandlas, eller till det sednare Utsk. för att i samråd med LagUtsk. afgöras, kan jag icke underlåta att uttrycka den mening, att R. o. Ad. vid motionens första remiss riktigast och lämpligast förfarit. Jag ber härvid att få erinra om ordalagen i slutet af 2:dra mom. 34 § Riksd.Ordn., hvilka lyda sålunda: ”och bestämme sjelfva ämnets beskaffenhet efter grundlagen, men icke den hvarje serskildt Utsk. i allmänhet updragna befattning, huruledes ett mål, i enlighet med R. Stms deröfver tillhöriga beslutande rätt, hör afgöras”. Härutaf följer, att om äfven denna motion remitteras till LagUtsk., det ingalunda kan inträffa, att de författningar, hvars stiftande tillhör K. M. allena, komma att Den 18 Januari. 183 behandlas såsom lagfrågor.'- Ehuru således frågan örn motionens remitteraude till Lageller Ekon.Utsk. torde vara af underordnad vigt, anser jag, såsom jag redan haft äran nämna, motionen dock böra i första rummet af LagUtsk. behandlas, och anhåller således, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt i afseende å motionens remiss förut fattade beslut. Då nu öfverläggningen ansågs fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att sedan under densamma blifvit yrkadt, dels att motionen måtte återlemnas till LagUtsk:s behandling, dels att den måtte förklaras tillhöra Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s behandling, han ansåge böra först framställa den propos., som förut blifvit begärd Och derföre finge hemställa om R. o. Ad. behagade återlemna ifrågavande motion till LagUtsk:s behandling.
Chocolal å la noisette Gianduja, Five 0 ' clock, Langue de chats, " Le Petit Suissett, Grissini, Napolitains, Nougat, Chocolat fondant, Cacao i bleckburkar etc. etc. I parti hos J o h n Å b e r g, 23 Smålandsgat. Rikst. Aktiebolaget Stockholms Privat-Assistans. I burkar o m Va liter. Pris för burk k r. Sändes m o t postförskott eller efterkraf. B e - redes af F r u I. W. A l l m. T e l. Rikstel. (G. Stor prisnedsa-ttning! enl. III. priskurant gratis och franko. A l l. T. 26 05, R i k s. (S.T.A.59791) M I S S H. (vid Stureplan). (Behandling och borttagning af finnar, fräknar, pormaskar, frost, rodnad, r y n k o r, generande hårväxt m. m.) P e d i o u r e. (Behandling af frostskador, inväxta naglar, iiktornar m. m.) Manicnre. (Handens och naglarnes skötsel och försköning.) Personlig mottagning kl. 10 — 12. Öfriga tider efter tillsägelse pr T e l. Elever mottagas. Clara Jacobson. o m a d a är det enda absolut säkra medel att snabbt och utan obehag borttaga fräknar, lefverfläckar och solbränna s a m t göra den fulaste hy hvit och vacker. Ofelbar verkan garanteras. Fräkenpomadan innehåller inga för h y n skadliga beståndsdelar. M å n g a intyg och tacksamhetsbref från hela Skandinavien. Pris 3 kr. pr burk. Expedieras emot postförskott eller efterkraf. liggsår, brännsår Icke endast vid m. fl. Ehuru m e d hvarje flaska Salubrin åtföljer beskrifning o m Salubrins utspädning och användning, bör m a n tydligen, allramest vid svårare fall, icke underlåta förskaffa sig speciella BRAND Råbäck. (Telegrafadress Kinnekulle. Rikstelefon.)
Förordning: derom, äfvensom Kongl Förklaringen den i5 Januarii 1806, angående klander emot räkning å borgade varor, ma vid hvarje Ting och en gång om året från Predikstolarne uppläsas , , , , Lancasterskola; se Prestman. Landin; C. L,; se Justitias-Ombudraan.- Lands-Fiscal er ne r om deras tjensfers indragnings sc Hufvud-Titcl, Andra, pag.- 34 , Svar på återremiss y , , }f om^ upphäfvande af deras rättighet till kostnads-ersättning i mål, deruti de å tjenstens vägnar föra klagan ,,,,,, Landshöfdin garms Pcnsionsrätt; se Pension*. Svar på återremiss , , , r y r r » r r > » Landström, Kamererare: afskrifning af en hans skuld; se Afskrifning 4^ . Landsvägarr allmänna; om en viss lämplig afgift af resande till deras underhåll , , , „ om' undersökning till utrönande af lämpligaste sattet till deras förbättrande , , , ,•,■>'» y y i y y y y Landtcul tur en 1 Rikets norra provinser; sc Jemtland. Landtdagar: om återinförandet deraf, samt förslag till allmänna grunder för en Landtdags-Ordning , Svar på återremiss Landtmanna-segldtionen: om inskräkning deruti , , Landtmarskalks-soiréerne; se Rik sdags-kostnader. Landtmän; se Handtverkare. PresteBorsareBonder Adeln. Stände t. Ståndet. Ståndet. Landt-Staternas löne-reglering ; se Anslag 24 > Hufvud-Tilel, Andra. Landtstats-Tj enstemän; sc Pension,' Landshöfdingarnes. Lappfogde, den ännu (jvarvarande; se IndragningsS ta ten.
Dii fkont-Verken för närvarande sålunda lämpad: Banko-Diskont-Verket i Stockholm Låne-Kontoret i Götheborg d:o i Malmö d:o i Wisby , ivisar Reglementets 196 §. en fond af män grund gäller, att vid pass |-:delar afses för Hufvud-Kontoret i Stockholm, eller £:del för Låne-Kontoret i Götheborg, eller samt TVdel för Låne-Kontoret i Malmö, eller Men som Götheborgs Låne-Kontor ofta haft l iehof af en större andel utaf denna fond, än Banko-Diskont-Verket här i Stockholm, så är för närvarande anvisadt: åt sistnämnde Verk åt Låne-Kontorcd i Götheborg d:o d:o ' V-oMalmö 1,850,000 800,000 300,000 50,000 3,000,000- 1,767,900 800,000 382,100 50,000 3,000,000- 333.000 125.000 42,000 500.000: 200,000 250,000 50,000 500,000: Banko-Utskottets Utlåtande, lN:o 35. 1 N:o 35. Ank. till Exp.-Utsk. d. 30 Maj 1854, kl. 1 c. m. Utlåtande öfver vackt motion om särskilda bestämmelser i afseende ä låns beviljande från Rikets Ständers Bank emot pant af fastigheter inom Kinne, Kinnefjerdings och Laske Härader.
— N:o i4o. angående förrättadt val af Justitiae-Ombudsmannens Suppleant. XIII. 235. — N.‘o i43. i anledning af Arrendatorns utaf Svartsjö kungsgård, K d. Grosshandlaren Weners ansökning om nedsättning i arrendet. XIII. 272. — N:o 144. angående rätta förståndet af den Utaf Rikets Sländers vid sista Riksdag Landshöfdingen af Wingård förunnade befrielse från ersättningsskyldighet af åtskillige utaf förre LandsSecreteraren Kleman tilJgripne och förskingrade medel. XIII. 272. — N:o i45. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående ändring af 8, 9, och 10 §§. samt förklaring af 2 §. 17 Cap. HandelsBalken. XIII. 272. — N:o 146. angående förklaring af stadgandet rörande Landshöfdingars pensions-rätt. XIV. 3. — N:o 147. angående viss tid, som Landshöfding skall innehaft sitt Embete, innan han kan erhålla Landshöfdingepension. XIV. 3. — N:o 148. angående särskild vedergällning till LagComite'- ens arbetande Ledamöter efter numera fulländadt uppdrag. XIV. 3. — N:o 149. angående Canal-anläggningen vid Åker. XIV. 3. — N:o i5o. angående någre med StatsRegleringen gemenskap ägande allmänna frågor. XIV. 47- — N:o i5i. med tiilkännagifvande af verkstäldt nytt val till Ledamot i Hemliga Utskottet efter med döden afgångne HofMarskalken Frih. Reuterskjöld. XIV. i85. — N:o i53. i anledning af väckt fråga om afskrifning utaf EnkeFriherrinnan Eneschölds skuld till Wadstena KrigsmanshusCassa. XIV. 185. — N:o i54- med förslag till ändring i 5 C. i5 Cap.