Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm och Götheborg t. ex. äro stora, folkrika och betydliga handelsplatser. Der är nederlagsrätt af behofvet påkallad. Slitö deremot är ingen handelsplats, der äro endast några få personer boende, och stället kan således ej äga anspråk på att få nederlagsrätt. Det är skäl, som en värd ledamot yttrat sig, alt vänta med ifrågavar. nederlagsrätt för Slitö till dess det får handlande, blir bebodt och får rörelse; då först torde det blifva tillfälle att Dvn 12 Februari f. m. 433 att nogare öfverväga huruvida fördelarne eller olägenheterna af nerlerlagsfriheten der kunna motsvara eller uppväga hvarandra. Hr Rosenblad har ansett att nederlagsrätt pä Slitö vore angelägen i synnerhet för de norra orternas trädvaruhandel. Deruti kan jag ej se det ringaste skäl; ty hvad hindrar för närvar, dem, som drifva trädvaruhandel i Sverige, att lägga upp sina varor i Slitö eller på någon annan ort. Jag känner ingen författning som skulle kunna hindra dem, som idka denna handel, att för närvar, göra upplag af trädvaror på Slitö, om de deruti funne någon slags fördel. För öfrigt i hvad angår den af Frih. Hamilton i förbig:de vidrörda frågan huruvida det beslut, som fattas i denna fråga, skulle äga någon betydelse på dem som önska fri handel eller åtminstone pä deni som motsätta sig frihandelssystemets framgång, det vill jag lemna derhän. Jag skulle ej tro att detta har någon den ringaste betydelse derpå. Det är en strid som i alla fall måste utkämpas pä detta rum då Ulsk. inkommer med sitt utlåt., utan att man 1111 behöfver väcka den, eller alt den bör inverka något i afseende på afgörandet af denna fråga. Jag afstyrker betänk. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Frih. Cederström har, såsom skäl för bifall lill Ulsk:s betänk., anfört att, då hamnen vid Slitö vore längst af alla öppen 0111 vintern, så blefve der tillfälle för fartyg att varda vinterliggare.
Jag har förut framställt att lili en annan mycket vigtig motion, sorn StatsUtsköttet afslagit och i hvilket afslag jag fullkomligen instämmer med StatsUtsk., Utsk. bordt i början af betänk, motivera detta sitt afslag och omnämna alt saken tagits i betraktande. Men att på detta sätt afslå en motion utan att nämna några skäl för afslaget, då de likväl kunnat anföra sådana till och med ganska ypperliga skäl, om de velat låta sitt ljus framskymta, kan jag icke gilla. Ar meningen att på detta sätt tillintetgöra Johan Anderssons med fleras motion ang:de nedsättning i kopparräntan, så kan jag icke annat än högeligen deremot protestera. Då frågan förevar vid förra riksdagen tror jag mig hafva fullständigt visat behofvet af en sådan nedsättning, såvida man icke ville framkalla den gamla skattkammarens plnndringssyslem. I händelse bifall till denna punkt skulle innebära omöjlighet för Ständerna att fästa afseende på denna motion, så får jag yrka återremiss af denna punkt. Frih. Stjernstedt, Äng. Willi.: Jag finnér af Hr Rosenblads anförande, att lian missförstått meningen af Utsk:s utlåt, rörande en af åtskilliga ledamöter i BondeSt. väckt motion, ang:de nedsättning i Koppar-räntan. Utsk. har icke velat säga något annat än att Ulsk:tel, framdeles kommer alt afgifva serskildt utlåt, med anledn. af denna motion, och emedlertid såsom hittills beräknat denna afgift bland statsinkomsterna, men, att Utsk. i händelse ett blifvande R. St:s beslut skulle komma att inverka på denna summas belopp har velat anmäla förhållandet på det alt frågan må vara öppen. Utsk. har således icke tillstyrkt R. St. att här fatta något beslut, utan omförmält ett förhållande, hvarigenom vore tillfälle öppet för R St. att framdeles härutinnan fatta beslut. 224 Den 8 Mars f. m. Hr Rosenblad: Har Utsk:s mening varit sådan, som Frih.
Rikets Ständer hafva ock uti 176 § al Banko-reglementet föreskrifvit, att Banken skåll, så vidt sig göra låter, ständigt innehafva 6,567,500 R:dr i latt realisahla räntebärande förbindelser, men så länge den ojemförligt storsta delen af Bankens tillgäng i obligationer är af den beskaffenhet, sorn nyss omförmäles, kan denna föreskrift icke anses vara iakttagen. Ett tillfälle att at Banken förvärfva sådana förbindelser, sorn i åberopade § afses, i utbyte mot redan iniiehäfvande obligationer, hvilka icke kunna till ofvan uppgifna vigtiga ändamål användas, erbjuder sig nu du Svenska Staten står i begrepp att upptaga lån mot obligationer, ställda i utländskt mynt. och delta gynnsamma tillfälle bör, enligt Utskottets tanke, icke lemnäs obugugnadt. Beloppet a! Riksgälds-kontorets till Banken utfärdade obligationer för de lill 1808—1809 arens krigskostnader af Banken l^rskjutna medel utgjorde vid nästlidne års slut 5,300,000 H;dT, och örn dessa oblU 72,666: 67. 175,888: — 327,618: 35. 122,395: — 14 Banko-Utskottets Utlåtande M 17 gationer med tillägg af sä stor del af de f Bankens ego varande Arméens Ackordsamorterings-fonds obligationer, som funnes erforderlig för alt uppbringa summan till 4.000,000 R:dr, konverterades till obligationer, utfärdade för det utländska länet och sålunda realisabla pä ilen utrikes penningemarknaden, borde derigenom Bankens fördel och säkerhet tvifvelsutan i väsendtlig mån befrämjas. Genom denna konvertering skulle det utländska länet val komma att nominell ökas med 4,000,000 R:dr utöfver den summa, som pröfva» nödig att upptaga för jernvagsarbetenas fortsättande, men någon ökad upplåning utom landet biefve dock icke häraf en följd.
(Warbergs elementar-läroverk.) Till maxime venerandum Consistorium i Göteborg. Med anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkning deröfver att, enligt låneräkningen för år 1863 för Warbergs lägre elementarläroverk, bevillningsafdrag blifvit lemnad för ränteliqvider å reverser för äldre datum än 1862, hvilket afdrag »ej bort 44 — 346 — beviljas, såvida ej förbehåll derom uti skuldebrefven egt rum», får jag ödmjukeligen anföra: att jag vill minnas, att ett sådant förbehåll varit infördt i reverserna, men att detta förhållande numera ej kan styrkas, emedan alla reverserna äro dels inlösta, dels omsatta. Warberg den 2 December 1865. H. Rodhe. (Kongelfs pedagogi). Stormäktigste, Allernådigste Konung! f Sedan Rikets Ständers Revisorer hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anmält, hurusom i Göteborgs Konsistor» räkenskaper för år 1863 redovisning för den vid Kongelfs skola befintliga s. k. Sivertsonska stipendiifonden alldeles saknas, och undertecknads, Rektors, underdåniga förklaring häröfver i nåder infordrats, får jag i djupaste underdånighet härmed öfver den gjorda anmärkningen afgifva den förklaring att, då det i 10 § af den härjemte i aftryck bifogade nådiga stadfästelse-resolution å ifrågavarande stipendiidonation *) omnämnda uppdraget att uppgöra stipendiifondens räkenskaper och indrifva räntorna städse varit och ännu är åt stadens Borgmästare anförtrodt, denne sednare också egt och eger att för fonden vederbörligen redovisa, samt att skolans lärare med densamma icke egt eller ega annan befattning än att, såvidt möjligt varit och är ibland det ringa antalet af lärjungar, hvilket under nuvarande förändrade skolförhållanden svårligen torde komma att ökas till det i testamentets §§ 4, 11 och 17 förutsatta, föreslå fullt lämplige stipendiater. En af herr Borgmästaren och Riddaren P. Rhodin för detta ändamål emottagen afskrift af 1863 års redovisning för stipendiifonden anser jag mig böra i djupaste underdånighet bifoga.
Sig vilja för Rikets snart sammanträdande Ständer i nåder framlägga förslag, anser jag mig böra underdånigst hemställa, att Eders Kongl. Maj:t, med tillämpning af enahanda grundsatts på Landtförsvars-departementets Kansliexpedition, likaledes täcktes nu föreslå Rikets Ständer, att värdet af de qvantiteter talgljus, som för närvarande tillkomma den vid Expeditionen anställda personal, nemligen: 4 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverk. 1850. Expeditions-chefen, med 12 Lil 2 Expedi lions-sekre terare, å 5 Lil, med 10 » 3 Protocolls-sekreterare, å 5 Lil, med 15 » 1 Registrator, med 5 » 3 Kanslister, å 2 Lil, med 6 » 3 Kopister, å 2 Lil, med 6 » och 2 Vaktmästare, ä 2 Lil, med 4 » eller tillhopa 58 Lil må, efter nu bestämda pris af 6 R:dr 32 sk. B:ko per Lil., med R:dr 386: 32. — likasom till arfvoden åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjente vid bemälde Expedition 250: utgörande i rund summa hvad under de fem sistförflutna åren i medeltal såsom ljuspenningar, efter nyssberörda prisberäkning, dem tilldelats, eller tillsammans R:dr 636: 32. — årligen, från det under 4:de hufvudtiteln uppförda förslagsanslag till skrifmaterialier och expenser för Departementets Kansli-expedition, deraf ljusmedlen till denna expeditions, så väl ordinarie sorn extra-ordinarie personal hittills anordnats, och hvilket anslag borde med ett lika belopp förminskas, öfverflyttas till statsanslaget för expeditionen, för alt, efter här förut uppgifna grund, dels tilläggas den ordinarie personalens aflöning och dels såsom arfvoden till den extra-ordinarie disponeras; hvarigenom expeditionens anslag skulle blifva förhöjdt till 16,442 R:dr. Och torde Eders Kongl.
Maj:ts förevarande nådiga framställning, att för Kammar-kollegii Kammarförvandter beviljas löneförhöjning af 300 R:dr årligen, så att aflöningen för hvardera af dem kommer att uppgå till 2,500 R:dr. 3:o. Vidare har Kongl. Majit föreslagit anvisande af 150 R:dr såsom hyresersättning för Kammar-kollegii förste Vaktmästare; och får, med hänseende till deiStatsråds-protokollet meddelade upplysningar angående omfånget och beskaffenheten af de med denna vaktmästarebefattning förenade göromål, Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer må till hyresersättning åt förste Vaktmästaren i Kammar-kollegium anvisa ett årligt belopp af 150 R:dr. 4:o. Slutligen har Kongl. Maj:t begärt, att Kollegii anslag till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbetjente måtte ökas med 3,500 R:dr. Då det otvifvelaktigt är af stor vigt för ett embetsverk med så mångartade och trägna göromål, som Kammar-kollegium, att ega tillfälle att med gratifikationer, som någorlunda motsvara arbetet, uppmuntra pålitlige och flitige extra ordinarie tjenstemän, men det nu å Kollegii stat för detta ändamål uppförda belopp, 1,500 R:dr, hvilket är vida lägre än vid andra embetsverk af motsvarande omfång bestås, visat sig vara all deles otillräckligt, tillstyrker Utskottet, att dén äskade .tillökningen, 3,500 R:dr, må af Rikets Ständer beviljas; Blifvande genom hvad Utskottet här ofvan tillstyrkt Kammar-kollegii anslag, nu utgörande 109,600 R:dr, förhöjdt till 116,850 R:dr. 4 Stats-Utshottets Utlåtande M 53. Kongl. Härvid har Kongl.
Hnna medhållare öch motståndare, att vi bland dem kunna råkna vånner och ovånner. Om man vill såga, att man ej bör fåsta afseende på detta samfund, så år det en låra, sorn jag ej trott på hittills, och sorn jag förklarar, att jag aldrig kan erkänna, då jag akall fålla omdöme Öfver personer, hvilka deltagit uti Styrelsen af en utaf de Stater, sorn höra till detta samband. Under sådrne förhållanden år det som ConstitutionsUtskottet gått till den allmänna granskningen. Jag har “redan sagt, att jag ej vill gå in uti någon enskilt vederläggning; det skulle för mycket uppehålla tiden. Jag skulle till exempel kunna nämna, at man sagt, att ansvaret upphörde, sedan den arsvarige personen lemnat tjensten; man kan då låsa Ansvarighets-lagen, 10 §. sista Momentet Man har talat om Baggiska målet, och sagt, att det vore ett juridiskt ämne, men man har ske talat om den åtgärden, att det var just dååtalet skulle afgöras, i det ögonblick då redan lutpåstående afgafs, som Råttegången afbröts. Jagen kunde fournera många andra ämnen, mei jag vill ej ingå uti dessa enskilte undersökning, ty hvartill skulle det tjena? Jag vill biet såga, att ConstitutionsUtskottet genom oafbrien granskning fann först 4oo mål, som bode mdergå särskilt pröfning. Af dessa har Usketbt discuterat livartenda, och vågt skålen not to nied. Vi hafva gjort allt, för att kunni ötvvtVga hvarandra, och för att med all köld odi alitjgn, som möjligt år, kunna komma till ett best*,^ omdöme, Men når u4 personer måste koi>,a till ett omdöme, och de icke kunna förena Den lo Julil e. m. 4.3 S återstår blott votering. Denna åter år sådan, att stundom minoriteten har öfverhanden. Hvem rår för det? Nog af, hår år ej godtycket, blott Grundlagens bokstaf att följa. Detta har ågt ruin, i afseende; på målen och deras classification.
Föreståndarinna: ' Fröken M. Croiiius. - Nya ~usiliallsrs3+olans Matsbalar. Vestra Tradgardsgatan 19. Särskild inatsal för ' friiiitiininer. OBS. Vintern! ö Dragtre form föreningens Mönster och Modeller till P e l e r i n e r för Damer saint Barnpeleriner och Barndamasker finnas till salu hos fröken JOSEPHIrtlE OHLSSOI, Blasieholmstorg 14, Stockholm. Å FredrikaBremerFörbundets B@, 54 Drottninggatan, I tr., mot tagas anm alningar till in träde i Fdrbundets. SjukkassaÄ f m personer, som icke äro medlemmar af Förbundet, kunna blifwa delegare i densamma. ~ ~ n n m c H 0. SARNENS .$$IDNING 8 Q med stora och ufs6kt fina illustrafioner smii en. utvald, kristlig, nyttig och underhållande läsning för ungdom, iitkomuier fortfarande nied stort 8-sidht nummer 2 gånger i månaden, rikt illustreradt, med tjockt och fint papper och kostwr endast 1 krona 5 0 öre för helt år. postarvodet inberäknadt. OBS. * i 8 Sarskildt, stort och r i k h a l t ~ t, 24-sidigt Julnummer med innehållsrik text samt många och fina illustrationer i vackert färgtrycksomslag erhålles af alla prenumeranter. Detta julnummer säljes afven särskildf i bokhandeln och kostar 15 öre per ex. ~ r g å n ~ e 7893 n utkommer inbunden i vackert band före julen. Pris 2 kr. Den bästa tidning för barn som finnes, såväl med hänsyn till text som illustrationer.,&gt; f 8 f I ': upptagas af fröken. Zmgebtwg 3Bem * gstdhn, 36 a Yestmannagafan, 7 fr. Specialaffär for Sybehör,. Billiga och bestiimda priser. ' S t o ~ lager t af Barnklader för allla ald rar,. till och med 16 Ar. Idun PRENUMERATIONSPRIS PR A R: IDUN KR. 5: — IDUNS MODETIDN.
Kyrkwaktaren eger att för ingen betalning öppna graf för ett sockens fattighjon. Rödön sockenstuga, som ofvan in fidem O. A. Staaff t. f. pastor Uppläst och justeradt på allmän sockenstämma i Rödön den 8:de februarii 1857, intygas af O. A. Staaf t. f. pastor Å socknemännens vägnar: Måns Pehrsson i Trusta, Olof Larsson i Häste, Jöns Jonsson i By. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 183–[183b], ÖLA. Protokoll hållet vid allmän gällstämma i Rödöns sockenstuga den 22 februari 1857. S.D. Fullmäktige voro närvarande, från Näskotts socken, bonden Carl Jönsson i Kingsta, från Åhs socken, f.d. riksdagsmannen Jonas Ersson ifrån Dille, samt från Aspås socken, bonden Eric Ersson i Tand. Sedan K. bef:des skrifvelse af den 10:de januari d.å. till pastorsembetet blifvit uppläst; deri allmän gällstämma begärdes för Rödö pastorats boers hörande öfver riksdagsman Nils Larssons i Tullus begäran att få sitt riksdagsarfvode förhöjt från tre riksdaler och trettiotvå skillingar banco till 4 r:d. och 32 sk. s.m., som äfven blifvit till styrkt af bondeståndet enligt transumt af protokollet, hållet hos hedervärda bondeståndet wid lagtima riksdagen i Stockholm den 1:sta december 1856, hvilket äfven blef uppläst, så yttrade Rödöns socknemän och fullmäktige från pastoratets öfvriga socknar, att de wäl wille att riksdagsman Nils Larssons arfwode skulle förhöjas. Men att de ansågo 4 r.d. och 32 skl. b:co wara för mycket, utan wille de föreslå, att riksdagsmannaarfvodet för Nils Larsson nu under pågående riksdag förhöjdes från tre riksdaler 36 sk. banco till 4 r.d. och [16] skill. s. m. per dag. År och dag som ofvan O.A. Staaff t.f. pastor
Riksdagskallelse utfärdas låta vidtaga sådane förberedande åtgärder, hvarigenom RiksStåndens Protocoll och Bihanget kunna under Riksdagens lopp skyndsamt från trycket utgifvas; har jag till följe af Kongl. Maj:ts, under den 17 Junii samma år i detta afseende, mig meddelade Nådiga befallning, genom Circulaire till de hår i hufvudstaden varande Boktryckare infordrat uppgift så vål på antalet af de tryckta ark hvarje Boktryckare, i veckan, kan åstadkomma, som på priserne å tryckningskostnaden. Desse uppgifter, hvilka från Boktryckarne inkommit, får jag härmed öfverlemna till RiddarhusSecreteraren, för att, sedan de, i afseende å tryckningen af Ridderskapets och Adelns Protocoll, blifvit begagnade, vidare tillställas Secreterarne uti de öfriga RiksStånden samt ExpeditionsUtskottet. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Den värde Ledamoten som först talade har gjort betänkligheter vid mitt förslag om tryckning af Ridderskapets och Adelns Protocoll i tvenne nummerföljder. Jag kan dock ej inse, att någon stor svårighet härvid möter. Den som ej tycker om att hafva hvar volum serskildt, kan ju låta sammanbinda dem uti ett band. Om någon olägenhet häraf skulle anses vid låsningen uppkomma, år den åtminstone ej större, ån den som ofta inträffar i afseende på många vettenskapliga skrifter, den de i hela verket anförde noterna förekomma på ett ställe vid arbetets sint. Det år Vigtigt att indela Protocol - Den 25 Jami aril, len uti s;ne nummerföljder, emedan det annars blir omöjligt att med Protocollens tryckning följa discussionernes fortgång.
För utelöpande Räntebärande Skuldförbindelser . b För upplupna outtagna Räntor .. C För alla utelöpande Invisningar och Insättningsbevis som röra Låne-Bankens Cassör och dess Räkning med Wexel-Banken d För alla utelöpande Banco-Sedlar B För alla utelöpande Riksgälds-Sedlar och KopparSkiljemynts-Polletter af Riksgälds-Contoret utgifne C Värdet af Bankens Fastigheter i Stockholm och vid Tumba, dess Myntoch Medalj-Cahinett. dess åtskilliga Inventarier, samt dess motstående inom Linien förda osäkra fordringar, äro uti Capital-Öfverskottöt ej inberäknade. Summa B:co R:dr 42;477>420 l5 2 42,309,063 42 10 — 13 — 4. liga Skulder, utvisande det enligt Räkenskapen belli la le t vid hvartdera årets slut. Ulli rno December. Tillgångar. A. I Guld, Silfver, Plåtar och Koppar-Skiljemynt, 17,622,180 46 17,620,795 inom Bankens hvalf och hos Mynt-Verket 8 3o 6 (Efter förvandling lill R:dr B:co A 5: 3a för cn Dukat och 2: 3a — eller 128 sk. för cn R:dr Silfv. Specie.3 B. I Lån, utestående hos enskilda mot inteckning i Fast Egendom till högst |:del af Taxeringsvärdet 4,780,74.2 16 4' 4,742,071 16 8 (Årlig amortissement och deraf fortgående utlåning med ett Circulations-Capital af R:dr 4>7^°«ooo0 F. I Lån, likaledes utestående hos enskilda, mot Inteckning i fast egendom , ursprungligen bestämda att 1,233,486 endast med Silfver återgäldas 2.5 4 1,187,048 10 2 Obs.
Att kapitalisera densamma efter medelinkomsten under ett visst antal år, vore väl snart verkställda och man kunde, med någon ömsesidig foglighet, lätt nog beräkna den kapital-ersättning, som skäligen borde tillkomma Danmark, men en verklig svårighet torde uppstå i detta aflösningskapitals fördelning på hvardera af de kontraherande makterna, Danmark naturligtvis inbegripet i förhållande till sin egen Sundfart. Fördelandet af kapitalet på de olika nationerna, efter antalet eller lästetalet af hvar - Allm. Besv. o. Ehon.-Ulsk. Utlåtande, JM 120. 11 deras Sund-passerande fartyg och således efter flaggan, skulle, då en stor mångd fartyg gå i fraktfart med laddningar till eller från andra länder, än deras egna, vara att påbörda dessa nationer aflösningen af en Sundstull, som de under denna fraktfart nu icke erlägga, och således innebära en orättvisa. Om man åter till grund för beräkningen ville lägga varuskeppningen och varuvärdet från och till andra länder, så väl inom, som utom Östersjön, hvilket kunde synas innefatta en billighet, emedan aflösningskapitalet derigenom komme att på ett större antal nationer fördelas efter en rationel grund och således blefve lättare för hvardera att utreda, så möttes detta af nästan oöfvervinnerliga svårigheter, dels emedan det redan skulle blifva ett serdeles inveckladt arbete, att serskildt för hvarje nation uträkna det varuvärde, som sändes genom Sundet til! och ifrån hamnar, spridda öfver hela jordklotet, och dels emedan öfverenskommelse om hela aflösningsåtgärden måste befaras blifva i samma mån svårare att genomföra, som antalet af de i denna underhandling deltagande makter blefve större och intressena af olika betydenhet. Derföre vore det utan tvifvel enklast, om endast Östersjömakterna åtoge sig aflösningssumman i förhållande till sin varuskeppnirig genom Sundet.
Men då Utskottet funnit Statens behof af det, genom denria Bevillning, inflytande bidrag icke kunna på annat sätt fyllas, och frågan dessutom nu icke omfattar sättet, hvarpå denna afgift skall utgöras, ulan endast afser huruvida densamma skall ega rum eller icke, samt det sålunda är Utskottet öppet lemnadt, att i händelse någon minskning i dea utgå - B villnings-Utskottets Bstänkandeiu 307 ende Bevillnings-surntnan , skulle vid denna Riksdag ega rum, då föreslå sådane föreskrifter, i afseende på grunderne fur denna Bevillning oell sättet för dess utgörande, hvilka i möjligaste måtto lindrade de mindre bemedlade sarnhälls-classerne, och med detsamma till större delen förebyggde de öfverklagade olä. genheterne, liar det äfven ansett sig böra hemställa: huruvida icke en Bevillningsafgift för bruket och nyttjandet af vissa öfverflödsvaror ma utgå, Utskotttt likväl förhehiillet, att sedan Sevill. nings-Summan blifvit af Riksens Högloft. Ständer fuststäld , fd inkomma med förslag , rörande det sätt och till hvilket belopp samma afgift må utgöras. På erindran af en värd Ledamot inom Vällofl.
E n britisk yankee som Walter Besant har genast fiirdigt ett recept i ett halftjog paragrafer, anbefallande flit och nykterhet med flere andrarangs-dygder; men 1Ht maskinpedanteriet vara och se saken en gros. DH f4.r man genast tvb losningar, en positiv och en negativ: antingen skall man vara fullt originell eller ocksii icke alls. Valet 1ar sallan vara absolut fritt. Det hander dock ibland, att en forfattare imiterar en utmarkt forebild sH utmarkt, att man undrar om han inte p l det hela taget skulle rora sig ganska skickligt, afven i fall han slappte stodet. Den rojer jugement, sorn valjer en mastare till mastare. Den stig Stig Stigson har bestigit, den affischerar han sjalf nonchalant och okonstladt pA andra raden af sin boks forsta historia, diir namnet Pelle Molin glanser en till motes. Pelle N o h, en spriikjonglor, en stilkolorist, en prosapoet, som visste lagga norrlandsstamning och norrlandsfarg i hvar och en af sina klangfagra, och djgrfva rytrner! Den lycka, sorn s t i r de ofverdiidige bi, har allt sorn oftast hiignat Stig Stigson i hans dristiga tilltag och Astadkomrnit, att den misstrogna motvilja man erfar, nar man underrattas om hans storartade afsikter, allt mera jamnas ut till ett viilvilligt gillande, ju Iangre man kommer in i hans bygdeberattelser. Plhittet att placera alla historierna i en gamma1 skolmastares mun forefaller mig niigot forolyckadt, eftersom de icke aro tillrackligt homogena i tonart och innebord for att kunna samt och synnerligen tilltros en sadan diir fortiljare. Kanske Stig Stigson 357 nyttjar det sorn ett rattfardigande for det vildsinta civilisationshat, som hvaser igenom hela boken,och .som: han .troligen inte sjalf vill stAnda till ansvar for.