Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag, som lagt någon hand vid juridiska ärenden, vet ganska väl hvad det der att låta bero är för ett superbt uttryck; ty derigenom kommer man ifrån saken, när man icke vill gifva något bestämdt yttrande. Jag medgifver således att R. o. Ad. i detta fall bör låta bero vid Utsk:s betänk., ty derigenom hafva de ingenting godkänt. Frill. Sprengtporten, Jac. Wilh.: Då jag inom StatsUtsk. icke deltagit uti det beslut, sorn gifvit anledn. till detta betänk., får jag blott i afseende på sista punkten vitsorda hvad Frih. Leijonhufvud yttrat rörtde behofvet för StatsUtsk. af en embetsman från Slatscontoret , för alt tillhandagå Utsk. med upplysningar, och jag begagnar detta tillfälle för alt förklara den fullkomliga tillfredsställelse, sorn Utsk. baft med de meddelanden, som af denna embetsman blifvit. Utsk. lemnade. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtskts utlåt. N:o 473- Ropades ja och nej. Hr L a n d t m, hemställde derefter, om R. o. A dt behagade låta bero vid Utsk:s utlåt, i det nu föiedragna målet. lSo Dcu 3 April e. m. Ropades ja. Hr von Hartmansdorff: Jag vill mot Fril). Cederströms af Hr Frih. o. Landtm, godkända förslag, att, när ett betänk, första gängen är före, vidtaga ett annat beslut än grundlagen medgifver, hafva härigenom till prot. anfört min reservation. Ånyo föredrogs Statssamt Allm. Besvärso. Ekon.- Utsk:ns den 24 sisth Mars på bordet lagda betänk. N:o 178, i anledn. af väckta frågor om förändring af och lindring uti beskattningen å qvarnar, m. m. Begärdes ånyo på bordet af Hrr Rå fe It, Anton, och von Hartmansdorff, Au g. Frih. Gederström, Jacob:
Som jag, för min del, skulle önska, att det af Utsk:t gjorda förslag om Riddarh.Fiskalens och Förste Riddarh.Kanslist-belättnmes sammanslående så fort som inöjligt sattes i verkställighet, och som jag icke kan fatta, hvarföre icke Utsk:t genast kan taga saken i öfvervägande och deröfver afgifva sitt utlåt., utan undanskjuter den till handläggning af blifvande Riddarh.Direkt., anhåller jag att äfven denna punkt måtte, till Riddarh.Utsk:ts skyndsamma handläggning, blifva återremitterad. Gr. Lagerbjelke: Afven jag anhåller om återremiss af denna punkt på de skäl. Hr Gr. af Ugglas anfört. Jag tror nemi., att denna fråga är så litet invecklad, att den med lätthet kan af Riddarh.Utsk:t redas. För öfrigt är jag säker på, att hvar och en person, som hunnit så långt på sin embetsmannabana, att han bekläder Fiskalstjensteu inom Riddarhuset, äfven, utan allt för mycken ansträngning, kan fora ett prot. inom Direkt:n eller upsätta Utsk:sBetänk:n. Hvad beträffar den omständighet, att dessa begge befattmr skulle taga en enda persons tid allt för mycket i anspråk, så håller ej heller detta motskäl för belättmnes sammanslående streck. Direkt:n har nemi. ej sina sammankomster under plenum. Riddarh.Utsk:t är genom Grundlagen dertill förhindradt. Så att, ur alla synpunkter man vill se saken, tror jag att inga betänkligheter för framtiden torde, genom platsernas sammanslående, kunna upstå. Jag får derföre anhålla, att R. o. Ad. ville till Riddarh.Utsk:ts skyndsamma behandling återremittera den förev:de 3:dje punkten. Hr Printzensköld: Beklagligtvis kan jag ej förena mig med de värde Gr:ne om yrkande af återremiss af denna punkt.
Ekonomi-Utskottet har derföre med en särskild detåt egnad uppmärksamhet, granskat det Formulär, sorn till dessa berättelsers afgifvande blifvit fastsLäldt; och anser sig nu böra anföra: Alt Utskottet finner detta formulär fullständigt uppfatta de hufvudsakeiiga punkter, sorn lill upplysning om Länen i Statistiskt hänseende kunna synas nödige att bestämma. Med särdeles tillfredsställelse skulle derföre Utskottet anse sig berältigadl till den öfvertygelse, alt genom Kongl. Majlis visa omtanka, den Statistiska upplysningen vore på det ändamålsenligaste sätt grundlagd och genom de verksammaste åtgärder befordrad, om icke i Utskottets tanka, ännu en omständighet återstod af den vigt, alt derigenom, om den ej höfves, ett oöfvervinneligt hinder finnes mot Fäderneslandets Callur i Statistiskt hänseende. Mos Ulskottet har nemligen kommit i öfvervägande det sätt, hvarpå Konungens Befallningshafvande i sakens nu varande skick mäste inhemta sine uppgifter om Länens Statistiska beskaffenhet. Sä dane uppgifter lära af Landshöfdingarne infordras genom Jvrono-Foguarue. Desse inhemta Läns - 63a Stals-Utskottets B c tänk an den. männens och Länsmännen äler Fjerdingsjnännens upplysningar. Af Fjerdingsmännens eller någon annan dylik persons noggrannhet, kunskap och pålitlighet skola således första grunderne för en Riks-Slatislik vara beroende. Utskottet tror sig icke behöfva utveckla omöjligheten af, att j,å detta sätt vinna erforderlig säkerhet i de Statistiska uppgifterne, hvaremot Utskottet anser att ingenting skulle så myckel befordra detta ändamål, som dels den ännu ouppmätta jordens afkastning på Charta, gradering och beskrifning, dels inrättandet i hela Riket af så kallade SockenSällskaper, hvilka, sammansatte af Ståndspersoner och Bönder, egande kännedom om den ort, der de äro boende, äro bäst i tillfälle att lemna de säkraste och tillförlitligaste underrättelser både i Topographiskt och Statistiskt hänseende.
Min öfvertygelse är, att voter:spropos:n både kan och bör uppställas på del sätt, att ja-propos:n innefattar PresteSt:s beslut och nej-propos:n antingen den K. proposm eller Hr Cederschjölds förslag, men att detta borde först afgöras i enlighet med hvad som vanligen skett, då fråga uppstått om flera contrapropos:r, på det icke ja mätte vinna och Hr Cederschjölds förslag blifva undertryckt endast derföre, alt man undviker en votering till, eller är Den 3 Februari e. m. osäker, huru contrapropos:n koramer att lyda, i händelse nej vinner. Gr. Frölich: Det skulle icke blifva svårt, men tilläfventyrs fordra tid alt upplysa den siste talaren om sitt misstag. Jag anhåller derföre, att vi utan vidare uppehåll må skrida till voteringen, sedan voter:spropos:n redan blifvit bifallen. Frih. Boye, Ludv.: Jag instämmer desto hellre med den siste talaren, som, i händelse ja tappar, det är tids nog att då afgöra, huru contraproposm för sådant fall bör uppgöras. Den nyss upplästa voter:spropos:n blef af It. o. Ad. godkänd. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 129, Nej — 55. I följd häraf upplästes till justering följande voter:spropos:n, hvilken af R. o. Ad. godkändes: Den, som bifaller StatsUtsk:s utlåt. N:o 4°5 öfver anmärkn:r vid betänk:na N:ris 366 och 367 öfver K. M:s propos. om Iåns upptagande till hypotheksinrättningars befrämjande, samt Riksdagsm. And. Danielssons i anledn. deraf gjorda särskilda förslag, voterar j‘a; den det ej vill, voterar. nej; Vinner nej, afslår R, o. Ad. ofvannämnde utlåt. N:o 4°3, samt instämmer för dess del i PresteSt:s i detta ämne fattade beslut, så lydande: 1:0
B. 396. XXXIII. A. 135. — rörande StatsUtskottets anmärkningsanledning mot dispositionen af Åbo AcademiFonden. XIX. B. 112. XXXIII. A. i38. — angående Friherre C. II. Anckarsvärds anmärknings-anledning, i afseende på P10- tocollsSecreteraren Brummers och vice Consuln Knudtzons endtledigande från deras befattningar. XIX. B. 112. XXXIII. A. i56. — rörande Grefve C. F. Horns anmärknings-anledning, i afseende på MötesPassevolancens fortsatta utgörande. XIX. B. i75. XXIII, i38. XXXIII. A. 4. •— angående Herr von Qvantens anledning till anmärkning vid behandlingen af frågan om jords afsöndrande. XIX. B. i75. XXXIII. A. i79> — angående den af Domprosten Lidman 14^ anmälde anledning till anmärkning i afseende på behandlingen af målet rörande Kyrkoherdeval inom Torpa Församling. XIX. 13. 387. XXXIII. A. 180. ConstitutionsUtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden angående Riksdagsmannen Anders Danielssons anmärkningsanledning med afseende på Roteringsjemnkningen i Jemtland. XIX. B. 387. XXXIII. A. 180. —- rörande Herr C. Hallenborgs anmärknings-anledning, i afseende på Mötespassevolancen vid Skånska Infanterierne. XXI. B. 245. XXXIII.
Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, sammansatt af Fyratioåtta medlemmar, skall, enligt 53 och 89 §§ Regerings-Formen, samt i anledning af i Stånden väckta frågor, anmärka brister i de allmänna Hushållnings-anstalterna och förändringar deruti föreslå, samt upptaga Bik. litt II. St:s Prof., 1850 & 1851. l:o. Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskottet, sammansatt af Fyratioåtta inedlemmar, skall, enligt 53 och 89 §§ Regerfngs-formen, behandla de från Stånden remitterade frågor och förslag, som röra allmänna hushållningen, eller förändring, förklaring, upphäfvande eller stif3 Saint. 3 Haft. 3 18 Konslitutions-Utskottets Memorial N:o 4. alla hos Riksens Ständer uppkomna frågor om förändring, förklaring och upphäfvande af Lagar och Författningar, sorn Rikets Allmänna Hushållning röra; om sådana nya Lagars stiftande och om grunderna för allmänna Inrättningar af alla slag, ehvad de röra Uppfostringsoch Undervisnings-Verken, Allmänna Fattigvården, Landth ushållningen, Bergverken, m.m. Riksens Ständer äge dock endast makt, att i dessa ämnen besluta föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas. Vill Konungen något ekonomiskt Mål, gemensamt med Riksens Ständer, afgöra, förfares dermed på sätt, som för Lagfrågor är stadgadt. 2: o. Vilja Riksens Ständer — bör afgöras. tande af dithörande lagar och författningar, eller grunderna för allmänna inrättningar af alla slag, ehvad de röra Uppfostringsoch Undervisnings-verken, Allmänna Fattigvården, Landth ushållningen, Bergverken m. m. Riksens Ständer äge dock endast makt, att i dessa ämnen besluta föreställningar och önskningar att hos Konungen anmälas. Vill Konungen något ekonomiskt mål, gemensamt med Riksens Ständer, afgöra, förfares dermed på sätt, som för lagfrågor är stadgadt. 2:o. Vilja Riksens Ständer bör afgöras. § 49 mom. 1. 1 :o. Hvar och en allmän fråga, som första gången i något
H o s Lucie Wolff finns en evig handlingslust, något otämdt o c h obetvingligt, s o m aldrig är fegt. H o n kan t. e x. icke låta bli att bli rörd, när h o n spelar. Alla människor varna o c h förmana. Ingen stor skådespelerska gör på det sättet. M e n tror någon att detta spektakeldagen hindrar henne att följa sin natur. Vill hon bli rörd, så vill hon o c h därmed jämt. Och hon lyckas öfver all höfvan, o c h B j ö r n s o n, — en af direktörerna under hennes teaterbana — blir alltid tagen m e d storm, o c h när det är slut o c h ridån gått ned, tager han h e n n e i sina armar o c h kysser henne, o c h det är rent af, som man spelade borgerligt familjedrama b a k o m kulisserna. F ö r Björnson är fru Lucie entusiastisk. H o n har ej ord n o g starka att prisa hans sympativäckande personlighet och hans elektriserande, faderligt välvilliga sätt. H a n gick u p p i skådespelarnes intressen, var aldrig en deux e x machina, som gjorde sina underverk mekaniskt, ty när han talade till dem, så var det ett barn o c h en kamrat o c h en fader på samma gång, s o m lärde d e m att tro på sin konst o c h sin roll. (Forts.) * 6 n modern vurm. p \ Tu ber jag på förhand mina kära läsarinnor 7 V om ursäkt, om jag på något sätt skulle såra eder m e d min lilla uppsats, ty det är ej meningen, m e n jag ville m e d några få ord tala o m en vurm, som m y c k e t gripit omkring sig på senare tiden, nämligen vurmen för det antika. Allting, s o m har det ringaste anspråk på att kallas antikt, det har i somliga människors ögon ett sådans oerhördt värde, fastän det mången gång kan vara ganska fult, jämfördt m e d de arbeten s o m tillverkas nu för tiden.
Hagon närmare beräkning af hvad detta rente-bidrag för året skulle utgöra , kan väl icke nu ske än att , enligt Canal-Directionens berättelse den ii Maj 1814, Actierne hvarå, efter berörde, uppgift äro insatte 2 2 3 R:dr på hvardera, då voro 112a, hvilket antal dock sedermera lärer hafva blifvit betydeligt förinindskadt; men Stats-Utskottet har i betraktande deraf, att ifrågavarande arbete är af särdeles vigt och nytta , i afseende på befordrandet af en lättare och Säkrare communication imellan provinser, hvilka nu icke utan svårighet med hvarandra trafikera , ansett det bidrag som sålunda af Statens medel blifvit härtill lemnadt, och nu är föreslaget, vara ringa, i jemförelse till ändamålet och hvad för alla andra i Riket befintliga Canalinvältningar blifvit beviljadt, samt derföre, och enär ifrågavarande biträde kan utan Statens särskildta betungande tillväga bringas genom medlens - Den 7 Juli. 845 lens anslående af 9 Hufvud-titelns tillgång, med hvars föremal detta behof fullkomligt star att förena, funnit skäl tillstyrka fortfarande utaf det beviljade understöd af 5 p:Cts renta uppå nu gjorda eller tillgörande förskott och inbetalningar till Södertelje Canals fullbordande. Dock som Riksens Höglofl. Ständer synas icke kunna eller böra sträcka deras åtgärd till en längre tid, än den, för hvilken de nu egenteligen hafva att besluta, tror Utskottet att tiden för detta anslag ej kan bestämmas till mer än 5 år , eller är 1820, då nästa Lagtima Riksdag bör infalla. Om Riksens Höglofl. Ständer härtill lemna bifall, torde underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anhållan om verkställigheten härutaf, allåtas. Hvilket allt vördsammeligen underställes Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande. Stockholm den 3 Juli 1815* På Höglofl. Riddersk. På Högvörd. Prest» och Ad. Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Carl de Geer.
Då institutet vid Degeberg blifvit föremål för R. o. Ad:s öfverläggningar, tager jag mig deli friheten alt af denna anledn. anföra några ord. Jag har sjelf vistats vid detta institut och der njutit undervisning, — jag äger en rättare, som der blifvit bildad, och i mitt granskap finnas äfven derifrån utgångne elever. Jag tror mig således vara temmeligen bekant med denna inrättning, och då det blifvit öfverlemnadt åt R. St. att afgöra dess framtida existens, anser jag det vara min pligt att vid detta tillfälle bryta den tystnad, som eljest blygsamheten kunde hafva bort ålägga mig. Enligt hvad jag på sjelfva stället inhemtat och sedermera kunnat erfara angtde läroanstaltens verkningar, kan jag icke annat än med glädje intyga, att institutet är högst nyttigt för landet. Derifrån hafva utgått en mängd elever och lärlingar, hvilka med mycken framgång, dels till deras egen och dels lill deras principalers stora tillfredsställelse, sedan på egen hand utfört de förbättringar och förändringar i landtbruket, hvarom de derstädes fått kunskap. Jag vet, alt detta mitt yttrande skall bestyrkas af de liesta possessionater — jag vågar nästan säga alla — som derifrån erhållit inspectorer eller rättare. Sanningen likmätigt, får jag likväl äran nämna, att det ifrågavar. institutet ingalunda är utan fel och brister; men jag tror, att dessa fel kunna snart afhjelpas, om det projecterade anslaget blir beviljadt, ty de hafva lill en stor del endast uppstått af brist på tillgångar. Och under alla omständigheter blir institutet vid Degeberg, äfven i dess närvar, skick, af så stor nytta för Svenska landtbruket, att det är högst maktpåliggande att nu betrygga dess framtida bestånd. Det är visserligen ett ganska betydligt anslag, som nu a H. ' aa Den 19 Februari f, ali är i fråga, oell jag bekänner öppet, — så mycket jag än älskar denna inrättning — att det är ganska obehagligt att vid detta riksmöte nödgas fördubbla det anslag, sorn för feni år sedan ansågs tillräckligt, och sorn R. St. då, med så mycken beredvillighet, biföll.
Maj 1839 afgifna underdåniga betänkande yttrat: att dessa till Kongl. Maj:ts disposition, för försvarsverkets särskilda delar, ställda kassors och fonders öfverflyttande til! annat embetsverks vård, förvaltning och redovisning skulle framkalla behof af särskilda embetsoch tjenstemän för ett sådant uppdrags fullgörande; att detta lika betydliga som grannlaga förvaltningsbeslyr, sådant detsamma för närvarande utföres, icke för Staten medförde någon särskild kostnad, enär befattningarne med pensionsreglering, pensioners och gratifikationers utbetalning, samt utgifternas redovisande, i alla händelser måste qvarstanna inom Arméförvaltningen, hvilket embetsverk erfordrade enahanda tjenstemannapersonal, ehvad fonderna af~ skiijas eller ej; att, derest bestyret med fondernas redovisande, som nu är (ördeladt emellan Krigs-Kollegii särskilda afdelningar, hädanefter skulle komma att i ett enda kontor sammanföras, ej blott framdeles kunde indragas och besparas aflöningen för Invalidbusfondens Kamererare och Ombudsman, utan ock tillvägabringa» erforderlig enhet i utlåuingssättet: uppå hvilka skäl Komitén ansåg sig böra i underdånighet hemställa, att merberörda kassor och fonder måtte blifva Arméförvaltningen till vård och förvaltning anförtrodda, så mycket hellre, som Komitén, för sin del, fullkomligt instämde i den af Rikets Ständers vid 1823 års Riksdag tillsatta särskildta Ut - Bil. N:o 3 a. till Kongl. Maj:ts Nåd, Prop. N:o l, om Statsverket. 1865. 47 skott uttalade mening, att alla allmänna kassor och lånefonder borde, såsom hittills, förvaltas af de verk, hvilka det åligger att ombesörja de ärenden, hvarför nämnda kassor och fonder blifvit inrättade, emedan för hvarderas förvaltning vissa särskilda föreskrifter äro gällande, som med sjelfva ärendenas behandling hafva gemenskap.
Banken oberoende och öfverlemnad orubbad åt sin egen verksamhet, skulle deremot använda sin behållning 600,000 R:dr att så fördelaktigt möjligheten medgåfve, efter omständigheternes föranledande till större eller mindre belopp, dock ej under ett minimum af t. ex. 450,000 R;dr årligen, inköpa Silfver till förstärkande af dess Fond; och sora åtskillig» lån af Trollhätte CanalDirection, Städer, och Kyrkor blifvit begärde till ett belopp af något öfver 600,000 R:dr, så i händelse desse skulle beviljas, kunde de af öfver, skott successivt utgått till dess de blifvit fyllde, hvartill äfven i händelse af behof förskottsvis FastighetsLåneFonden kunde begagnas, på det nya Statsobligationer för sådana lån icke måtte behöfva utfärdas; ty det är blott utbetalningar, som icke äro räntebärande och 60m aldrig återgäldas, hvarifrån jag i Bankens närvarande tillstånd skulle önska densamma vara befriad. Sedan en gång Banken consoliderat sig i den nion, att f,ilfvsrutyexling kan medgifvas och fortgå, må Banken, efter afsättning af en viss del af sina inkomster till Den l4 Jul ii. 297 ytterligare inköp af silfver, i fall uttömning skulle påfordra ett sådant inköp, öfverlåta det öfriga antingen till verkställande af stora ali* mänt nyttiga företag eller, till nedsättande af bevillningen, att användas för de vanlige Statsbehofven. Uppoffringen för Banken af en fordran hos Statsverket, som rätt betraktad, ej kommer densamma till godoj och förökningen af ränta å obligationerne med 2 procent, hvilken å ett hvarje år genom amorteringen förminskadt LåneCapital äfven med hvarje år blefve mindre betydlig, uppväges i allt fall fullkomligen af de derigenom vundne 2:ne stora ändamål, en påskyndad Realisation genom Bankens hastigare consolidering och Statsverkets fullkomliga skiljande från all inblandning med Bankens operationer. Jag föredrager Statsobligationer på lid med 5 procents ränta de föreslagne 3 procents obligationerne.
I öfrigt hafva under qvinqvenniet på skogsägarnes bekostnad betydliga upprensningar för flottning skett i de öfriga vattendragen, såsom i Husån, sträckande sig från hafvet nordvest hän upp i Björna socken, o omkring 10 mil, för 10,396 R:dr; i Gideå eif nordvest hän upp i Åsele lappmark, omkring 15 mil, för 43,688 R:dr; i Mo eif från hafvet vester ut in i Anundsjö socken, 14 mil, deraf 2 mil för farten af en mindre ångbåt till bogsering af pråmar, för en kostnad af 4,610 R:dr, och återstoden, 12 mil, för flottning af trädvaror, för en kostnad af 11,545 R:dr; i Sidensjö eif från hafvet vesterut in uti Skorpeds socken, 10 mil, för omkring 10,000 R:dr Endast en kanal finnes, nemligen den vid Hernösand, men denna begagnas icke så mycket som man hade hoppats, efter hvad som tros derföre, att den för kanalfarten fastställda taxa varit för hög, hvilken olägenhet dock nu blifvit afhjelpt, sedan ny taxa under den 18 Oktober 1861 i nåder blifvit fastställd. En annan olägenhet för kanalens begagnande är brist på lotsar vid inloppet, om hvilken brists afhjelpande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande redan 1857 hos Kongl. Förvaltningen af Sjöärendena gjort framställning. I närmaste samband med kommunikationsanstalterna stå Postoch Telegraf-inrättningarne. Postkontor finnas i Hernösand, Sundsvall, Sollefteå och Örnsköldsvik, samt postexpeditioner uti Nyland och Ullånger, hvarförutom, efter qvinqvenniets utgång, poststationer blifvit inrättade i Bjästa, Torp, Backe och Skog. Postkontoret i Örnsköldsvik öppnades den 1 Juli 1856, ditflyttadt från sin förra plats i Bjästa, och postexpeditionen i Ullånger inrättades vid samma tid. Posten afgår 2 gånger i veckan söderut och likaledes två gånger norrut, samt från Hernösand till Adalen äfven två gånger.
Diiföbaler 16 ffillingar, farnt jfplbigljet att erfätta btuab font brifler i d)arteringen. 2:o SDomare, (Stnbetö* o cl) ^jcnjlemän t (Eollegier eller anbra 9JBerf, Sanbttnatare, Notari! ^Mtblici, lifcafom broar ocl) en annan, bilfelt, toib banblingarö etnottagatibe od) tttfärbanbe i od> för tjenftebefattning, antingen lin* berlåter att tillfe, bet be ingifne battblingarne äro riftigt cbarterabe, ellet att be för öfrigt beröm gifne före|Trifter äro iafttagne, eller utlenmar fåbane banblin* gar ocbarterabe, font chartera^ böra, eller bent nteb för ringa charta förfet, eller ocf efterfätter ben bonont, genom benna författning, i allmänhet eller ifpn* nerl)et ttppbragna tillfpit, mare för hvarje gång bäti, i följb af åtal, blifmit till förbrptelfett förvunnen, förfallen till böter, motfmaranbe femtio procent af bet uttbanbållna djarta^beloppet, bocf ej imber @ep Dvtföbaler 32 flrillingar, och fätte bejjutom ben och -bronan tilljTpnbabe förluft. 3:o 9H5eberböranbe fPrefterftap åligger bet äfmeit, mib anfroar af erfättningéftplbigbet famt böter till ett belopp af ©ep Sufébafer 32 ffillingar, att tillfe, bet ftämpIabe*papperöbeloppet fmarar emot famtlige Ipöntng^feblarneö fafifläUDa cbarferingö*be(opp. 5i 4: o
Dessutom anser jag alla partiella aflijelpanden, som gå från principen, endast ytterligare inveckla Banken i de oredor, ur hvilka man nu är sysselsatt att reda den, och således vara mera olämpliga vid detta än vid andra tillfällen. Innehafvarne af dessa papper kunna säkerligen finna andra utvägar, och jag tror det ej skall blifva svårt för dem att använda sina papper nied större fördel, än sorn af Bancodisconten kan medgifvas. Jag anhåller, att dessa mina anmärkningar må få åtfölja motionen till Utskottet. Hr Rosenblads motion remitterades till BancoUtskottet. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag förmodar, att enligt 49 §• Riksd.ordn., äfven de yttranden, som i anledn. af Hr Rosenblads motion nu blifvit fällda, böra åtfölja remissen, ehuru en och annan talare förklarat sig icke åstunda det. Ordalagen i den citerade §. äro nemi. följande: ”Hvar och en allmän fråga, som första gången i något ”Stånd förekommer , skall, såvida Ståndet ej enhälligt genast ”densamma till vederbörligt Utsk. förvisar, ligga på bordet ”till nästa plenum, då remiss bör ske; dock stånde hvarje ”ledamot öppet att öfver samma mål sig yttra, hvilket hans ”yttrande äfven skall till Utsk. remitteras.” So D c n a J h n i e. m. H. Ex. Hr Gr. o. Land tm. förklarade, att till följd af den utaf Hr v. Hartmansdorff citerade 49 .V Riksd.-ordn. komnie nu, såsom vid alla föregående tillfallen, de i anledn. af motionen afgifna anföranden att åtfölja remisäsen till BancoUlsk., utan att någon propos. derom erfordrades. Vid förnyad föredragning af Oecon.Utskrs d. 24 sist!» Maj på bordet lagda betänk.