Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mea obetydlig är ingen utgift, som kunde va - Den lx Jun i i f. m . rit onödig, och det är icke serdeles enligt med Statens ändamål, att genera rörelsen inom Ian-; det, för egen ögonblicklig vinst, elier ökande af Embetsman» inkomster. Ali skatt på transactioner, är kanske drygare än någon annan, och följderne af dsss åläggande såra en ömtåligare sida af samhället , än följderne af dess uteblifvande. 17 §■ i InteckningsForordningen har derföre ock ifrågasatt, att inteckningar skulle kunna komma att fortfara, sedan egendomen kommit i annan mans hand, än första gäldenärens; men sammanhanget visar tydligt, att der endast talas om egendom sorn blifvit frivilligt törsålld; det synes nemligen att lag.: stiftaren där han afsett en fortfarande rätt i egendomen, för alla deri varande inteckningar, och blott fiån personligt ansvar för dem som icke serskilt åtagits, frikalla! den nya ägaren,* Här är deremot fråga om fall, då en del inteckningar enligt lag skola förlora »in rätt i egendomen , och blifver det i Författningen, infö.rdt, att äfven för desse det ät möjligt att betala köpeskillingen genom åtaget ansvar för inteckningar, samt LagUtskotiets redaction ofprändrad, så frugtar jag stora hinder mot ytt sådant betalningssätt. Till undvikande af nämnde LagUtskottets, förslag, efter min tanka vidlådande brister, och, till nödigt iagttagande af sistnämnde omständighet, torde tillägget böra få ungeiär följancle lydelse: JfÖpare till fnflighet, forn ejler fkedd utmål - Den 11 Junit /. in. ning, elier under concurs af borgenärer, genom offentligt utrop för fald är, ege att, få fnart försäljningen vunnit laga kraft, förhållandet inför Dornaren i orten anmäla.
Tullverket att direkte utgå af tullmedlen; „ ersättning till städerna för mistad tolag; „ skogsplanterings-kassan, ersättning för hemmans-räntor och arrenden m. m.; „ belöning för rofdjurs dödande; „ lyshållning m. fl. utgifter för Kronans publika hus i Stockholm ; „ städers friheter; „ transportkostnader för Statsverkets bergseffekter; „ observationsoch uppbördsprocenter m. m.; „ mantalsskrifnings-pro vision; „ restitutioner; „ uppköp af ved för Wisby krono-kalkugn; „ reseoch traktaments-penningar; „ skrifmaterialier och expenser m. m. O under Åttonde Hufvudtiteln: till Biskopens på Gotland lön; „ löDtillökning åt 13 Konsistorii-notarier, högst 3,510 R:dr; „ ersättning åt innehafvare af roterade ecklesiastik-boställen; „ Lappmarks ecklesiastikverk; „ upprätthållande till visst belopp af löner vid Upsala universitet, uti hvilka spanmål ingår; „ farsoters och smittosamma sjukdomars botande; „ fattigvården i allmänhet; „ reseoch traktamentspenningar; „ skrifmaterialier och expenser m. m. under Nionde Hufvudtiteln : till invalidhus-fonden, ersättning för hemmans-räntor och arrenden; samt hela det å allmänna indragningsstaten upptagna belopp.
Stundom händer likväl, oaktadt all hans försigtighet, att de verkliga visheterna komma i löndom till samtal med dessa låtsade och förförda, återkalla i deras minne deras bättre fordom, och afslöja för deras syn både deras närvarande och framtida ställning. Då rodna dessa af en omotståndlig blygd, börja ängslas, utbrista af en stigande smärta i veklagan, sprida sin oro bland medsyskonen, och föranleda en den högre själsportens gläntning, hvarigenom en stråle faller på de mera förhärdade, som fly undan i dunklare skrymslen, dit ändock det ovälkomna ljuset följer efter och pinar dem. Detta kallas Samvets-qval. De högre visheterna, fortsättande samtalet, blotta för deras förnimmelse mer och mer fulheten af deras sminkade anleten och dysterheten af deras hycklade glädje, äfvensom deras fullkomliga okunnighet i afseende på Lif, Himmel, Natur, Själ, Kunskapsväg, Godhet och Sällhet. Frågande: ”hvad är att lefva, om ej att förstå hvad som är sannt? känna11 hvad som är godt? skåda hvad som är skönt? och hurudana äro edra sanningar? edra godheter? edra skönheter?” hålla de framför de olyckliga skådespelarinnorna speglar, der dessa se sig oförställda i bilder, för hvilka de förskräckas, tillika med de verkliga huggormsoch Gorgo-gestalterna af sin Furstes tjensteandar; de sistnämnde sådana de äro jemväl i och med de inflytelser, som de utöfva på det kroppsliga själs-omhöljet. Härmed infinner sig nämligen ock den kunskap, att första upphofven till alla de kroppen störande och vanställande tillstånd, hvilka i sin högsta stegring kallas Sjukdomar, äro de andliga lidelser och lidanden, de kranka passioner, som uppkomma från det ögonblick, då hos den första menniskan den lägre själen får makt öfver den högre, och väldet åt Verldsfursten öfverlemnas.
Litzari; hänföres till Färger, andra slag, ej specificerade. Ljus: vaxoch spermaceti I skålp. — 15 talgoch palmitin1 skålp. — 3 andra slag 1 skålp — 6 Ljuskronor eller delar deraf, ej specificerade, förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, och utan afdrag i vigten för påsatta glas. Luktvatten, alla slag (flaskornas vigt inbegripen 1 skålp. — 40 Lumpor och för pappersbrukens behof beredd Lump Fria Lunta Fri. Lyktor; se Lampor. Läder; se Hudar och Skinn. Läderarbeten, ej specificerade, förtullas med 50 procents förhöjning å tullen för det läder, hvaraf arbetet hufvudsakligen består. Anm. Läderremmar, hopsydda eller med metallnaglar hopnitadc och synbarligen ämnade att begagnas till machinerier, tullbehandlas såsom delar af machinerier. Läster till skoarbeten Fria. Lök, alla slag, ej specificerade 1 skålp. 2 Machinerier, ej specificerade; se Redskap. Machinoch Vagnsmörja 1 skålp. 2 Madrasser; hänföras till Sängkläder. Anm. När madrasser äro försedda med ramar och fjedrar, tullbehandlas de såsom Varor, i taxan ej nämnda, arbetade. Magnesia; hänföres under Apotheksvaror. Magnetsten, oinfattad Fri. infattad; se Instrumenter, fysiska m. fl. Mais Fri. 44 Förslag till Tulltaxa. Qvantitet för Införselstull. Tullberäkningen. Riksmynt. Malm, alla slag, ej specificerade Malmstuffer Mandel 1 skålp. R:dr. Fri Fria öre 12 Manna; li au töres under Apotheksvaror. Manometrar; hänföras till Instrumenter, fysiska m. fl. Manufakturvaror, ej specificerade; se Slöjdvaror. Marienglas Fritt Marinmetall; '8,0 Metaller, sammansatta. Markasit; hänföres under Vismut. Marle; se Broderduk. Marmor, oarbetad eller i block
Det finns verk, som till och med kvinnor inte kan smälta! " Småsaker. " » Det var ju bara en småsak! Hvem hade kunnat tro, att en sådan bagatell skulle bli anledning till så mycket obehag! » Huru ofta får man icke höra sådana yttranden. I äktenskapet är oftast en småsak orsaken till att man och hustru träda i harnesk mot hvarandra, och först då det är försent märker man, huru en småsak så lätt skulle ha kunnat ställa allt till rätta igen. Småsaker likna snöflingor. En och en smälta de bort i solen; hopade på hvarandra bilda de slutligen djupa drifvor, som blott med stor möda låta sig undanskaffas. Öfver en småsak uppstår tvist; i dag skulle ett ord vara tillräckligt att återställa friden och lugnet; i morgon behöfver man därtill en hel störtflod af ord, men i öfvermorgon skall icke ens en Demosthenes vara i stånd att bringa de stridande parterna till förnuft igen. Men småsaker äro äfven som blommor, som göra lif vet skönare och kärare: de blomma och dofta öfver allt, där kärleken planterar och vårdar dem. Uti de små bevisen på kärlek samt uppmärksamhet under sorgen äro i synnerhet kvinnorna mästare; tusen småsaker stå dem till buds för att befordra den husliga lyckan och friden. Kvinnan lefver i en trängre krets, i en omgifning, som är småsakernas vagga, däraf lär hon sig att umgås med dem. Maten, som hålles väl varm i ugnen till maken kommer hem; ett väl afdammadt rum, pipan eller cigarrstället jämte tidningar på rätt sida af bordet, en väl stärkt skjorta — detta allt är bara småsaker, men på rätt tid och rätt ställe utgöra de stora faktorer i den husliga sällheten. En felande skjortknapp, ett tvättställ utan vatten, ett tändsticksställ utan tändstickor, en nyckel, som icke finnes på sin plats, en dålig kopp kaffe — detta allt är bara småsaker, men de kunna dock ofta vara orsaker till stora och oangenäma följder, i synnerhet när man icke vill vidgå, att det ändå bara vore en .småsak att sörja för, att sakerna i fråga vore i ordning. Mannen kommer hem på aftonen, men finner intet tändställ i sofrummet, han söker och trefvar omkring i mörkret utan att finna det.
För hvarje Landtman 1 Sverige är det en känd sak att, om än grödan af Säd och Gräs är inbergad vid Michelsmässan eller den 1 October, det väsendtliga Höstbetet på Ängarna begagnas till October månads slut; om nu uppdämning derförinnan får ske, komma sidländta ängar, belägna utmed sjöar och strömmar, vid infallande våta år att stå under vatten, Och blifva till bete obrukbara, åtmindstone af boskapens trampning alldeles förderfvade. Det vore alltså önskligt och för Landtbruket högst nödigt att tiden för Höstdämningen kunde för hela Riket bestämmas till October månads slut, då vattenverks-ägare lingö begagna sina rättigheter och fördelar Ridd. oell Ad. Prut. N.'0 79* SO» Den 16 Maj. utan Jordbrukarens förlust’} hvilket lärer vara vilkoret för all medborgerlig Rättsutöfning. 3:o Kongl. Fiskeri-stadgan af den |4 JVovember 1766» och Kongl. Förklaringen deröfver af den 24 Januari 1771, stadga väl uttryckligen att i de strömmar och åar, der al ålder ingen Kungsådra varit, en sjettedel af vattnet alla tider af året skall hållas öppen och fri från all stängsel} men som strömmen på olika ställen kan vara bredare och smalare, och sålunda skiljaktighet uppstå, hvarest grunden och måttstocken skall tagas för sjettedelens beräknande, så synes Lagen här tarfva den närmare bestämmelse, att | al Håll-dammens längd bor lemnäs öppen för vattnets aflopp. 4:o Det händer icke sällan att ägaren af Strömoch Vattu-fall antingen förändrar gamla och lagligen anlagda Verk, eller ock utan tillstånd bygger alldeles nya, angränsande Jordägare till mén och förfång, genom vattnets uppdämning. Klagas deröfver, så söker Vattenverks-ägaren sin possession försvara, och kan äfven förebära urminneshäfd till ett sådant utan tillstånd anlagdt och således olagligt Verk, hvaraf tvist och rättegång uppstår. Månne icke Konungens Befallningshafvande, när intet laga tillstånd för det klandrade Verkets anläggande visas kan, bör Den 16
Jag heldes således att få förena mig med honom, och anhåller såväl på de af honom som af Professor Grubbe i dess reservation anförda skäl om återremiss af betänk. Jag inskränker mig härtill, emedan ingen talare begärt bifall till betänkandet. Frih. Cederström, Jac: För min del anser jag en återremiss utan nytta. Skadligheten af gårdfarihandel^ upphörande är så fullständigt utredd, alt man lämpligen kan afslå betänk, på de af Professor Grubbe anförda skäl; och jag anhåller således om propos. till afslag å betänk. Hr von Hauswolff, Carl Ulrik: Det var en tid, då Den 4 Augusti e. m. Svenska handeln bestod blott af importer från Liibeck. Vi behöfva icke gå längre tillbaka än till de skolböcker, vi läste ivar tid, för att finna, huru det då gick till. Vi hafva att tacka Alströmer, ett namn dyrbart för hvarje Svensk, för uppkomsten af den industri, som jag icke kari tro att vi nu skulle vilja förstöra. För min del är jag af den tanken, att allt bör göras för den s. k. gårdfarihandeln, under iakttagande af vissa polislagar. Gr. Posse: Jag vill blott fästa Frih. Cederströms uppmärksamhet derpå, att i betänk, förekomma tvenne punkter, gom förtjena bifall, nemi. den punkt, som afstyrker bifall till motionen i hvad den angår handlande borgares rättighet, saint den punkt, som tillstyrker, att motionärernas framställningar om gårdfarihandelsrättighetens upphörande för allmogen må lemnäs utan afseende. Skulle nu betänk, afslås, så fruktar jag, att vid uppsättandet af expedition derom tvist kunde uppstå, huruvida R. o. Ad. gillat eller ogillat dessa tvenne punkter. Under sådana förhållanden är det kanske försigtigast att återremittera betänk., ehuru jag önskar samma mål som Frih. Cederström. Frih. Cederström: Det undföll mig, att Utsk. afstyrkt motionerna i tvenne punkter. Jag instämmer derföre uti hvad Gr. Posse nu yttrade. Lagoch Oecon.Utsk:ns betänk. N:o 14 återremitterades.
St:r vid sisth Riksdag behagade stadga % Beta n'k ande n, 57 ett års prsescriptionstid, inom hvilken de samma boide, vid förlust af ali betalningsrätt, till Liquid uti PiiksgäldsContoiret företes; så har Utskottet ansett sig böra hemställa: om icke Hrr Fullmäktige i RiksgäldsContoiret kunde bemyndigas, att, genom Kungörelse, som minst sex gånger införes uti Svenska officiella TidningsBladet, förelägga Ett års tid, räknad från den dag|, Kungörelsen är första gången införd, inom hvilken de 2:ne, nu ifrågavarande, Trollhätte-Slussverks Lottsedlarne böra, vid äfventyr, att icke mera Vara gällande, uti PiiksgäldsContoiret, till utbekommande af det förfallne Intresset, företes; samt, efter prsescriptionstidens förlopp, meddela Sökanderne eller deras lagliga rätts innehafvare förnyelse af den eller de af ifrågavarande 2.‘ne Lottsedlar, sorn icke blifvit anmäld; men att imedlertid, på sätt förut skett, låta, emot godkänd borgen, den förfallna räntan till Sökanderne utgifva; hörandes, i afseende på redactionen af den föreslagne Kungörelsen, iakttagas, att den innefattar en kort berättelse, som upplyser anledningen till R, H. Stars Beslut. Utlåtande, i anledning af Slotts^Snickaren J. Dumrathsj till Utskottet ställda Ansökning om bestämmande af en viss tid, efter hvars förlopp, den uti Sökandens här i Stockholm belägne Fasta Egendom, RiksgäldsContoiret / 58 Stats-Utskottcts beviljade inteckning, till säkerhet för meddelad förnyelse af en förkommen, af nämnde Contoir på Vexel-Banken utgifven Assignation, måtte till all kraft och verkan upphöra. (Kg *-4 0 Sedan Hrr Fullmäktige i RiksgäldsContoiret, under d. 3i Juli innevarande år, beviljat förnyelse af en nyssbemälte Contoirs d. i nästförutgångne April å dess räkning i Vexel-Banken N:o 3 utgifne
Efter af Hr von Hartmansdorff, Äng., gjord förfrågan, huruvida de öfrige RiksStins beslut i ämnet blifvit R. o. Ad. meddelade, uplystes af undert., Riddarh.-Sekret., att BondeSt., enl. ankommet prot.-utdr. låtit bero vid Utsk:s yttrande, i anledn. af Nils Anderssons från Christianstads län i sammanhang med detta anine väckta motion om embetsmäns ersättning för resor i ernbetsärenden, samt i öfrigt till alla delar bifallit Ulsk:s Betänk., men att någon underrättelse om Presteoch BorgareStrns beslut ännu icke erhållits; hvarefter förekommo: Irsta punkten, ang:de väckte motioner om jordbrukets fullkomliga befriande frän skjutsningsbesvär el; och 2:dra punkten, ang:de Hr Sandslrömers motion om skjutsens ställande på enir epenad, under vilkor att för ändamålet erforderliga kontanta bidrag skulle utgå länsvis. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter tillstyrkt och yttrat. 3:dje punkten, ang:de förhöjning i skjulslegan vid landtgdstgifverierna. Hr Silfverstolpe, Fredr. Otto: Mot det framställda förslaget, angrde skjutslegans förhöjning hafva inom Utskrn reservationer blifvit afgifne dels af mig och dels af Hr Bergenstråle, Claes Gabriel, med hvilken sig förenat Frih. von Essen, Gustaf, Hrr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold, och von Francken, Georg Wolfgang. Då jag förmodar att R. o. Adrs ledamöter tagit kännedom om så väl desse, som öfrige i Betänk, befintliga reservationer, så vill jag icke yrka deras upläsande, så vida icke någon annan begär det, men på de uti desamma anförde skäl, hvilka hufvudsakligen hafva afseende derpå, all -genom skjutslegans förhöjning skulle det just derigenom åsyftade ändamålet', entreprenadernas införande, i st. f. att befrämjas, komma att motverkas, vågar jag anhålla om afslag eller ålerremiss af nu föredragna punkt. Gr. Sparre, Erik:
I anledn. häraf förklarade Hr Gr. o. Landtm., att BankoUtsk:s ifrågavar. mern. borde bvila på bordet och således, jemlikt R. o. Ad:s nyss fattade beslut, jemväl Frih. Palmstjernas motion komme att ytterligare blifva hvilande. Föredrogos och biföllos BankoUtsk:s d. 22 dennes på bordet lagde utlåtm: N:o 58, i anledn. af gjord ansökn. om eftergift af öfverränta å ett af f. d. Handlanden C. G:son Bagge i Bankodiskonten upptaget lån; och Nio 59, i anledn. af färgaren U. W. Arnbergs ansökning om eftergift af öfverränta å diskontlån. Vid föredragning af Bevilln:sUtsk:s d. 24 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 13, ang:de lullbevilluingen, blef detta mål ånyo 158 Den 27 Maj. bordlagdt, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., och Frih. Cederström, Claes Rud. Då härefter Hr Gr. o. Landtm., med lillkännagifvande, att det vid sednaste talmans-öfverläggoing ansetts nödigt, att ifrågavar. utlåt., för att, efter Ståndets ledamöter lemnadt rådrum att deraf taga fullständig kännedom, kunna samtidigt förekomma i samtlige RiksStm, icke företoges till afgörande före nästa onsdag, hemställde att detta utlåt, mätte få nämnde dag, ehvad plenum dessförinnan hos R. o. Ad. komme att äga rum eller icke, företagas till pröfning och uppföras främst på föredragmslistan, lemnade R. o. Ad. härtill sitt bifall. Föredrogs StatsUtsk:s d. 24 dennes på bordet lagde utlåt. N:o 177, i fråga om äskadt statsanslag för iständsättaude af de publike byggnaderne å ön S:t Barthelemy, äfvensom till förhöjning i aflöningstaten för derstädes anställde tjenstemän. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Vid sista riksdag vidlogs af R.
Vindrufvor, som, enligt i83o års Tull-Taxa, draga en tull af endast 3 sk., U, och dervid blifvit af Tull-Comitéen bibehållne, bar Utskottet ansett böra lika med andra dylika frukter beläggas med 25 proc. af tnllvärdet, hvilket likväl funnits böra nedsättas från 3o sk. lill 24 sk. &:det. Väfnader. Dels för att erhålla en lämplig skyddstull, der förbud varit åsatte, men nu ansetts kunna lossas, dels för att, så mycket som möjligt, förekomma förblandning vid förtullningen och den ofta omöjliga beräkningen af finbeten efter trådarnes antal på tummen m. m., hafva följande förändringar emot Tull-Comitéens förslag funnits nödige, nemi. — Helsiden: I afseende å helsiden-väfnader, alngods, har Utskottet, efter inhemtade upplysningar, ansett, att den i i83o års Tull-Taxa begagnade redaclion vore för tullbehandlingen lämpligare, än den af Tull-Comitéen nyttjade, samt, hvad tullen å dessa varor beträffar, hemställt:att alla släta sidentyg, vare sig enfärgade eller randiga och rutiga, eller flammiga genom olika färgadt silke, men icke genom sjelfva väfnadssätlet, hvilka, enligt så väl nu gällande Tull-Taxa som Tull-Co - Bevillnings-Ulskottels Bet. N.o ag. 43 eler: m i teens förslag, varit till införande förbjudne, må beläggas med en införsel-tull af 33| proc. af värdet, eller 10 R:dr 32 sk $f:det. —- Sbawlar och Shawletter af så kalladt Bourre de Soie upptagas i Tull-Taxan lill 6 R:dr 3a sk. införsel-tull U., men hvilken tuli blifvit af Tull-Comiteen nedsatt till 4 R:dr. Då sidenfabrikernes tillverkningar snarare stigit än fallit i godhet, har Utskottet icke funnit skäl till nedsättning i tullen, utan bibehållit hvad nu gällande Taxa utsätter, eller 6 R:dr 32 sk. Sf:det.
Rentetagarne böra vara alldeles jemnlika med de sistnämndes emot de förra, det stadgande uti 1803 års Kongl. Förordning, att, nemligen när Tiondegilvaren för Tionden och Rentegifvaren för Afraden icke vill erlägga betalning efter Markegången med den i nämnde Förördning utstakade förhöjning, ulan tillsäger att han Spannmålen in natura vill leverera, han skulle vara förbunden forsla Tionden inom Lag. sagan högst 8 mil i Svea och Götha Rike och 10 mil i Westerbotten och Westernorrland, samt Af. raden till bostället, eller, då Indelningshaf varén med sådant icke är försedd, till annat anvist levereringsställe inom ett lika afstånd ifrån Rentegifvärens hemvist, måtte blifva jemnkadt och bragt till full jemnlikhet med föreskriften om Tiondeoch Rentegifvarens skyldighet att forsla Spannmålen, när den af Tiondeoch Rentetagaren fordras, och således att Spannmålen, äfven i de här ofvan först nämnda fall, aldrig må kunna fordras forslad längre väg än högst 6 mil inom Svea och Götha Riken, samt inom Westerbotten och Westernorrland högst 8 mil, från Tiondeoch Rentegifvarens hemvist.
OiscontVerk bos Lonzen klatts Hakansson i Xädas ägande fordringar. X:o 22, 2536 6:dr, erlaggde af Lommercebädet ocb Xommendeuren lV. björnberg, såsom köpeskilling för H:tiei i 8tockforssen ocb Xogcibeitsn, som för Lrukslökaren Xric k^ablbecks skuici till LancoLiscontVerket blifvit i mät tagne. X:o 23, 872 b:ör 8 sk., insänöa ak Xronokogöen Xoignant, till kuli tiqvici af Xnka» Oustakva Xribergs skuld bo; LancolliscontVerket. §78 8tatsoell Lanco-Disk0 t tens K:o 2^. b:dr 386 sk.3o, 6em K.i ono5og6en poignant likaledes insändt, till afbetalning a Hemmansägare» döns Werlings skuld till samma DiscontVerk. K:o 2ö. b:dr 338 sk, 2 1.8, som ingått i liqvid för den skuld till LancoDiscontVerket, bvarföre bonden Olof donsson i Wiberg blifvit Isgsökt. K:dr 2010, allemnade gf Oas'- seuren d. Dultman, till full liqvid at LancoDiscontVerkets fordringar bos Daniel sndersson i bjelmerud vcb donas sndersson i 8andäker, samt lill afbetalning a bric donssons i Lsbammsr skuld till samina DiscontVerk. K:o 28. K:dr 157 sk. 32, inbetalte genom -Vnders Wilsson i Oräsäs, i afräkning a bancoDiscontens fordran bos Dars dansson i La, tene, bvilkens ä exsecutiv auction försålde bemmansdel ^ del i bartene blifvit af Anders Kilsson inropad. K:o 20.
Norrska Grundlagen föreslagne Comité af ta personer från hvardera Riket, innan denna Riksdags ut. gång skall utväljas , för att vara i beredskap , i fall af inträffande behof. 5:0 Att Ridderskapet och Adeln ville förklara, det något skriftligt stadgande af den aflidne tonungen rörande den Omyndige Konungens uppfostran, icke i Sverige kan anses äga någon kraft, 6.‘o Att åt Constitutions Utskottet skulle uppdragas Redactionen af dess sålunda fattade beslut, under anmodan, att dermed ofördröjligen till Riksens Ständers Plena inkomma ; hvilket allt Respectiva Med-Stånden härmedelst vänligen skulle meddelas. TJt supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe, S. D, Remitterades till Stats, samt Bevillnings-Utskotten; Dictamen af Herr Reenstjerna, Carl Adolf, rörande afskaffande af de nu brukliga afdrag af lön för begrafningshjelp m. m. samt upphörande af Bevillningen af Löner. Statssamt Banco-Utsiotten: Ett Memorial af Friherre Hjerta, Axe], angående Götha Canal. Lag - Den 8 Maj. Lag-Utskottet.- Ett Dictamen af Herr Reenstjerna, Carl Adolf, angående stadgande att endast en Hof-Rätt, nemligen Svea Hof-Rätt, måtte finnas i Riket oell Götha Hof-Rätt användas till Magazin, enär Götha Canal blifver färdig, och. till dess till KronoMagazin. Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet: Ett Dictamen af Herr Silverstolpe, Gustaf Abraham, angående inrättande af Folk-Skolor, i sammanhang med Fattigförsörjningen, tillika med dervid gjorda anmärkningar af Grefve von Schwerin , Fredric Bogislaus, Herr Spaldencreutz, Arvid, och Herr Hammarsköld, I.orenzo. Ett Memorial af Herr Thärn, Pehr, angående indragning af vissa Helgedagar. Ett Dictamen af Herr af Uhr, Carl David, innehållande svar å Commerce-Rådet Santessons anmärkningar vid Herr af Uhrs förut remitterade Dictamen.
Majit för iitnemaranbe (lathreglertnghperiob äjfabe förf)öjba anflag till 23itj. litt 91. ©t. ^3rot. 1859—1860. lia ©and. 2:a Sife. 7 SBerättelfe om Ijmab i 0^ i f e t o c t> befö påffynbanbe af bet få fallabe ©ocfnefartemerfetö bearbetanbe, tjär Äoitgl. 9)la j:t, jemte förflaraube att betta fartemerf, meb affeeitbe å bef 7>uf Sent te bet Äongl. SJtajit förorbnat, att ifrågamarattbe ar Huber åren 1856—1858 l)afroa för upprättanbet af fartor od) beffrtfningar öfmer -12 focfitar gratijifatiouer utgått meb tillfanttnauö 8,570 9i:br. ftprelfe fig tiltbragit feban fifta Ptiköbag. 51 3emte bet Äongl. 9)iaj:t titlbetat Söjtnauten 8. $tprmatt en savin öpm ©cftrtflaitb. gratifikation för ben af t)onom utarbetabe karta öfwer prooinfen @e Diifetö ©tanber bewiljat bet af Äongl. 9Haj:t äffabe anflag @cotoöiffa unberföf» för wneroaranbe flatöreglertngöpertob tift an)laklanbe af geologipa un SJiaj:t ben 23 februari 1858 $ros feporen §(. 3. Gsrbntann att fåfont cpef öfvertaga kebningen af nämnbe ttnberfokningar; od) feban berefter få wäl bemäkbe pkofepor, font ork SOBetenffapö SIkabemien, afgifwit inforbrabt utldtanbe i fråga om an Huber ff5vofeforen (Srbtnand tebning