Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Utskottet uti Memorial under d. 3 nästlidne ■ Juli tillstyrkt och Riksens Ständer bifallit, icke synes blifva till-; räckligt för ändamalgt, enär berörde biträde är inskränkt till endast renta a verkställda, eller framdeles tillgörande löpsk ott och inbetalningar till Canalens fullbordande, beräknad till 5 procent o.m året till och med 1B20, och således icke medför någon sådan lindring för Actieagarne i bestridandet af de återstående kostnaderna, som deras redan gjorda uppoffringar synas påkalla; har Banca-Utskottet varit betänkt i hvad man Bolaget, efter hvad föreslaget blifvit, skulle med lån af Banken kunna -understödas; och nu mera, sedan Bankens tilli tande för öfriga behof blifvit fullkomligen kändt, funnit en utväg dertill kunna gifvas, -utan mindskning uti de till fastighetsoch odlingSr-Lån samt för Bankens consoiidering afsedda summor; och får Utskottet till Riksén? Hoglofh Ständers; benägna godtfinnande vördsamt öfverlemna, om icke Södertelge Canal och 151 uss-Verks-Lolag skulle kunna tillåtas att af den , uti Utskottets under d. 30 nästlidne Juni afgifne vördsamma Betänkande, för Discont, tu - Den 4 Augusti, rörelsensj successiva förökning påräknade summa emot 3 procents årlig renta, i ett för allt erhålla, ett Lån af 100,000 R;d, sorn likväl icke får begagnas annorlunda, än i den raan de:t för.
Nyanseringen lemnade ock denna afton mycket öfrigt att önska; något jämntjockt och ointressant hvilade öfver sången. Frk. Oaelio har icke många naturliga förutsättningar för Gounods opera utom sin smärta figur möjligen, hvadan det i alla fall är duktigt af henne att ej värre misslyckas däri. Ett parti, som mycket bättre lämpar sig för sångerskan, är Meyerbeers Valentine, där bon i utlandet, exempelvis Berlin, gjort god lycka, om ock ej som Jenny Lind i verlden väckt fanatism. Men det gifves ej mången Jenny Lind. Och måhända ännu färre systrar till Cor-nelie Falcon, Valentines stora skaparinna på Pariseroperan år 1836, hvarvid Madame Dorus-Gras pjöng Margot, Adolphe Nourrit fils Raoul de Nangis, Levasseur Marcel. Vid premiören i Stockholm några år därefter sjöngos dessa roler af resp. damer Ström, » Gelhaar, hrr Günther, Beletti. Utom den äunu ridderligt ungdomlige Julius Günther torde alla dessa ha skattat åt förgängelsen, den charmanta drottningen — Mathilda Gelhaar f. Ficher förlidet år — men ännu lefva den täcke pagen Urbain ocb den elegante grefve de Nevers — gumma och gubbe numera, resp. frk. Mina Fundin och hr Isidor Dannström. Döda äro ock Saint-Bus — hr Fr. Kinmanson, Meru — N. W. Almlöf, Ta-vaunes — Olle Strandberg (dock icke utan att dessförinnan ha knipit Raouls rol från sin vördade mentor, hr Günther). Ännu båld riddare är vid lif — herr Sundberg. » Hugenotterna » gåfvos f. f. g. 1842 i början af Maj. Teaterdirektionen hörde till de sparsamma och var ej populär. Den förhöjde ansenligt biljettprisen till dessa föreställningar, hvilket bland annat hindrade Aftonbladets Orvar Odd att bese operan, enligt egen bekännelse i ett litet för resten ganska dumt causerie. » En hel krona utöfver det vanliga priset! », klagar den ekono-Vr Dogms Krönika.
Får jag fråga hur mycket klockan är? — Nio och tjugo! — Gudskelof, det går ju fast det går långsamt. Jag undrar om min lille gosse skall känna igen mig, när jag kommer så här midt i natten. Fyra och en half timme kan jag vara där, det har jag räknat ut. Jag lägger mig naturligtvis inte, jag skulle i alla fall inte få någon ro, och så är det alltid något att se öfver och laga på barnets kläder, en sådan där fostermor hinner ju inte, hon har fem egna, och så frågar hon naturligtvis inte så mycket efter, om allt är som det skall vara, som en mor gör. Nu, när hon väntar mig, är nog allt bra, men sist då jag var inne i Wien för hotellets räkning och kvistade ut till Penzing, utan att ha skrifvit, så hade hennes Heinrich min Ludwigs rödrutiga klädning på! Det är inte rätt handladt mot en stackare, som sliter och sträfvar för att ha sitt barn helt och rent. Nej, lita kan man inte på någon! Jag undrar just, om die Sophie skiftar isen på köttet, annars äro vi då rent olyckliga, allt förfar ju i den här värmen! Månne det är nyttigt för strupåkommor att det är så varmt, för då vill jag visst inte klaga! Vet die Gnädige det? — Nej. — När gossen fyller tio år, blir det mycket lättare, för då får han hjälp af en kassa, där fadern satt in pängar åt honom! — Hvar finns han? Hon låtsade ej höra frågan. — Ja, bara han får lefva, när man sträfvat öfver det värsta och har så mycket glädje af honom! Herre Gud, vi äro visst framme! — Nej, det är Meidling, om fem minuter! — Hade han dött, när han var helt liten, då hade det icke varit en sådan sorg, han var så eländig, när han föddes. Jag hade slitit så förfärligt ondt, innan jag fick platsen i hotellet, och så var det midt i inläggningstiden, han kom till. Vi hade lyckligtvis fått undan ärterna och höllo på med gurkorna, då jag blef sjuk. Ja, det var ett elände, pickelsen fick jag lämna ur händerna, den blef också fördärfvad. Jag visste inte, hvad jag skulle ta mig till med barnet, tills doktorn rekommenderade det här folket i Penzing.
Plenum klockan half till 6 Eftermiddagen. Företog IJögloflige Ridderskapet och Adeln val af 12 Ordinarie Ledamöter och 6 Suppleanter i Förstärkta Statsoch BancoUtskotten; och befunnos, efter valförrätt - Den 20 Januarii e. m. 45 ningens slut klockan half till 9 e. ra., följande Herrar genom de fleste rösterne hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: Röster: N:o 53. Friherre Lejonskjöld; Fullm. Herr Thara, Wollrath 87. , 32g. — Adlerbeth, Jacob . 87. „ 8i4- Herr Gyllenhaal, Lars Herman 87. „ 1191. — Anckarloo, David Gustaf 87. „ 1798. — Bruncrona, Gustaf Adolph 87, „ 2071. — af Pettersens, Herman 87. , 2i34. — Printzsköld; Fullm. Herr Lagerheim, Gustaf . 87. „ 2159. —. afWingård,JohanDidrik i32. „ 2160. — Munck af Rosenschöld, Eberhard i3i. „ 2214* — Haak; Fullm. Grefve von Rosen, Axel 87. „ 2220. — af Ekenstam, Israel 87. „ 2203. — von Lindecreutz, Justus Christoffer 87. Suppleanter: GrefveThott;Fullm. GrefveGyl denstolpe, Anton Gabriel 86. „ 133. — Snoilsky, Nils 86. „ 5g. Friherre Rålamb, Claes 86. „ 35o. — von Schulzenheim, Conrad Theodor 86. „ 5oi, Herr Påhlman; Fullm. Herr Rothlieb, Axel 86. 46 Den 20 Ja nu ar i i e. m. N:o 1925. Herr Ehrengranat; Fullm. Herr Blomstedt, Christian 86.
Brefvet den 15 Februari 1803, fått lika rättighet med Borås, till upphandling och försäljning af de flerehanda väfnader och tillverkningar, som den på Gårdfarihandel privilegierade Westgötha-Allmogen förfärdigade. Att bägge slagen Gårdfarihandel, nemligen, bade den som af Städernes och den som af Bandets invånare ulöfvas, i högsta grad blifvit missbrukad och såmedelst tillskyndat JR i ket betydlig skada och olägenhet, är en så allmänt känd sanning, att Utskottet tror sig icke behöfva att delta förhålande med mera än få ord omnämna. En obehaglig erfarenhet har nogsamt ådagalagt , att det stora antal Gårdfarihandlande, som årligen går omkring i Landet, sysselsätter sig vida mindre med försäljning af deras hemorts tillverkningar och slöjdeproducter, än med kringspridande af,en mängd utländska öfverflödsoch grannlåtsvaror, hvarigenom yppigheten hos den arbetande Folk Classen underhålles och tiilökas. Åtskilliga allvarsamma controllör emot Gårdfarihandel^ missbruk hafva väl tid efter annan, isynnerhet under de senare åren, blifvit stadgade, men Den 8 Juni. 3°3 men de hafva icke kunnat åstadkomma åsyftad verkan; isynnerhet derföre, att dels ett utöfver behofvet och tillgången på egna slöjdeproducter allt för långt utsträckt antal fått af allmogen från Elfsborgs Län utgå, och dels de så kallade Contingent-Borgare uti Borås och Ulricehamn, jemte de derifrån utsände Handelsdrängar, ofta blifvit förpassade till Gårdfarihandels-resöf på mycket lång tid hvarje gång, stundom ända intill Ett år, samt genom deras vidstäckta, den Borgerliga rörelsen åtföljande, handelsförmoner, jemte den Borås Borgerskap tillhörande rättighet att besöka utrilies orter, lättare kommit i tillfälle att drifva handel med Eurendrägerivaror och utländskt kramgods.
R:dr, om härifrån afräknas värdet af 227 masungnar, af alla de så kallade ädlare verken samt af diverse Bergverksinrättningar, som icke äro Jernbruk, så återstår säkerligen icke 20 millioners taxeringsvärde å alla Stångjernsbruken i Riket. Nedsattes beräkningsgrunden till -^del hammarskattspriset, så, om äfven alla bruk finge tillgodonjuta denna ersättning, skulle taxeringsvärdet å desamma icke kunna reduceras med mera, äu 5 millioner. Permille-afgiften för dessa 5 mili. är 10,000 R:dr, och att fylla denna brist i det påräknade bevillnings-beloppet, tror jag låter sig göra utan svårighet.” Uti denna reservation instämde: Herrar Aminoffj Winge och Sunth ler, i fråga om bevillning af capital hos enskildte personer, samt Herr Roos, om bevillning af bruk och bergverk. Bih, tili R. St. Bil. lill Bev-Utskottets Bctunkande, N:o 11. 1 Art. 1. Personlig Skyddsafgift. § 1. Erlägges af alla inom Sveriges Rike i mantals-längd skattskrifne personer, utan afseende på stånd eller förmögenhet. Af hvarje mansperson, från och med fyllda 18 till och med fyllda 60 år * — 24 sk. Af hvarje qvinna, från och med fyllda 18 till och och med fyllda 60 år ... — 12 sk. Denna afgift fortfar att årligen utgå, äfven efter fyllda 60 år, af alla dem, hvilka utaf tjenst eller rörelse, eller genom undantagsbeting vid afhandlingar om öfverlåtelse af egendom, ega 100 R:drs årlig inkomst, äfvensom af dem, hvilka efter 2:dra Art. utgöra Bevillning för last egendom af öfver 200 R:drs värde. Afgift af Lön, Egendom och Rörelse, m. m.
Dess - Den 3 November e. m. utom förmanas vaktkarlen att sigta åt ett sådant ställe af kroppen, hvars särande ej är farligt för lif vet. Men jag såsom anatom skulle verkligen vara i förlägenhet, om jag skulle utpeka de ställen, som icke voro vådliga för lifvet att träffa; ty i förbigående sagt är det just på ryggen, som skotten äro farligast, och på nedre extremiteterna, hvilka man förmodligen menar, ligga i knävecken de större blodkärlen, hvarföre ock sår der kunna vara farligare, än framifrån i sjelfva bröstet. Det stränga ansvaret, som sedan drabbar posten, om haji skjutit i oträngdt mål, har också sina svårigheter. Huru skall detta undersökas och utrönas, sedan fången är död? Och detta måste vara så mycket svårare, som posten, i fall han står ensam, icke har några vittnen. För öfrigt har Herr Friherre Åkerhjelm genom de anförda exemplen mer än tillräckligt ådagalagt, att ingen ny lag beliöfves. Och då dessutom, såsom Prosten Bexell i sin reservation anför, tillåtelsen skulle kunna leda till missbruk, är det betänkligt att bifalla detta Betänkande. Det skulle t. ex. kunna hända, att man lemnade en fånge, som man gerna ville blifva utaf med, tillfälle att fly, och sköt honom, så snart han hunnit väl ut. En sådan lag tror jag ej vara nyttig att stifta. Herr Rosenqvist: Det är i sanning både smärtsamt och olyckligt, att inom detta Stånd hafva hort talas för bifall till LagTJtskottets Betänkande. 174 Den 3 November e. m. Deras antal är likvist inskränkt till två, nemligen StatsRådet Grefve Löwenhjelm och Friherre Åkerhjelm, bland hvilka Herr Grefve Löwenhjelm uti ett ämne, nära beslägtadt med detta, förklarat sig hysa den åsigt, att en fånge har förlorat alla naturoch menniskorättigheter, och bör, för blotta afsigten att vilja söka sin frihet, straffas, hvadan fången således sättes utom lagen.
Hr Frih. o. Landtm, har fästat R. ö. Ad:s uppmärksamhet på följderna af framställningen af den utaf Hr Dalman begärda propos., huruvida R. o. Ad. vill yrka den af Hr Landtm, vägrade propos., nemi. att då riksdagen icke är organiserad, kunna icke de i grundlagen ! H. 6 l Den 20 Januari. bestämda former för behandlingen af en utaf Ståndet yrkad propos. blifva iakttagne, enär frågan icke före tillsättandet af ett Coust.Utsk. kan blifva afgjord. Jag skulle derföre förmoda, att man skall finna det ligga i sakens natur, att roan icke nu kan längre framgå på denna väg, och att derföre Hr Landtm, ej kan framställa den propos. Hr Dalman begärt, utan finner den icke vara öfverensstämmande med lagarna. Först sedan riksdagen är organiserad, inträder rättigheten att väcka motioner och få dem behandlade enligt de i grundlagen föreskrifna former, ty derförinnan äro vi icke Ständer; hvarföre också Hr Landtm, icke, på grund af en vägrad propos., kan göra den andra, att inhemta, huruvida Ståndet yrkar den. Yi måste icke afse en enda lag-§, utan betrakta lagens stadgande i sin helhet, och då lärer R. o. Ad. nogsamt finna, att innan det Utsk. är tillsatt, till hvilket frågan borde remitteras, och af hvilket den borde afgöras, kan icke frågan uppstå; hvaremot den nu väckta fråga framdeles bör medföra, antingen rättelse uti 18 §:n Ridd.Ordn., i fall den anses stridande mot Riksd.Ordn., i hvilken händelse ärendet bör remitteras till Ridd.Utsk., eller också ett tillägg i 4' §;n Riksd.Ordn. af innehåll, att de der nämnde personerne icke heller i bänkm:ssamt electorsvalen må deltaga.
P O I Q ~Ny tillträdande d » * Sprenumeranter, som önska få hela samlingen komplett, erhålla hittills utkomna predikningar mot insänA undertecknads förlag utkommer y 3 af postqvitto mod intyg. Q dande Pris för Stockholmsupplagan: Pris for Landsortsupplagan: i Stockholm 18 kr. för år, 5 kr. för år, 3 kr. för qvartal, MÄRKVÄRDIGA QVINNOR C Q 05 för qvartal. postbefordr. inbcr. 12, i Landsortsuppl. 15, i bägge upplagorna 25 öre, med rabatter vid större annonsering, af ELLEN FRIES. Större slilsortcr efter särskild tariff. til. doktor. De populära lefnadsteckningar, hvilka härmed lemnas i allmäned cd 3 O) :o cd S) betens händer, och för hvilka de tillförlitligaste källor anlitats, äro afsedda |j för den bildningssökande allmänheten. Bland historiens märkvärdiga qvincd O) O) j) nor hafva utvalts lämpliga representanter för de olika riktningar, i hvilka 1 alla boklådor: ffl qvinnan under skilda tider utmärkt sig. Arbetet prydes med omsorgsfullt 30 Lundgren: Lärobok i Arends ' stenografi. Pris 50 öre. i utvalda porträtt, der sådana finnas att tillgå, samt titelvignetter och iniClason: Läseoch skriföfningar i Arends ' stenografi. Pris 50 öre. tialer, tecknade i de olika tidehvarfvens stil af Ii. Haglund. Upplysningar om det lättlärda, lättlästa o. särdelesjfraletiska sönderfaller i två serier: alla de i första serien förekomAREND SKA systemet lemnas af SVENSKA STENQGRAF-FÖRBUNDET, jj mande Arbetet äro från främmande land; i den andra serien lemUpsala, samt af S TENOGRAFISKA INSTITUTET, Stockholm, adress: Brunclls nas en qvinnotyperna framställning af märkliga svenska qvinnors lif. [BG1] cd 5 » .is: Sv. Fanoptikcm Kungsträdgårdsgatan 18 öppet hvardagar och söndagar h e l a dagen från kl. 9 f, m. till 10 e. m.
DTio förmiDDagen till florfan £tt eftermiDDagen, od) miDare från florfan §pra till ©et eftermiDDagen. 3 alla öfriga ftäDer antaga ^Cnre SSefallntngSfjafmanDe nöDige förfäljningS* män meD enai)anDa förbinDelfe. i lanDet fötotDna jemmäl QBåre SÖefallningSljafroanDe etforDerligt antal fötfäljningömän, Ijwilfa omilfotligen böta miD De ©ng, Det fåDant ej, enligt 5 r ferkildt åtaganDe, ombeförjeS af ©omaren, allmänheten ftämplabt papper till* hanDahålla; åligganDe Det Der förutan, hädanefter forn hittills, häraDS*knfmare eller Den mantalSkrifningcn förrättar, att miD npfjnämnDe tillfälle, unDer fattima redomiSnittgSkpldigbet od) ttteD enahanda rättigheter, forn anDre €harta2*@igillatae» förfäljningSmän, mara förfcDD meD ftämpladt papper till erforderligt belopp. 2:o ditmar och en, font på credit emottager ftämplabt papper, bör för det fålunda undfångna chartsesbeloppet [tälla behörigen pröfmad och godfänd borgen af en eller flere, fåfont för egen [luid, af hroilfen borgensskrift beftprft afdrift till (Statskontoret infändeS. *J3å reqoifttion hos Sandskontoret kola forfäljningSmännen, genom QBår SöefallntngShafmandcS förforg, foftnaDSfritt och kpndfamt erhålla ftg tiHfänbt erforderligt flämpladt papper, för broder dem åligger att i Dvänteriet infätta eller till häradsfogden i orten afleverera
Ordet ”inköpspris” ansåg Ståndet, med vidblifvande af sitt förut fattade beslut, böra i 108 § qvarstå. Hvad Utskottet angående 144 och 145 §§, å sid. 18 och 19, hemställt och tillstyrkt, bifölls, 406 Prot.-Uldrag den 21 Juli 1851. Öfrige delar af Utlåtandet lade Ståndet, som vidblef-sina der omförmälda beslut, till handlingarne. N:o 16, i anledning af Riks-ståndens olika beslut, angående dels frågan om de s. k. transatlantiska tull-lindringarnes upphörande och i sammanhang dermed förändrade tullsatser å vissa artiklar, dels ock åtskilliga andra tullbestämmelser. Vid Utskottets yttrande uti ingressen lät Ståndet bero, och godkände samtliga i detta Memorial föreslagna voterings-propositioner. N:o 17, i anledning af gjorda anmärkningar emot Betänkandet N:o 6, angående stämplade pappers-afgiften. Med ogillande af Utskottets hemställan vid 7 §, beslöt Ståndet att fullmakter för e. o. Professorer vid Universiteten böra i 7 § införas bland de handlingar, som från stämpladt papper befrias. Utskottets uti Betänkandet N:o 6 framställda och här vidhållna förslag till nytt moment under 4 punkten af 8 § afslogs. Hvad Utskottet i öfriga delar af detta Utlåtande hemställt, tillstyrkt och yttrat, blef af Ståndet bifallet, likväl med den rättelse, hvad redaktionsförslaget uti § 5 mom. 3 vidkommer, att efter ordet ”kansli gebuhr” vid slutet af sednare stycket tilläggas orden: ”och sigillpenningar” Från Väl lo fl. Borgare-Ståndet. S. D. Fortsattes föredragning af Bevillnings-Vtskottets Memorial, N:o 14, i anledning af Riksståndens olika beslut, angående tullbevillningen, hvarvid början gjordes, pag.
Dä widdén och mangfaldigheten as det högst wigtiga updrag som blifwit Kongl. Lag-CommirLen ansörtrodt, icke lärer medglswa den förhoppning, att. med frukterne af deh möda, snart se de brister i allmänna lagen Undanröjde, hwilka småningom uprunne ur förändrade inre statiliffe och oeconomi» ske omständigheter, afen stigande uplnSning anmärk» le, redan nog länge uthärdat erfarenhetens prof, för att icke i mänga fall päkalla en för allmänt gagn snar och kraftig hjelp; sä mä det icke söre» dräs mig, om, af sädana anledningar, jag wagar utbedja mig Herr Landt-Marskalkens samt Högloft. Ridderskapet och Adelns upmärksamhek »vid ett ämne som af en wärd ledamot, i plenum den i6 dennes wäckt, likwal icke egcntcligen stäk i sam» »nanhang med innehållet af dest dä upläste och till Allmänna Beswärs och Oeconomiä-Ulskortet remitterade Memorial, angående den i flera afseende» högst skadeliga och beswärliga sängskjutssns nphäfwande, samt inrättande af fä kallade gens larmes till sängars wärd och förande. Allmänna Lagen nri io Cap. §. Rätteg. Balk. stadgar i 2 Mom. att den som ä flera ställen söröfwat enahanda mistgjernivg bör ä hivarde ra - Den 22 Junit. 73- ra stället ransakning derföre undergå samt domaren pröfwa om den brottslige kill gjermngen saker är, men alk han för al sammans skall dömas af ben rätt, der hi„ sist lagföres. Sä wist dek
Secreterare 500: Secreterare» wid R>kög:S,Afdelnjngen 352: » Ka - i Den 2z Julik. 1937 Kamererare 35»: ? Canzlister, hwardera — izo: För Lag. Ucskorcecs Secreterare — 322: 2 Canzlister, hwardera — izz. 16. För Allmänna Beswärssch Leo, nonne - Utsioccets Secreterare 4-2: 2 Notarier, hwardera — 200: Skriswarehjelp för hwardera — 52: För Expe-irions-Urskotcets Secreterare 450: 2 Canzlister, hwardera — r;c>: Skriswarehjelp, hwardera — 50: Det Serskildta Ucskortcrs för patze vskance-frägan, Secreterare — r;o: i Canzlist 83: »6. Utskstters till upptagande af twiftkga frägsr mellan Riks-Gränden, Secreterare — 20a: 1 Canzlist izz: 16. Urskorrers för Confcriptionsfrägan -» Canzlist 8): r6. För z Waktmästare en wid hwardera af de serstilta Utssotten, hwardera SZr6. örebro den 17 Julii 18 »2. sse. OelsOsräie. sok. !4. O^l lenborg. L. Kuut k. ^1. v. Ongern. ll. k. 8trömkelt. H.. 6. Lilverstolpe. Ruclolk Lesterström. Wid granskning häraf har Stats - Ulssottet funnit sig böra för sin del instämma uti desie Förslag, utom hwad angar: Bihang.
8 Den 3i Maji f. m. den förklaring vid iorde punkten (sid. 178) indeldta Armeens Befäl: 4tt en reglering till förbättrade lönevilkor för en stor del af Befälets personal vore af behofvet påkallad. — Då således behofvet af löneförbättringar för indeldta Armeen är gifvet, är det äfven öfverflödigt att vidare ingå uti bevisning derom, ehuru den, som nära ser och deltager uti nöden, lifligen intages, och känner vigten af utgången med ifrågavarande lönereglering, samt tycker sig svårligen kunna tala och handla tillfyllest för ändamålet. Till en början får jag fästa uppmärksamheten på de betydliga summor, som StatsYerket, tid efter annan, tillegnat sig af Indelningsverket, och hvilka för närvarande, hörande till Statens ordinarie inkomster, bestå uti: Hästvacance-spannemål, och flere slag af Vacance-och Rotefrihets-afgifter, utgörande årligen, efter beräknadt pris å 5 R:dr per tunna, i63,8oo R:dr. Dessutom ingå till StatsVerket flere boställen och räntor, som från indeldta Regementer och Corpser, synnerligen från de, som blifvit från Cavallen till Infanteri förvandlade, finnas indragna, och äro bland Statens ordinarie räntor upptagne, dels äfven till GeneralFörrådsCassan samt allmänna BoställsCassan, äfvensom afgifter till Krigsmansliuset, och hvarmed allt nödige utgifter bestridas, utan kostnad för StatsVerket, hvil - Den a t Maji f. ro. let det i annat förhållande tillkom. Vid IndelningsVerkets början åtnjöto Generalenie penningelöner af Staten, sorn äfven blifvit indragne, och vid hvarje Corps reduction från Cavalleri till Infanteri (hvarigenom Statens intrader blifvit ökade) har äfven, med hänseende till det mindre lönebelopp, som ett InfanteriBefäl bör tillkomma mot det som håller hästar, desse afsuttne Corpsers Befäl, i jemförelse med andra InfanteriRegementer, kommit uti knappare lönevilkor.
Det värsta var att en sjö bröt sönder nakterhuset och förstörde både lampa och kompass. Vi sökte hålla upp ifrån Pater-Noster-skären, der kapten sade att vi skulle vara, efter hans räkning; men rortaljan sprang, och då fartyget vände sidan till, bräcktes stormasten och gick öfverbord. Vi måste nu kapa; men då hon hvarken lydde styret eller mera kunde berga sig för störtsjöarne, började vi drifva. I solnedgången stötte vi på. Vid första stöten gick också fockmasten samma väg som de andra. När vi kastade däcklasten i sjön, blef storbåten lösryckt och åkte ned på bagbordsrelingen, så att vi hade lätt att få den i sjön, då skutan gjorde en öfverhalning. Till all lycka hade kocken surrat fånglinan om spelet, så att båten icke gick ifrån oss. Fartyget begynte genast att hugga och bröt sönder bogen. Vi försökte väl att fira ut ett ankare akterut; men sjön körde oss allt högre upp på grundet, och hon arbetade hela botten i stycken. Då ropte styrman att vi skulle lemna vraket och berga oss i storbåten. ’Ja, så får ni gå,’ sade kapten; ’men jag blir qvar så länge här fins en planka i behåll!’.. Herrskapet må veta att kapten är en karakarl, han!” afbröt Petter Lindgren sig sjelf med en viss stolthet. ”Jag tror inte många likar till Calle Rosenberg gå på svenskt däck. Visst sparar han inte på daggen, men så kan han också segla; och när han tar in ett ref, så blåser det värre än sjelfva hin!” ”Den här gången tycktes han ha gjort klokast, om han refvat i tid,” inföll Haraldson. ”Ja, i dag hade vi refvat,” fortsatte Petter Lindgren; ”vi hade alla segel fast, utom förmärs, och det var bottenrefvadt. Men si, när skutans timma är slagen, då hjelper hvarken ref eller manöver. Det var förbi med vår vackra skonare! Aldrig trodde vi att de fördömda Pater-Noster-skären skulle bryta nosen af ’Tre Systrar.’” Den djupa suck, som tanken på Pater-Nosterskären afpressade skeppsgossen, fann ett genljud i Antons bröst.