Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Samma dag jag fick ert bref, skref jag till redaktör Wall och anmälde mig som kolerakorrespondent.128 I Tisdags fick jag svar. ”Koleran tycks, dessbättre, vara på retur. Dessutom vimlar det med dylika offerter”. Det lacks således icke. Hvad beträffar ert andra förslag, så ämnar jag verkligen realisera det så fort som möjligt. Men förr än till våren låter det sig nog icke göra. Man måste först och främst skaffa sig en ordinarie tidning att skrifva till. Ty att ”murfla” på måfå – det lönar sig inte alls. Till våren ämnar jag emellertid skicka ut mitt förstlingsarbete (i bokform.) Innehållet skall bli bättre valdt än i den jag hade färdig i våras (inom parentes sagdt är jag rätt nöjd, att jag ej fick förläggare då. Der fans åtskilligt grönfoder i ”Brodd” – Boktiteln tror jag aldrig ni kan ha sett förut. Jag var i Stockholm en af de ”stille Eksistencer”129 och ingen mer än jag sjelf visste att ”brodden” ville i dagen.) De pengar jag kan få för boken räcka väl till respengar; och för öfrigt skall jag murfla mig fram. Ty på den väg jag nu går, kan jag ej påräkna ringaste hjelp af min far; och jag skulle ej vilja det. Literatörlifvet i Stockholm ja. Ni må tro att det är ett ”hundgöra”. Men det är friskt i alla fall. Den der dagliga striden med nöden innebär något spännande, något som tilltalar fantasien. Och så höjer det ens sjelfkänsla. Och så kommer man i förhållanden, som en lugn existens på landet ej erbjuder, men som jag tror vara ovärderliga för ett författareämne. Och så är man med i lifvet, i centralpunkten för de literära strömningarne, de friska idéerna, de nya strömningarne. Å andra sidan ligger naturligtvis faran nära till hands, att ens produktion blir feberaktig, att man ej får tid att använda så stor sjelfkritik, som man borde, att man ofta får skrifva bara för brödet. Jag håller just på med ett proverb nu, som jag ämnar lemna in till Dramatiska teatern. Skulle ni kunna upplysa mig om, till hvem man bör adressera sig?
Ständer framlägga» ej minder ett förslag till lag om verkställighet af straffarbete och fängelse-straff jemte de modifikationer i straff-systemet för öfrigt, som kunna anses nödiga än äfven till en författning angående ofvanberörde förbrytelser. S. D. Föredrogs Bevillnings-utskottets memorial N:o 32^ i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, angående bestämmande af en assyrans-afgift för summor, som under rekommendation med posten afsändas. Ståndet godkände den i memorialet framstälda volerings-proposition, samt gillade hvad Utskottet för öfrigt deri framställt. S. D. Föredrogos och lades till handlingarna Statssamt Allmänna. Besvärsoch Ekonomi-utskottens memorialer: N:o 84, i anledning af återremiss af utlåtandet N:o 44» N:o 85, i anledning af återremiss å utlåtandet N:o 60, Frän Yällofl. Borgare-ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-utskottets utlåtanden: N:o 311, i anledning af väckta motioner om anvisandet af årlig pension åt framlidne professoren, friherre Berzelii efterlemnade enka. Bifölls; och N:o 312, i anledning af återremisser å betänkandet N:o 242, angående dels Kongl. Maj:ts nådiga proposition om beskattnings-väsendets samt uppbördsoch redogörelse-verkets förenkling, dels enskilde i samma ämnen väckte motioner. Härvid förekommo: 1:0 Yttrandet pag. 4» i utlåtandet N:o 3i2, angående ärendets formela behandling. Godkändes. Med frånträdande af förut fattadt beslut, gillade Ståndet utlåtandet N:o 312. 3:o 5y punkten. Med frånträdande af förut fattadt beslut, godkände Ståndet Utskottets yttrande i betänkandet N:o 242, vidhållet i utlåtandet N:o 312. 684 Prot.-utdrag den 7 September 1848. och 4:o öfriga delar af utlåtandet N:o 312, Lades till handlingarna S. D.
Den innebär ett framskridande till lösningen af den stora frågan, nemi. genom diseussionen. Jag anser likväl, att denna discussion har en helt olika färgton och kraft att lösa frågan, alltefter som den äger rum inom detta Hus, eller i Const.Utsk., eller af offentliga myndigheter, eller uti tidningspressen. Delta är icke stället, c u Den 22 Maj. der egentligen djupt gående frågor skola utveckla sig, eller månne 1734 års lag ifrån början uppgjordes af R. St. sjelfva eller af en deras delegation? Alldeles icke; den var seklernes verk. Grundlagen, säger man, kan icke undergå förändringar ulan Konungens och R. St:s gemensamma beslut. Del är Coust.- Utsk. som utarbetar dem, och det finnes ingen annan auctoritet, undantagandes K. M., som kan utarbeta dem. Deri har nian rätt, men jag hemställer, om detta Const.Utsk. verkligen äger tid och tillfälle att under loppet af en riksdag, då mångfaldiga ärenden förekomma till R. St:s öfverläggning, så behandla ett enda ämne, att detsamma kan fullkomligt genomträngas, hvilket dock är nödvändigt, om de vilja se hvart deras idéer skola taga vägen. Under en riksdag har man icke tid och lugn nog dertill. Det vore således lyckligt för ett kommande Const.Utsk., om något under tiden emellan riksdagarne vore undangjordt. Alt Const.Utsk. är den myndighet, sorn slutligen skall lösa frågan, har icke Gr. Hamilton och icke eller jag förbisett, utan derom äro allas tankar lika; men frågan är, om man kan göra undan någonting och derigenom försätta ett kommande Consl.- Utsk. uti bättre tillstånd i afseende på frågans behandling än det nuvarande. Jag tror, att den frågan kan och bör besvaras med ja, och det är en sådan lösning deraf, som jag önskar. Jag tager mig friheten att underställa det af mig upplästa förslaget R. o. Adis pröfning, och anhåller om propos. derpå. Några bifallsrop hördes efter detta anförande. Frih. Hamilton, Hugo: Efter det anförande, som den siste värde talaren med fosterländsk värma för oss nu afgifvit, bar jag föga att tillägga, utan ber alt få till alla delar förena mig deruti.
Jag har höit, att jordbruk och andra näringar äro deraf i större behof, och jag vill således ej begära något mera för FabriksFonden, Härefter, uppå af Herr LandtMarskalkert gjord proposition, blef Betänkandet af Höglo!!. Bidderskapet och Adeln bifallet. Upplästes ett ProtocollsUtdrag från PrestStåndet, af den go Juli, hvaruti Ståndet förklarat, att sedan Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. BorgareStåndet nu förklarat, att bemäldte Stånd icke funnit skäl att instämma uti det tillägg, hvilket PrestStåndet och Hedervärda BonUeStåndet fogat vid deras bifall till StatsUtskottets Betänkande, rörande tillökning uti de Kongliga och Furstliga Hofven» StatsSummor, beslöt PrestStåndet för sin del, att med frångående af ofvanberörda tillägg , förblifva vid dess i allt öfrigt lemnade bifall till Utskottets nämnda utlåtande. Herr Grefven och LandtMarskalken: Nu sedan 3 Stånd äro om beslutet ense, är intet hinder för godkännande af den Expe - Den £2 Juli. e. in, didon, som upplästes den 7 Juli, och hvarvid intet annat var att erinia, än att Prestsarnt BondeStånden dervid gjort tilläggningar. Jag hemställer således, om icke Expeditionen får anses för justerad. Bifölls. Vid förnyad föredragning bifölls OeconomieUtskottets den 20 Juli på Bordet lagda Betänkande angående en ny och allmän reglering af de uti Riket nu antagna särskilda Vigtsorter. Till afgörande företogs StatsUtskottets, sedan den 20 Juli hvilande Betänkande, angående Utländska Gäldens indragandeoch inlösen. Bifölls. Herr Drufva, Thure, uppläste Följande; Sedan Riksens Högloft. Ständer alltid med synbar glädje begagnat tillfället att i underdånighet nedlägga inför Hans Majit Konungen och Hans Kongl. Höghet
Läkare för nu löpande statsregleringsperiod tillerkända rättighet att, under tillika stadgade vilkor, uppföras till pension å Allmänna Indragningsstaten, med afdrag derifrån af de pensionsbelopp de äga från AmiralitetsKrigsmanskassan uppbära, torde Eders Kongl. Maj.t, uppå vederbörande Departements-Chefs föredragning, i nåder besluta.» »Slutligen hemställer jag underdånigst, att här ofvan af mig åberopade utredningar och förslag, för såvidt de i nåder gillas och icke komma att nådiga Propositionen om Rikets tillstånd och behof biläggas, må, till närmare upplysning om de begärda anslagen, varda till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnade» Uppå tillstyrkan af Stats-Rådets öfriga Ledamöter täcktes Kongl. Maj:t till alla delar i nåder bifalla hvad nu i afseende på regleringen af utgifterna under Riksstatens Femte Hufvudtitel samt de för Sjöförsvarets behof ifrågasatta nya såväl ständiga som extra anslag blifvit af Departements-Chefen i underdånighet föreslaget; Och skulle om hvad Kongl. Maj:t sålunda nu härutinnan i nåder beslutat Utdrag af Protokollet till Finans-Departementet afgå, för att läggas till grund vid författandet af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om statsverkets tillstånd och behof, i hvad den komme att röra nämnde Hufvudtitel och Sjöförsvarets behof; hvarjemte de till detta statsregleringsärende hörande handlingar, med uudantag af Sjöförsvars-Komiténs merberörda underdåniga betänkande, hvilket, såsom detta Protokoll bilagdt, komme att den nådiga Propositionen åtfölja, skulle till vederbörade Utskott öfverlemnas. Ex Protocollo Fritz Rythén. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1862. UNDERDÅNIGT angående ett tidsenligt ordnande af Rikets sjöförsvar, afgifvet den 23 Maj 1862 af i Nåder förordnad® Konmiitterade. P. A. NORS T E I) T Ä SÖNE R KONGL.
Denna banas vigt i strategiskt, hänseende behöfver jag icke för detta hus utreda, i händelse att krig möjligen framdeles skulle komma att föras i dessa trakter; deremot torde det tillåtas mig att fästa Eder upmärksamhet pä den stora fördel, Nässjö linien härigenom eger före Laga-linien vid möjliga bibanors framtida utläggning, då de förnämsta svårigheterna, de som upstå vid öfvergångeu af de stora land t höjderna, bär redan äro öfvervunna. Då således bibanors anläggande åt östra kusten, de enda som gerna kunna förekomma, härigenom högst betydligt underlättas, och då dessa bibanor genom Nässjö-liniens antagande förkortas med 3 å 4 mil, kan jag svårligen inse huru man kan vara tveksam i valet. Tager man derjemte i betraktande att under ett krig nied Ryssland den östra kustens hamnar lätteligen kunna blifva blockerade, då all rörelse måste verkställas å de kommunikations-liuier, sorn finnas inom landet; besinnar man tillika att den östra kustens hamnar långt tidigare tillfrysa än den vestrås, så finner jag i allt detta nya anledningar att icke onödigtvis med 3 å 4 mil föröka afståndet till denna kust, och jag ser således äfven deruti nya fördelar af Nässjö-linieti. Det gifves ännu en synpunkt, utur hvilken man ej må underlåta att betrakta frågan, och denna synpunkt är rättvisans. Rättvisan fordrar att, vid bestämmandet af ett jern vägs-system, man må tillse att dessa viga kommunikations-anstalter må komma en så stor del af befolkningen som möjligt till godo. Nå väl, Mine Hrr, kasten endast en blick på kartan och betrakten de trapetsier, de oregelbundna figurer, som inneslutas af jernvägarna Gölheborg-Fahlköping-Jönköping-Göthaslröm-Malmö, eller Götheborg-FahlköpingJönköping-Nässjö-Malmö, och J skole,n ej ett ögonblick ifrågasätta att ej Nässjö-linien medför öfvervägande fördelar för ett långt större territorium och en långt större folkmängd. Det är svårt att göra sig en klar föreställning om de grundsatser, som ledt Utsk:t vid val af riktning för södra banan.
St. Prut. 1841). 4 Sand. 2 Afd. 24 Häftet. 3 Slatsoch Lag-Utskottens Betånkanden, N:o i25. att enär, efter det i i §. af i3 Capillet Rältegångs-Balken blifvit uppräknade de jäf, vid hvilkas förefinnande Domare är skyldig träda ifrån Rätten, 3 §. i samma Capilel innehåller: ’’Pröfvas jäf lagligt emot Härads hofding, Lagman eller Borgmästare i then stad, ther ej mer än en Borgmästare är, och Rådslufvu-Rätten ulora honom ej finnes domför; förord”ne Hof-Rätten en annan i hans ställe, på kärandens begjäran och kostnad, och stadne then kostnad sedan å then, sorn saken tappar”; men, till följd af detta stadgande, en del parter fingo vidkännas dryga kostnader, som tungt drabbade i synnerhet den mindre bemedlade, det måtte, då det icke vore förenligt med hvarken rättvisa eller billighet, alt den ene medborgaren skulle erlägga högre betalning än den andre, för att få sine rättsanspråk pröfvade och afgjorde, med ändring af nyssanförde 3 §. i 13 Capitlet Rättegångs-Balken, varda stadgadt och förordnad t, alt den kostnad, som, i anseende tili laga jäf mot Domare, uppstår i och för extra Domaren förordnande, må af allmänna medel utgå, dock all den extra Domaren dervid ej må ega att ber äkna sig högre sk juts och dagtracta menle, än Kongl. Maj:t och Kronan, likmätigt gällande Författning, i allmänhet och för närvarande består extra Domare i brottmål.
Mig synes att, då lagstiftningen ålägger en person att emot lösen afstå en betydlig del af sin egendom, del också tillhörer den att tillse, att denna person erhåller full säkerhet för lösens utbekommande. Således anser jag att §:n borde hafva haft en lydelse, som gått derpå ut, att när delegarne i skifleslagel icke kunde komma öfverens om den ersättning, som skulle i och för skog gifvas, egde den personen, som erhåller skogen, rättighet att, om lian erbjuder säkerhet, lösa skogen; samt vidare, att skiftesmannen skulle vara skyldig, att när delegarne icke kunna derom komma öfverens, bestämma dels löseskillingen, dels tiden, inom hvilken densamma skulle erläggas, samt när averkningen skall ske. Jag har visserligen under detta plenum sysselsatt mig med upsältandet af ett redaktionsförslag, men jag vet icke, om jag nu vågar upläsa detsamma. Under det andra ledamöter yttra sig i denna vigtiga fråga, skall jag ytterligare genomse detsamma. Gr. Sparre: Då denna fråga onekligen är en af de vigtigaste, som förekomma uti detta Betänk., och då både vid innevar:de och åtskilliga föreg:de Riksdagar flere motioner blifvit väckte, så väl uti detta ämne, som i afseende på skogshushållningen lill förekom - 14 Den 13 November. mande af skogarnes uthuggning, ansågo Utsk:n det vara deras pligt att åt ämnet egna en synnerlig upmärksamhet. Det förslag, som är för R. o. Ad. genom förevar:de Betänk, framlagdt, öfverensstämmer hufvudsakligen med det Utlåt., hvilket pä afdelntn upgjordes, men det har, till följe af de modifikationer, hvilka ledamöterne af BondeSt. i Ulsk:ns plenum påyrkade, erhållit den lydelse, som det nu har. Hvad först angår den af Utsk;n föreslagna afverkningsliden af 5 år, som Frih.
Ankom till Exp.-Utsk. den 1 Not. Betänkande, ofver väckt motion, om ändring i Kongl. Förordningen om Skogarne i Miket den 1 Augusti 1805. Till Allmänna Besvärsoch Oeconömie-Utskottets handläggning har Hedervärda Bonde-Ståndet remitterat en af Pi*iksdagsfullmägligen Eric Persson från Upsala Län väckt motion, hvari yrkas, att, på grund af den rättighet, hvarje hemmansegare inom Härad, enligt förenämnde Kongl. Förordning, eger att å Härads allmänning erhålla utsyning, den Konungens Befallningshafvande medgifne rättighet att fridlysa Härads allmänning, hädan - Lagsamt Allvi,. Bes voch OceanUlsks Betänkande N:o a3. 25 danefter måtte upphöra, såsom oförenlig med Häradets eganderätt och medförande kostnad och besvär för Interessenterne i allmänningen. Detta mål, hvilket Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet ansett sig böra gemensamt med Lag-Utskottet behandla, hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och eijär en närmare uppsigt och vård öfver de allmänningar, hvartill Häraden innehafva eganderätt, från urminnes tid varit åt dels Härads-Rätterne, dels Konungens Befallningshafvande uppdragen, samt ändamålet härmed icke synes hafva varit annat än alt förekomma, att icke den ene delegaren på de öfriges bekostnad skulle draga nytta af allmänningarne , samt att lägga hinder i vägen för skogens utödande derå; så och då enahanda hushållningssält på samma grund framdeles, såsom hittills, synes böra bibehållas, helst det icke står Interessenterne fritt alt dylika samfälligheter sig emellan fördela, anse Utskotten sig böra vördsamt tillstyrka, att Eric Perssons ifrågavarande förslag icke må bifallas. Stockholm den i November i834. Ankom till Exp.-Utsk. ilen i Nori Utlåtande, i anledning af väclct motion, om förklaring angående beståndet af de å Sockne-allmänningarne be~ fintliga intägter. Uti ett hos Högloft.
• Efter förebild af de mera betydande musikföreningarna i utlandet, beslöt äfven Filharmoniska Sällskapet i Stockholm i oktober 1888 att inbjuda allmänheten till abonnemenlsteckning för Sällskapets konserter. Denna inbjudan omfattades med så lifligt intresse af Stockholms musikälskande allmänhet, att ej mindre än 424 abonnenter och passiva ledamöter under arbetsåret 1889 — 90 ingingo i Sällskapet. Filharmoniska Sällskapets Styrelse får äfven i år inbjuda den musikälskande allmänheten i hufvudstaden till teckning af abonnement å de tre konserter, som Sällskapet har för afsikt att gifva under nu instundande arbetsår. Bland de musikverk, som, om ej oförutsedda fall inträffa, k o m m a att af Sällskapet uppföras, äro några redan omnämnda i Idun. Med en orkester, som under ledning af Filharmoniska Sällskapets dirigent och under namn af Filharmoniska Symfoni-Orkestern börjar sin verksamhet instundande november månad, har Styrelsen för Filharmoniska Sällskapet träffat aftal o m biträds vid Sällskapets samtliga abonnementskonserter under i fråga varande arbetsår. Likaledes har Styrelsen fogat anstalt därom, att om möjligt en gång i månaden kammarmusik kommer att af nämnde orkesters förnämsta medlemmar utföras vid den sedvanliga pausen under Sällskapets ordinarie repetitionsaftnar. Styrelsen vågar hoppas, att dessa åtgärder komma att af hufvudstadens musikvänner omfattas med välvilja och intresse, så att Sällskapet därigenom blir satt i tillfälle att i musikaliskt hänseende motsvara nutidens berättigade kraf. Abonnements-afgiften är den samma som under föregående åren eller 1 0 kronor, o c h eger abonnent närvara vid Filharmoniska Sällskapets alla öfningar samt disponera en biljett till hvar o c h en af dess tre konsterter. Anteckningslistor finnas tillgängliga hos de flesta Herrar Bok&amp; Musikhandlare. Stockholm i september 1890. Filharmoniska Sällskapets Styrelse. med smör, i densamma nedlägges en sönderskuren lök med något litet buljong.
Klagan öfver likgiltigheten för kyrkans angelägenheter och undervisningsväsendet, äfven hvad de i sednare tider inrättade folkskolorne angått, har sedan vid hvarje Riksdag försports. Vid 1850 års Riksdag föreslog jag, på detta rum, inrättande af ett EcklesiastikColl., sådant det från början varit ämnadt, men fick derför icke en enda röst inom vederbörande Ulsk., och frågan förföll äfven inom Stånden. Vid den påföljande Riksdagen vann samma mitt äfven då väckta förslag understöd af Hr v. Hartmansdorff, bifall både af Utsk. och R. St:r, som beslöto en underd. anhållan, att K. M. ville till denna Riksdag framlägga för Ständerne förslag till detta embetsverk. Vi hafva sedan af de från fiiskopar och Consistorier ingifna underd. Utlåt, i ämnet erfarit att de nu, såsom fordom, afstyrkt inrättande af Consistorium Generale, undantagande inom ett stift, och märkeligt nog just det stift, der söndringarne inom kyrkan varit störst. Och fastän K. M. i nåder bifallit och för R. St:r framställt förslag om inrättande af andra slags Collegier eller Byråer för materiel förkofran, så har icke något för de ecklesiastika ärendernas bästa blifvit föreslaget. Visserligen är under tiden gällande det stadgande i 1686 års Kyrkolag, som innehåller: »att om någon Biskop försummar sitt embete, och förmaning af Consistoriales och Erkebiskop icke hjelper, eller, som det kallas »utslår», så skall Biskopen, efteranmälan, från sitt embete satt varda; men denna hotelse hvilar uppenbarligen på en alltför slipprig grund: kontrollen inom egel Consistorium. Och månne icke konungamakten, såsom Kyrkans öfverhufvud, också är något slipprigt baserad: äro icke Biskoparne och det högre presterskapet maktägande inom Const:s och StatsUtskm, att granska åtgärderne inom Konungens Regering, väcka åtal mot densamma, föreslå lön och underhåll för dess ledamöter, att icke tala om anslag af ändå grannlagare art.
Härad af nämnde Län och hvilka, i anseende till Sveriges och Norriges förening, skola vara af den allmänna vigt att icke Häradet ensamt bör desamma påkosta; samt 3:o Carl Ericsson frän merammnde Län hemställt, Betänkan den. i43 att, som de i Wermland på Statens bekostnad anlaggde nya vägar ännu ej blifvit lagligen indeldte på de hemman, som skola dem i framtiden underhålla, kostnaden för sådan vägdelning ej måtte drabba berörde hemman, helst de fått vidkännas utgift för vägarnes anläggning samt ytterligare komma att för deras vidmakthållande betungas. Utskottet, till hvars handläggning desse Motioner blifvit remitterade, får, i anledning deraf, andraga, att enär vägars förbättrande, anläggning eller underhåll i allmänhet, jemlikt Lag och Författningar, böra bekostas af vederbörande Jordägare i de orter, der vägarne äro belägne och hvilka egentligast hemta förmånen af förbältringarne i denna del och ifrågavarande vägar icke synas vara företag af större omfattning för det allmänna, kan Utskottet destomindre tillstyrka de fordrade bidragen dertill af Statens tillgångar, som flerfaldige enahanda anspråk på uppoffringar å Statens sida för vägars upphjelpande och underhållande i andra orter deraf skulle föranledas. Utlåtande, angående LåneAnslag till en Brobyggnad öfver Tranarps Å. (u.-a.) Hederv. BondeStåndet har till Utskottetj remitterat ett Memorial af RiksdagsFulimäktigen Paul Jönsson från Christianstads Län, deruti, med anmälan, att endast på en Färja vägfarande kunna färdas öfver den i44 StatsUt skottets så kallade Tranarps Å, hvilken uti Christianstads
— Man inser numera nära nog allmänt de fördelar, som i flera hänseenden bcredts både länets studerande ungdom och det allmänna genom skolans flyttning; och ett lilligare intresse, än förr varit fallet, synes hos allmänheten hafva blifvit väckt och för skolan underhållet genom det tillfälle till daglig beröring, som emellan skolan och allmänheten nu inträdt. — Som bidrag blifvit anskaffade för uppförande af bostad åt ungdomen, har, på sätt Eders Kongl. Maj:t i nåder tillåtit, skolhusbyggnaden blifvit försedd med påbyggnad af en öfre våning, der contubernium kommer att inredas. Med hänseende dertill att kostnaden förungdomens underhåll skulle i betydlig mån förstorats, om contubernium icke funnits och skolans framgång till en del varit beroende deraf att länets ungdom kunde för ett billigt pris vid skolan underhållas, har Läns-Styrelsen haft all möda ospard för att hos landets invånare bereda bidrag till contubernium. Då likväl det nya skolhuset ännu icke är färdigt, har undervisningen efter skolans flyttning hittills måst meddelas i hyrd lokal. Denna omständighet torde möjligen hafva föranledt en och annan olägenhet; men undervisningen har dock oafbrutet fortgått och skolan tillvunnit sig en så ökad uppmärksamhet att ynglingar från flera af närgränsande länen blifvit hitsände för undervisnings erhållande. Fri bostad har ock varit till ungdomens begagnande upplåten i den mån utrymmet sådant medgifvit. Genom testamente utaf aflidne professor Zetterström i Upsala är hans betydliga bibliothek skänkt till Frösö skola; oell på Frösön f mil härifrån, enkom för detsamma, en passande byggnad uppförd. Numera är en katalog öfver bibliotheket upprättad, upptagande 10,000 band, men anledning torde vara att befara det skolungdomen, till följe af bibliothekets aflägsenhet, icke kan af detsamma begagna sig på det sätt afsett varit, utan att ändamålet med gåfvan i det närmaste förfelas. Det vore derföre af vigt att medel kunde beredas för bibliothekets flyttning hit till staden, hvarigenom ej mindre ungdomen än länets invånare i allmänhet kunde få begagna de skatter, som bibliotheket innehåller. Östersund, å Lands-Kansliet den 1 Oktober 1818.