Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Juni 1866. » » » » Preste-Ståndet den 18 » » » » » » Borgare-Ståndet den 19 » » » » » » Bonde-Ståndet den 19 » » Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse angående statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, hamnbyggnader och kanalarbeten, äfvensom sjösänkningar och andra v attenaftappnings företag m. fl. dylika föremål. (Stats-Utsk:s Uti. N:o 78 samt Mern. N:ris 118 o. 131.) S. A. K. Jemlikt hvad i den underdåniga skrifve! sen angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjette Hufvudtitel blifvit tillkännagifvet, få Rikets Ständer 1 underdånighet afgifva yttrande rörande de under innevarande Riksdag genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner eller inom Riks-Stånden gjorda framställningar Rikets Ständers pröfning underställda frågor om statsbidrags beviljande för väganläggningar och vägför b ättringar, hamnarbeten, kanalanläggningar, sjösänkningar och vattenaftappningar till beredande af odlingsföretag. A) Väg anläggning ar och v äg förbättring ar. l:o. För anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, anvisade Rikets Ständer vid sistlidna Riksdag för då instundande statsregleringsperiod eller åren 1864, 1865 och 1866 ett årligt anslag af 150,000 R:dr. Och har Eders Kongl. Maj:t, i Sin nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, föreslagit, att till enahanda ändamål måtte, för år 1867, anvisas ett lika belopp; Rikets Ständer hafva, i öfverensstämmelse med högstberörda Proposition, för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Dessutom, om man vill beröfva Statsverket en inkomst och påbörda det en utgift, kan man upfmna ett lämpligare medel än ulgifvandet af ett för ringa silfvermynt, hvarmed måhända ingen är belåten, när det en gång kommer ut i allmänna rörelsen. Jag tror, att tiden snart är inne för införandet af ett decimalsystem, hvarom fråga redan vid sisth riksdag förevar, och måhända hafva vi alt emotse stora förändringar i vårt myntsystem, och under sådana förhållande är det väl mindre välbetänkt, alt införa ett så litet mynt som det föreslagna. Om nu decimalsystemet införes, och 1 r:dr rgs, hvilken blifvit anlagen lill mynlenhet, följaktligen kommer att delas i 100 delar, så skulle det lilla myntet utgöra 12j: sådana delar eller ett bråk, som icke lärer vara lämpligt att utsätta å något mynt. På grund af alla dessa skäl jemte de, sorn uplagas i min afgifna reservation, anhåller jag om afslag å Utsk:s förslag. Uppå härefter af Gr. Lagerbjelke, Gustaf gjord förfrå gan, uplyste underl. Ridd.-Sekret. alt BondeSt. enl. ankommet prot. utdrag bifallet BankoUtsk:s förevar, utlåt., men att någon underrättelse om af de öfrige RiksSt:n i detta ämne fattade beslut, ännu icke blifvit R. o. Ad. meddelad. Gr. Lagerbjelke: Genom BondeSt:s, R. o. Ad. nu med delade beslut hafva de här framställda anmärknme ang:de det föreslagna myntets svårhandterlighet för allmogen blifvit bäst vederlagde. Jag torde således icke behöfva ingå i någon närmare bevisning, att samma mynt kan antagas, oaktadt litenheten, hvilken dessutom i flere afseeuden medför betydlig fördel, såsom då det skall afsändas med posten eller medhafvas på resor, för att der med bestrida liqviden af brutna summor m. m. Att detta mynt i allmänna rörelsen vid iiqvider och köpslut är behöflig!, torde erfarenheten redan vitsordat, och att del är framför 4 sk. i koppar serdeles beqvämt, torde få anses ostridigt.
Se Siats-Utskottets Betänkande N:o 90. — N:o 59. angående de uti Ordinarie räntan ingående persedlars ( 95 ) omsättning och förenkling samt om förändring i nu gällande stadganden i afseende på indelta räntors och kronotiondes utgörande och de årliga markegångs-prisens bestämmande. Propositioner och Skrifvelser, Konungens Nådiga. — N:o 60. angående ersättning för omkostnader i anledning af deras Kongl. Höghelers, Kronprinsen och Kronprinsessans förmälning. VI. B. 496. VII. 49. A. 84. — N:o 61. rörande anstånd med föreskrifven ränteoch kapital inhelalning å de till hamnbyggnaden i staden Cimbritshamn beviljade lån af allmänna medel. VIII. B. 517. A. 556. IX. E. 56. — N:o 62. angående beredande af tillfälle för elt antal industriidkare och arbetare alt besöka industri-expositionen i London. VI. B. 268, 273, 396. A. 405. E. 411. VII. U. 118, 121. A. 167. — N:o 63. angående hospitalernas förbättring och underhåll. VI. 177, 196. R. 209. VIII. B. 622. IX. 21. A. 23. E. 283. — N:o 64. angående provinsen Jemtlands rotering. VI. 177. R. 209. VIII. B. 595. IX. A. 20. E. 187. — N:o 65. angående väckt fråga om det i kronans förråd be finteliga äldre, till krigsbruk oanvändbara, krots omarbetande till bergskrut. VI. R. 176. VIII. B. 358. A. 374. E. 560.
Hans skinnbyxor hade ursprungligen varit gula, liksom ullstrumporna hvita och skorna svarta; men tid och dagsverken hade bortnött färgernas skarpa motsatser: de hade numera starkt tycke af hvarandra och liknade hvar för sig kanske minst sig sjelfva. Endast rockens mörkbruna färg trotsade ännu, på halsstarrigt Dalkarsmanér, föränderligheten. – «Hvad är ditt ärende, min vän?« – frågade Gustaf, vänligt, och vinkade Matts till sig i fönsterfördjupningen, der konungen stod. – Ä’ det du, som ä’ kungjen?« blef första svaret. – «Ja visst. Och hvad heter du?« – «Matts i Säfsen.« – «Nå hvad vill du, min kära Matts?« – «Jag vill ha igen fars ko.« – «Huru har den kommit bort?« – «Jo, ser du, när länsman kom för att ta ut skatta’ hos far, så tycktje far, han, att kröningsgärda va’ för stor och sa’: dä hade varit bättre, att du blifvit okrönt.« – «Det var ett opassande uttryck af din far, Matts.« – «Ja, så tyckjer du; men länsman han tycktje dä passa’ bra, för att knipa fars enda ko.« – «Hvad vill det säga? – «Jo han sa’ att dä far sa’ va’ «kli med ler och potatis«2, som kungjen inte kunde smälta, utan att dä skulle kosta nackjen på far, om han inte släppte till koa och länsman högvederbörligt gaf an saka. – «Har din far klagat hos landshöfdingen?« – «Jo dä ska du se! Ne-ej, slugare ä’ han väl än så. Den ena korpen huggjer inte ut ögat på den are, säger ordspråket. Då hade han fälla fått huda full af stryk med på köpet.« – «Aha! står det så till i din hemort . Nå, Matts, hvad vill du att jag skall göra?« – «Inte vara rädd för länsmans dumma prat om «kli med ler och potatis«; ty far vill, fan ta’ mej! inte förge dej; och så ska’ du låta far få si ko igen.«
N:o 144. Motion N:o 288, om ändring i föreskrifterna angående rösträtt vid or ganist-, klockareoch skollärareval. Sammans. Lagsamt Allm. Bcsv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 25 och Mern. _ — Motion N:o 289, om importtull å malen sponmål eller mjöl och gryn. Bevilln.-Usk. Betänk. N:o 8 samt Mern. N:is 13 och 19. R. St. underdån. Skrifv. Motion N:o 492, om statsbidrag å 200,000 R:dr, deraf ena hälften såsom anslag och andra hälften såsom lån, för anläggande af en brobyggnad öfver Göta eif. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. Motion N:o 529, att de protokoll, som hållits vid Förstärkta Stats-Ut skottets sammanträde den 6, 7 och 11 Augusti 1863, måtte varda lill 76 trycket befordrade och bland Riks-Stånden utdelade. Exped.-Utsk. Utlåt. Rusthållare, om ändring i Kongl. Resolutionen den 9 December 1766 samt tjenstgörings-reglementet den 1 Mars 1819, i fråga om befrielse för Rusthållare att, då remonthäst, utan hans vållande, befinnes obrukbar, 1 stället anskaffa annan tjenstbar häst eller klippare. Motion N:o 277. Allm. Bcsv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Rustllillgspersedlar, angående Ruslhållarnes i Skåne befrielse från deras anskaffande och underhåll. Se Rustningsskyldigheten. Rustllingsshyldigheteil i Skåne, angående Rusthållares befrielse från skyldigheten att anskaffa och underhålla rustningspersedlarne samt nämnde skyldighets öfvertagande af Staten. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Ryda kungsgård, om öfverlåtelse af den derunder lydande lägenheten Ängstorp till Nysätra socken för inrättande af en s. k. byskola. Motion N:o 220.
Bokens lämplighet som pris I d u n 1898 (n-r 1 felas) Kjolar af Siden, Kläde, Moiré I d u n 1894 (komplett) 2: 25 vid Idrottstäflingar. (S. T. A. 58952) och Flanell. I d u n 1895 (julnumret oberäknadt) 2: 50 I d u n 1896 (d:o d:o) 2: 50 Prima kvalitéer. Billiga piiser. Iduns j u l n u m m e r 1894 0: 20 Läkare: Prospekt i SandBarngarderoben 1898 (12 n:r) 1: — Drottninggatan 73 C, Professor bergs bokhandel. K a m r a t e n 1894 (n:r 19 felas) 1: 50 STOCKHOLM. Rosendahl. telef. ningar p r tel. Kamraten 1896 (komplett) 2: — Profver sändas på begäran franko. Österm. Kamraten 1897 (n:r 18 felas) 2: — Kamraten 1898 2: — Brunn, B a d o c h Sanatorium. Turisten (19 n:r) 1: — Säsong: Maj — Sept. Härligt, fuktfritt läge V i d rekvisitionen, som skall åtföljas af l i - (patenterade). i Stockholms skärgård. Yppersta järnvatten. kvid, torde noga uppgifvas, hvilken af ofvanStor isoleringsförmåga, 50 % lättare än de L ä m p l i g kurort för fall a f blodbrist, magnämnda årgångar som önskas. vanliga. Vackra och hållbara från och tarmsjukdomar, konvalescens m. m. EXP. AF IDUN. Vidsträckta promenader. Bästa lägenhet för hjulsport och segling. Obs. Rikstelefon n:r IG. do » Iduns romanbibliotek. 0: 75 SLUTFOR SALJNINGEN d:o » » hjälpreda 0: 50 i modehandeln 54 Vesterlånggatan fortgår d:o &gt; Kamraten 0: 75 till den 30 j u n i.
B. N:v 11, 12, NMg Ss Den n October. ning till Barquen xä dess förstctt, enär Nu dessa afbetäliiingar till ,812 ärs stut, eudast Succesive i nion af BanquenS werkciiga för sträck, maar komma att werkställas, dels ock af det öfwerffott i Stats . Werkels inkomster, som genom d.t en del inkomst titlar, säsom förnäm ligast Tull. Post. Chartä Sigillatä. och Numer Lotlerl medlen, torde öfwerstiga Stats anstagen, kan blifwa att tillgä. H,vilket allt Riksens Ständer härmed fä Eders Maj:t i underdäniZ het lillk nnagiiwa. Rikscits S.änder framhärda m. m. Den rr Octobee. 83 VxxNä ocU xa-Ur!nil kor LllL Liloäsn n OcU»b. lgi^- Stormägtigste Allernädlgste Konung. ^ anledning af Riksens Ständers, ystd ös.oerständne Riksdag, andragne underdäniga anhällan oni Eders Kongl Maj:ts Nådiga sanclim. ä den af dem foresta,gne f rklaring öfwer 7. Cap. i. Z. Rätiegängs-Balken, alt fastän eslagit, att, sä wäl till befordran af säker och adgav Lagstipnmg, som till förekommande af stjllge missbruk, en serskild författning mätte lfärdas i afseende pä wiss., omständigheter an. aen de Jntekning ä fast Egendom. Eders Majit ar i detta ändamäl til! Riksens Ständers pröf. ing fyra ser still da stadgande» föreslagit och Esens Ständer fä nu, sine i anledning deraf »tade beslut, Eders Maj:t i underdänighet stverlemna. Det Första stadgandet:
Direktioner för fourageringen erhållit uppdrag att för Kronans räkning besörja remonteringen, hästarnes sjukvård och skoning samt lysning i stallen och stallpersedlarnes underhåll, i afseende på förvaltningen endast innehåller det allmänna stadgande, dels att de i stat för dessa ändamål bestådda anslag, hvilka af Direktionerna skulle få lyftas från Stats-kontoret, emot redovisning inför Kammar-rätten, icke finge öfverskridas, och dels att, örn, genom inträffande omständigheter, någon gång brist skulle uppstå, anmälan derom borde göras bos Kongl. Maj:t, som genom anbefallande vakanser ville förordna om bristens fyllande, sedermera, Kollegium veterligen, icke meddelats någon särskildt föreskrift huruvida dylik anmälan borde ske ej allenast vid de tillfällen, då tillgång till bristens betäckande med öfverskott å någotdera af anslagen för de öfriga ofvan om förmälda ändamålen saknades, utan ock vid de tillfällen, då sådan tillgång finnes att påräkna. Uppfattande ifrågavarande stadgande i 1830 års Kongl, bref på sistnämnde sätt, har Svea artilleri-regemente, enligt hvad Revisorerne anmält, så väl i särskilda redogörelser för remontering, skoning, hästmedikamenter samt lysning och stallpersedlar redovisat de för hvarje af dessa fyra behof i stat uppförda medel, som ock, när utgifterna för någotdera af dem öfverskridit anslaget, om än öfverskott å annat anslag varit till finnandes, för bristen hos Elders Kongl. Majit i underdånighet begärt ersättning.
Och då det beror på Adeln, att Den io Augusti e. m, 75 en sådan Contraproposition afslå eller bi-, falla, bunde jag ej finna den minsta fara att bifalla Friherre Cederstrnms förslag, Sadan var mili mening, möjligtvis har jag illa uttryck t den. Herr Hjerta_, Gustaf: Jag kan ej fatta. att Ridderskapet och Adelil har rätt frånkänna sig sin rättighet såsom Stånd. P,å skulle möjligtvis de andra Stånden er\ annan gång kunna frånkänna sig rättigheter till förmon för Konungamakten, pcb de skulle åtminstone hafva ett prejudicat för siguti Ridderskapets och Adelns förr hållande, Då detta Stånd är en fjerdedel pf Representationen, och då i Grundlagen tydligen är stadgadt, hnvji Kongl. Maj:ts Propositioner om förändring af Grundla-: garne böra, utan någon .discussion, till konstitutionsutskottet öfverlemnas, så tror jag, att förhållandet mellan Kongl. Maj:t och Rikets Ständer är stadgadt. Någon annan rättighet vill jag ej tillerkänna Konungen. Om Ridderskapet och Adeln gifyer en concession, stridande emot Författningens anda, så får af samma skäl Ridderskapet och Adeln ej klandra de concesr sioner, hvilka de andra Stånden kunna gifya, och sorn möjligtvis förstöra den lilla grad af sjelfständighet vi ännu ega. Deiir na concession skulle helt och hållet förstöra andan af vår Representation på fyra Stånd, och jag tror, att den skulle skada i lika grad, som den värde proponenten 76 Den 10 Augusti e, m. trott sig kunna göra Ståndet en tjenst dermed. Det säger sig sjelf, att det är i högsta måtto oriktigt, att inblanda Regeringen mera än man bör, och draga den ner uti dessa speciella förhållanden, från hvilka den borde vara fri. För det vissa personer springa och tissla och tassla, samt söka inbilla Kongl.
Mora. litt. a, ang:de aflöningen för ExpeditionsSehrelcraren. Frih. TersmedenWilh. Fredr.: Stånd hafva för Exped.Sekret:n vid LandtförsvarsDepart. bestämt aflöningen till 4,500 Rdr, så hemställer jag om icke R. o. Ad. skulle, för konseqvensens skull, med afseende på Exped.Sekretm vid SjöförsvarsExped., fatta samma beslut. Hr v. Schantz, Malcolm Gustaf: Jag instämmer med Frih. Tersmeden. Den härefter först till bifall å förev:de mom. framställda propos:n besvarades med blandade Ja och Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle att aflöningen för ifrågav:de Exped.Sekret-, i öfverensstämmelse med K. M:s Propos., bestämdes till 4,500 Rdr Rmt, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Mom. litt. b, ang-.de aflöningen för Expeditionens Kopist. Hr v. Schantz: Då R. o. Ad. behandlade enahanda fråga i afseende på LandtförsvarsExped:n, bestämdes att beloppet icke skulle Den 8 Juli f. m. 159 ställas till K. M:s disposition, utan utgå såsom förhöjd aflöning för Kopister. Här är 1111 visserligen icke någon jemkning beträffande aflöningen af Utsk. föreslagen, men för-konseqvensens skull yrkar jag att samma förhållande måtte ega rum med hänseende till sjöförsvarets, som landtförsvarets Kopister. Frih. Tersmeden:
Föredrogs å nyo Allmänna Besvärsoch OeconomiasUtskottets den 25 sistledne Februa - 3' 6 Den 24 Martu, f. rn. rii afgifna samt den ! Q. dennes på bordet lagda Betänkande, i anledning af väckt fråga om nöd» vändigheten af förklaring i vissa delar af bong!. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 3. April 1 P1 6, om öfverenskornmelscr rörande Presteräuigheter. Herr von Hauswolff, Carl Gustaf Reinhold: Om Högicflige Ridderskapet och Adelu samt de öfrige Respective RiksStånden skulle finna skäligt bifalla Utskottets nu upplästa Betänkande, hvarigenom tillstyrkes fastställelse af de äUre Contracter, hvilka emellan Herrar Pastorer orh vederbörande Tiondegifvare om en b stämd Tiondesättning blifvit träffade \ får jag dock äran anmärka det förbehåll, hvartill ser* skilda omständigheter föranleda, att Gottland i di nna del må fiån Rikets öfrige provincer undantagas, emedan å sistberörde Land ifrån äldre tider tillbaka emellan Tionde-tagare och Tionde-gifvare varit stridigheter, hvilka slutligen under Drottning Christinas tid genom Regeringens bemedling blifvit på sitt sätt btlagde eller rättare sagdt tills vidare döfvade, me-' deist en upprättad afhandling eller så kallad ConventionsStadga, som dock icke vunnit sanction för everdeliga tider, utan sedan Kongl, filaj.ts och Kronans andel i Tionden jemväl blifvit till Gottlands Presterskap öfverlåten , har Presterskapet vid hvarje Regementsförändring sökt och vunnit ytterligare prolongation af förberörde ConventionsStadga och Donation.
Ständer Statsoch P.evillnings-Utskotten vördsammeligen , att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i un - Silf, Den 2 2 Juli. i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täck" tes låta till vederbörandes underdåniga efterrätt telse och behörigt iakttagande af hvad sålunda stadgadt blifvit, härom utfärda Dess förnyade Allmänna Nådiga Kungörelse, samt att énahanda friheter och eftergifter måtte förunnas de barn som ifrån alla andra i Riket antingen i Stad eller å Landet varande och vederbörligen auctoriserade Barnhus-Inrättningar utlemnas till uppfostran på Landet. Hvad den sökta eftergiften af Bevillningen angår; så har Bevillnings-Utskottet uti dess Betänkande, angående den Allmänna Eevillningen, redan föreslagit befrielse från Capitations och öfriga Bevillnings-Afgifter för sådana barn till den ålder, som Tjenstehjons-Stadgan af deri 15 Maj 1805 föreskrifver, och hvarvid Utskottet nu icke har något vidare att tillägga. Till Riksens Höglofl. Ständers eget ompröfvande hemställes allt detta vördsammeligen. Stockholm den Ig Juli 1815- På Riksens Höglofl. Ständers Statsoch Bevillnings-Utskotts vägnar, På Höglofl. Bidd. och Adelns Ledamöters vagnar Carl Stellan Mörner. Carl de Geer. 4 På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Carl von Rosenstein. Olof Bjurbäck. På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar Carl Fr. Landberg. Nils Limnelius. På Hederv. Eonde-Stån.dets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. Joli. Olsson Longberg. Uppläst Den 2 8 Juli. 8113 Uppläst hos Hög!. Ridd. och Ad. den 22 Juli. Högvörd. Prest-Ståndet den 22 _ Vallöf], Borgare-Ståndet den 23 ' Hedetv. Bonde - Ståndet den 22 Riksens Högloft.
Pä samma stal, och da billigheten synes fordra att den producerande utan hinder bor kunna anwän a, förwalta och föryttra sin producerade wara, samt lättheten till födoämnens anskaffande pä allt satt bör befordras, wagar Ridderstapet och Adeln nu hos Eder Kongl. Majit i underär-iamt ar-hälla, det täcktes Eder Kongl. Majit tilläta och genom Nädig förordning stadga, att, pä likasätk som angående Spanmals-handeln redan ar förord-urdt, Landtman af alla Ständ mätte mcdgifrvas oinskränkt frihet, att ritav afseende pä tid och ställesä in-som Utrikes uphandla Victualie - Dcn 3o April. 1023 alic-waror, dem upplägga och transportera» samt äter hwar som halst försälja, utan hinder af hwad förre författningar innehälla, samt att rörande Victualie-handeln samt utminuteringen i staderna mätte följas enahanda förhällande, som wid Spannemäls-handeln, enligt Kongl. Eommerce-Collegii kungörelse af de zl Maj ^790, äga rum: anseendes Nidderskapet och Adeln Allmänna Lagens stadgande om Landsköp sä mycker mindre wara för ett fritt förytkrande af alla siags Victualie-waro hiuderligt som den af Högstsalig Konung Oustsf lil widtagne wisa Författning om fri handel med den under namnet Mclualier wisterligen inbegripna betydliga waran Spannemäl, icke warit ansedd emot nyst äberopade Lag-stadgande stridande. Dä under detta Riksmöte Riksens Ständer funnit sina bemödanden att befordra närings-friheten alltid mötte af Eder Kongl. Majus Rädiga gillande, gör sig Ridderskåpet och Adeln äfwcn det underdäniga hopp, att denna Destmed erkända grundsatser bfwerensstammande anhällan matte winna Eder Kongl. Majsts Nådiga bifall.
Han lärde sig den antika mytologien i Ovidius och Telemak; han lefde i de nya världar Robinson och det Befriade Jerusalem öppnade; han trotsade den Gottsched-beundrande faderns smak och svärmade med modern för Klopstock, sedan han redan lärt sig en massa af 1700-talets äldre tyska dikter utantill. Den bibliska världen öppnade sig först för honom med Merians kopparstick och sedan – likaledes vägledd af modern – i bibeln själf, där han med hänryckning fördjupade sig i de österländska nejder hos hvilkas herdefolk han fann »den största ensamhet och det största sällskap». Hans kärlek till bibeln ledde honom senare till studiet af grekiska och hebräiska, men här, som i fråga om latinet och de lefvande språken, hade han stor svårighet för grammatik och lärde sig genom den nästan intet; däremot ägde han den största lätthet för språkens anda, hvilken han inhämtade genom läsande och talande. En rimmad latinsk lärobok, liksom en rimmad geografi, förljufvade mycket hans mödor på dessa kunskapsområden. Italienska lärde han genom att lyssna till de lektioner fadern gaf systern; engelska inhämtade han af en engelsman på samma gång som fadern och systern; franska lärde han genom sin förtrolighet med de franska inkvarteringarna under det sjuåriga kriget och genom sina då dagliga besök på den franska teatern, hvilka snart gjorde honom i stånd att ej blott deklamera Racine och Corneille, men att själf skrifva franska pjeser, som nu också af honom och hans vänner uppfördes på teatern i mansardrummen. Genom faderns och moderns intresse för teckning och musik började han öfva båda delarna mycket tidigt. På de många kartorna i faderns rum reste far och son i tankarna, och modern lyssnade lika ifrigt som sonen till husfaderns omständliga skildringar af märkvärdigheterna i främmande land eller af berömda resandes äfventyr. Faderns uppfostrande ifver sträckte sig ända ned till danskonsten, och det var vid ljudet af hans flöjt Goethe och hans syster först rörde sig i gavott och menuett! Rådet Goethe var en af de fäder, hvilka en son lär sig uppskatta först när han ser tillbaka på hans inflytande.
Län tillstyrkta löneförbättringar; inom Ridd. och Adeln af Hr Rosenqvist af Åker shult; att, i afseende på de 3:ne sistnämnde, Förslaget icke borde bifallas, derföre, att man borde antaga, alt de år 1810 tillskapade LänsStyrelserne i Jemtland och Norrbotten snart borde upplösas och Jemtland återförenas med WesterNorrlands Län samt Norrbotten med Westerbottens, hvarigenom LandsKamererarnes m. fl. nya löner i Jemtland och Norrbotten blefvo Staten besparde och LandsKamererarens i Westerbotten löneinkomster åter förökade. Och är inom Hederv. BondeStändet den för desse 5 LandsKamererare föreslagne löneförbättring af någre Ledamöter bestridd, men af andre åter medgifven, Sorn, efter hvad Utskottet veterligt är, någon fråga nu icke blifvit väckt om upplösning af de i Jemtland och Norrbotten varande LänsStyrelser, och det skäl sorn Herr Rosenqvist deraf hämtat för sitt bestridande således förfaller; så enär i öfrigt någon speciell Beta ii Landen, N:o 237. 5j anmärkning vid desse löneförbättringarna icke förekommit, lära ock R. Sttr, med afseende på de för desamma af Utskottet åberopade skäl, finna billigt att desamma bevilja. b) vid uppförandet på hvarje Läns Stat af en LänsNotarie med 100 R:di' årligt arfvode; inom Ridd, och Adelil af Herr von Hartmansdorff, A., att Läns3NTotarierne icke bordt ställas på en så godtycklig fot, att de endast med 100