Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Slutligen godkände Ståndet alla de §§ i det Betänkandet, N:o 4, bifogade Bevillnings-författnings-förslag, hvilka Ståndet, vid dess föregående pröfning deraf, lemnade utan anmärkning, äfvensom nämnda Betänkande blef till handlingarne lagdt. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs Bevillnings-Utskoitets Utlåtande N:o 21, i anledning af gjorda anmärkningar emot Betänkandet N:o 4, angående grunderne för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterne för deras tillämpning dervid. Ståndet godkände Utskottets yttranden, rörande de af Herrar Wallenberg och Björek föreslagna särskilda bestämmelser om löne-bevillningens utgörande under krigstid; § 2 sista morn.; § 10 mom. 2; § 27 mom. 1; §§ 44, 89, 92 och 93; §8 73, 74, 75 och 76; § 145 mom. 1 litt. b, samt mom. 2; hvaremot Ståndet afslog Utskottets hemställan, angående bevillningen af embetsoch tjenstemäns samt beljentes löner, rörande bevillningen för haudel, fabriker och handtverk o. s. v.; §§ 9, 10, 27 och 28; §§ 10, 27 och 28; § 25 moro. 4; § 35 mom. 4, under förklaring att den gamla bevillningen borde bibehållas; samt § 35, 5:te morn.; hvarjemte Ståndet lät bero vid Med-Ståndens beslut, angående § 42. Vid hvad Utskottet i öfrige delar af Utlåtandet hemställt, förklarade sig Ståndet 0f RafsnironHot N*n i. fatrade heslut i dessa ämnen, och lade 364 Prot.-Utdrag den 18 Augusti 1854. Utlåtandet i nämnde delar till handlingarne, i sammanhang hvarmed Ståndet, angående Utskottets förslag till lydelse af 25 § Revillnings-förordningen, åberopade sine i desse ämnen förut fattade beslut. Den 18 Augusti. Från Högloft.
Frågorne om understöd för de näringar, som finnas, om befordrande af deras tillväxt, om öppnande af nya utvägar för näringsfliten, måste föregås af undersökningar, rörande det, som uppmanar och underhåller Näringsdriften, eller förlamar äfven dess enklaste bemödanden. Och vid allt detta får aldrig lemnäs ur sigte sambandet emellan de särskildta föremålen, de oupphörliga förliållanderne emellan dem, såsom orsak och verkan till hvarandra, eller samfäldt till andra föremål, såsom hufvudsak, gru. iad i tingens natur, eller såsom tillfällig men derföre ofta lika betydlig, omständighet, såsom innebärande olägenheter i och för sig sjelfva, eller såsom grundläggande andre missförhållanden, eller ock endast såsom anledningen, att upptäcka dylika. Från den lifliga känslan af det närvarande förhållandet, sorn behöfver ändras, från det klart tänkta begreppet, om det bättre förhållande, som genom ändringen skall åstadkommas, och från den grundliga kännedommen äf de t Stats-Ulskottets JBetänkanclen. •jS'] medel, som för ändringsåtgärderne äro att tillgå, af alla de yttre omständigheter under ändringstiden, sorn böra tagas i betraktande, ehuru åtgärderne ej till dem kunna sträcka sig; måste besluten om dessa åtgärder, i rigtig slutföljd, utgå och den ena af dem alltid beräknas, att trygga den andras bestånd och verksamhet efter dess rätta bestämmelse. Visserligen måste för uppställningen af detta System af åtgärderlikasom för den af hvarje annat, vissa grunder läggas, såsom stödjepunkter för det till fullständighetens helhet fortskridande framställandet, eller såsom sammanfattningar, hörande till en allmän hufvudsaklig åsigt, hvarutur de enskilda bestämningarne otvunget utvecklas, men dessa grunder kunna likväl aldrig sjelfva tillika vara åtgärder, och hörande, såsom sådane, till Systemet; de måste endast, antingen bestå uti vissa högst allmänna satser, härledda från sjelfva de eviga oföränderliga rättsbegreppen, eller från Naturen af alla menskliga förhållanden, eller ock utgöras af några mera bestämda uppgifter;, rörande de anledningar, som påkallat handläggningens verksam - 753 Stats-Utskottets Betänkanden. het, eller de mål dit den bör sträfva.
Troligen beror er oroliga sömn på den nervsvaghet, af hvilken ni — åtminstone tidtals — j u besväras. Ä r det er ej möjligt att ånyo ombyta vistelseort? D.v — d. T r y c k f e l. I förra numrets läkareråd står i svaret till Jnquirer: » inguidningar och grönsåpa », hvilket naturligtvis skall vara: » ingnidningar af grönsåpa ». F r å g o r. » Rosornas saga » heter eu liten älsklig berättelse, som jag för några är sedan läste. M e n det har fallit mig u r minnet, af hvem den var författad, samt hvar den stod att läsa. Vore derför tacksam, o m nägon kunde gifva mig anvisning bärpå. Hnfvudinnehållet är ungefär följande: Från början funnos inga hvita rosor. F ö r en praktfull röd ros svärmade en fjäril, m e n obeständig som vanligt flög den snart till en annan. I sorg häröfver bleknade den röda rosen dag frän dag, tills den slutligen var alldeles hvit. Djrifrån leder den hvita rosen sitt ursprung. En af Iduns mänga beundrarinnor. Skulle Frida N. NV, som i N: r 15 af Idun beskrifver tillvaratagandet af allehanda Öfverblifna lappar, vilja säga mig l ä m p - ligaste användning for upprispade sidenlapp a r? O m bäst låta spinna och väfva; och i så fall huru mycket ull och upprisp, som å t - gå till cirka 2 0 alnar? O m tyget sedan bör sändas till färgning och pressning? AU. Skulle någon af Iduns läsarinnor vilja säga mig, hur man af cirka 3 skalp, halftums breda remsor ut af mörkgrå vadmal, s. k. » spink », skall kunna fä en sängeller skrifbordsmatta genom något härtill lämpligt arb e t e? Om ytterligare » spink » i annan färg äfven bör tagas? Hvilken bård, som vore vackrast? Och hur den bör monteras? Ali. H u r tillagas bäst strömming i låda m e d inlagd anjovis i hvarj » strömming? Moster. S v a r.
Sakta och tyst rör sig processionen på den heliga marken hän mot ingången, och viker derefter af in på tempelgården, å hvars ena sida sjelfva templet har sin plats, medan längs yttermurens invändiga sida talrika mindre byggnader äro belägna, hvilka dels utgöra bostäder för templets många prester, dels äro helgade åt månen, stjernorna, blixten, hafvet eller bergen. Framför ingången till solgudens tempel reser sig ett mäktigt altare, öfverhöljdt af blommor och frukter, spanmål och välluktande örter. Framför detta ordnar sig processionen i en stor halfbåge, och presterna placera sig framför de olika tempel, till hvilka de höra. Inca lemnar nu processionen och går fram mot solgudens tempel, vid hvars ingång öfverstepresten väntar honom. Denne berör med den heliga guldviggen kungens hufvud och bröst; derefter går kungen ensam ett par trappsteg upp och in genom portalen.F Inca har i samma ögonblick, han blifvit ensam, aflagt sin hufvudprydnad och passerar nu genom tvenne förrum, hvilkas väggar, tak och golf bestå af tunna, uthamrade guldplattor, som endast svagt upplysas af det halfljus, som ofvanifrån genom smärre öppningar i taket tränger in. Der uppe växa gräs och blommor, hvilkas långa stänglar hänga ned för balkarna, ensamma och färglösa i det dunkla rummet. F Denna byggnad är liksom alla öfriga byggnader i det stora tempelkomplexet uppfördt af trachy och granit i s. k. cyclop-murverk. Stenarne äro så omsorgsfullt tillhuggna och sammanfogade, att man endast med mycken svårighet kan, med blotta ögat, upptäcka hvar fogarne finnas. Byggnaderna äro 30 35 fot höga. Taket är öfverallt af strå. Träbalkarna, som uppbära det flata taket, äro fastbundna vid muren medels rep. Sedan kungen gått genom rummen, drager han portièren till hufvudsalen till sides. Det intensiva ljuset derinne bländar honom för ett ögonblick; han för handen upp till ögonen och helsar med en ödmjuk, bugande rörelse upphofvet till den glans, som från salens motsatta sida strålar honom till mötes.
Utskottet då ännu icke företagit till pröfning det utaf 1817 och 1818 årens Riksdags RiddarhusUtskottet uppgjorde, af RiddarhusDirectionen sedermera öfversedde och till RiddarhusUtskottets utlåtande vid nu påstående Riksmöte remitterade Förslag till ett nytt Reglemente för Läns beviljande från de under RiddarhusDirectionens förvaltning ställde Fonder, anfört, att en sädin pröfning synts lämpeligast böra uppskjutas intill dess sig visat om och hvad förändring rörande bypotheksväsendet som under denne Riksdag kunde blifva af Riksens Ständer beslutad; och ehuru gruodadt detta skäl i och för sig sjelf än är; dock sorn dan tädepunkt med hvarje dag synes allt mera nalkas, då Riksens Ständer må hända önska att åtskiljas, o<.'i till deras hemorter sig begifva; och något beslut som i omförmältc Ben 5 October e. nu 23 afseende knöde vägleda Utskottets omdöme vid berörde granskning ännu icke blifvit vidtagit och till äfventyrs ej förr än nära intill Riksdagens slut torde vara att förvänta, samt i öfrigt, för att döma af hvad hirths under denna Riksdag blifvit tillgjordt, rörande åtskilliga motioner som med detta ämne statt i sammanhag, någon särdeles anledning icke synes vara till dea förmodan, att betydlig ändring i Hypotbeksväsendet sker, har Utskottet trodt omförmälte betänklighet nu mera böra gifva vika för den skyldighet Utskottet å en annan sida finnér vara sig ålagdt, att så tidigt afgifva sitt ifrågsvarande yttrande, att Ridderskapet och Adeln må kunna detsamma behörigen öfverväga; och det är af sådan anledning sora Utskottet omsider företagit sig omförmälte granskning, dervid Utskottet hufvudsakligen gillat det Förslag, som af RiddarhusDirectionen blifvit öfversedt, utom i hvad det angår 2, 3 och 4 §. i afseende på hvilka Utskottet trodt förändrade siadganden vara af nöden, och hvartill!
Det är inte många, som man skulle kunna bedja om A NNIE . leende) . något sådant och som man kan tacka för det. Det hjälper. kanske inte hjälper. Det är troligt, att det inte H ELENA (tiger). Helena! A NNIE (blygt). 252 H ELENA . A NNIE . Ja. själf Ser du, att jag kände dig bättre, än du kände dig H ELENA . aldrig så hungrig, så stjäl man inte från någon, som Det vet du inte. (Häftigt). Men man må vara öppnar dörrar och fönster på vid gafvel och säger: jag är försvarslös, tag, om du har hjärta till det, men tar du en enda liten smula, så svälter jag och barnen ihjäl det är ingen frestelse, (sakta) åtminstone ingen, som inte måste öfvervinnas. För öfrigt tycker skildt tycker inte om att vara det. Det ligger inte för oss. man inte om att bli ansedd för tarflig, och jag sär A NNIE (håller hennes hand i Jag kände dig tillräckligt för att våga öppna dör(sin. rar och fönster och låta dig se hur det stod till i mitt hem. Och nu käns det på en gång, som om jag ute i mörkret. stängt det för dig, som om jag läte dig stå ensam H ELENA . vet, att jag alltid sagt, att det är först, när man själf kan förstå att helt och hållet egna sig åt sina barn Jag är inte ensam. Jag har min lilla flicka. Du är gammal, jag menar, känner sig gammal, som man inte ha någon annan framtid, intet annat lycko kraf än deras. Du är ett undantag; det har jag alltid tyckt. Du glömmer aldrig ett ögonblick dina barn. Det är första gången det händt dig nu. I afton har har du glömt Kurre, klockan är sju. A NNIE . Är det möjligt? Då får jag gå. Godnatt, Helena! God natt, Annie! H ELENA . A NNIE . Fröken Julie Fröken Julie Ett naturalistiskt sorgespel af August Strindberg Med ett förord af författaren STOCKHOLM JOS. SELIGMANNS FÖRLAG. FRÖKEN JULIE ETT NATURALISTISKT SORGESPEL AF AUGUST STRINDBERG MED ETT FÖRORD AF FÖRFATTAREN JOS.
Föräldrar eller målsmän, som anförtrott sine barn eller myndlingar åt lägre elementar-läroverk med blott två- lill fem-årig skolkurs, funne sig utan giltig orsak betagne förmånen alt ytterligare ett år behålla dem vid ortens läroverk, en sak, som måste anses vara af synnerlig vigt der, hvarest lärjungnrne i allmänhet utgå från ett ofullständigt läroverk lill industriela yrken; hvadan motionären ansett behöflig! att delta stadgande så förändrades, att äfven vid lägre elementar-läroverk, då Läroverks-kollegium och Ephorus så finna nödigt och gagneligt, läro-kursen inom öfversta klassen må vara två årig. b) af Herr W ahlström: att 39 §:s föreskrift: ”Lärjunge, som tillbragt två år i en ”klass och ej af sjuklighet eller andra tvingande omständigheter varit förhindrad att ”undervisningen fullständigt begagna, men likväl icke befinnes ega de kunskaper, som ”för uppflyltning lill högre klass erfordras, vare från läroverket skiljd”, vore icke hlott obillig, utan äfven för skolan och samhället lika skadlig. Den vore jemväl onödigtvis strängare, än motsvarande stadgande i gamla skole-ordningen, der sådan påföljd föreskrifves först efter tre års vistande i samma klass, sedan efter två års vistande deri, råd alt lemna studierna blifvit gifvet men ej följd t. Statens läroverk vore stiftade för alla medborgares skull, och borde de fattigare så väl som de förmögnare, de af naturen mindre gynnsamt begåfvade sä väl som de mera gynnade der få inhemta undervisning. Orimligheten af ifrågavarande föreskrift visade sig ock vid jemförelse med 55 §, enligt hvilken yngling, "som genom fortsatt osedlighet och genom svårare förbrytelser visat sig ej blott vara ovärdig att vid läroverket njuta undervisning, ulan äfven Bih. lill H, St.
Bdr i stället för 160,700 Bdr Bmt. 6:te punkten, ang:de löne-anslag för Flollans LinderOfficcrsCorps. Då härvid först förekom Utsk:s yttrande ang:de ifrågaställde löner för ökadt antal Underbefäl, yttrade Gr. Puke: Ehuru jag icke vill yrka ändring i denna punkt, kan jag icke annat än beklaga att Utsk. icke behjertat det så mycket vitsordade behofvet af ökadt Underbefäl för Flottan. Jag anser att Utsk. så mycket mindre borde hafva varit förhindrad t från att tillstyrka denna så nödvändiga tillökning af Underbefälet, som Utsk. ansett sig på sätt och vis kunna reglera inom OfficersCorpsen i afseende på lönegraden. Utsk* ifrågav;de yttrande blef uppå härefter framställd propos. bifallet. D en 8 Juli f. m. 169 Vidare förekom oell bifölls Utsk:s hemställan rörande äskade lönetillökningar för å Flottans nuv:de stat upförde Underofficerare. 7:de punkten, ang:de anslaget för Gemenskapens vid Flottans Corpser natura underhåll. Gr. Puke: Då E. o. Ad. i ett föreg:de plenum beviljade upförande på 4:de HufvudTiteln af ett förslags-anslag för värfvade Arméens matportioner, förmodar jag att E. o. Ad. likaväl erkänner behof för Flottans Corpser och trupper att komma i åtnjutande af ett dylikt anslag och anhåller derå om Hr Gr. o. Landtnäs propos. Propos. till bifall å förev:de punkt utan förändring blef först framstäld, men besvarad med Nej; hvarefter E. o. Ad. biföll densamma med den förändring att det ifrågav:de anslaget skulle upföras såsom förslags-anslag. 8:de punkten, ang:de anslag för Flottans MarinReg:le. Härvid förekommo först och bifölls Utsk:s särskildt i fråga om Kaptenernes aflöning och rörande de öfrige anslagstillökningarne afgifne yttrande.
De inom sistnämnde tvenne Riks-Stånd afgifne yttranden, hvilka föranledt de af samma Stånd beslutade återremisser, och, jemte Protokolls-utdragen härom, blifvit Utskottet tillställda, innefatta enahanda åsigter och framställningar, som den af Professoren J. M. Agardh, angående ifrågavarande låns beviljande, väckte och i det återremitterade Utlåtandet till sitt hufvudsakliga innehåll anförda motion. Dock hafva både motionären sjelf och andra bland de medlemmar af dessa Stånd, som förordat hans af Utskottet afstyrkta motion, hemställt, att de deruti föreslagna lånevilkoren måtte så till vida förändras, att utaf det belopp, eller 5 procent å lånesumman, hvilket borde årligen återbetalas, 4 skulle utgöra ränta och 1 procent kapital-afbetalning. Derjemte hafva åtskilliga anmärkningar blifvit framställde emot den af Rikets Ständer under sednaste Riksdagar antagna och godkända samt af Utskottet, äfven vid förevarande lånefrågas behandling, tilllämpadc grundsats, att dylika understöd af allmänna medel endast böra beviljas menigheter eller enskilde personer för tillvägabringandet och utförandet af sådana för det allmänna gagnande byggnadseller andra arbets-företag, som, utan Statens mellankomst eller medverkan, anses. icke komma att verkställas, men icke för Slats-Ulskottcts Memorial, N:o 499. 9 för att, efter fullbordandet af sådana arbeten, som, utan det allmännas anlitande, blifvit företagna, underlätta liqviderna för de skulder, företagens verkställare sig derigenom åsamkat. Vidare har erinrats ej allenast om angelägenheten för den akademiska föreningen, att erhålla ofvanberörda lån, hvarigenom några vid föreningens bildande afsedda och med dess uppförda byggnad åsyftade ändamål, som ännu icke kunnat vinnas, skulle komma att uppfyllas, utan ock om skyldigheten för Staten att på något sätt understödja en inrättning, som vid det ena af Rikets tvenne universitet åstadkommit en passande, der förut saknad lokal för de akademiska högtidligheterna samt lärare-personalens oell den studerande ungdomens vid andra tillfällen inträffande allmänna sammankomster, helst en sådan lokal eljesttroligen måst på allmän bekostnad anskaffas.
Målet angående lindring i Hallands rotering i afseende hvarå Departemenls-chefen uppläste följande skriftligen uppsatta anförande: ”Hos Kongl. Maj:t hafva Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 13 Februari 1841, uppå anförda skäl, i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t genom nådig kungörelse täcktes förklara, att alla de åtgärder, som blifvit vidtagna för utsockne frälsehemmanens i Halland ordinarie rotering, endast vore att anse såsom förberedande undersökningar i frågan m. in. Då denna underdåniga anhållan den 23 Februarii 1844 till pröfning företogs, behagade Kongl. Maj:t i nåder förklara, det Kongl. Maj:t väl icke kunde denna Rikets Ständers begäran bifalla, men att Kongl. Maj:t ville vid nästinträffande riksmöte till Rikets Ständer aflåta en nådig skrifvelse, hvaruti förhållandet med nämnde hemmans skyldighet att draga ordinarie rotering fullständigt utreddes, samt en billig lindring i dessa hemmans båtsmanshåll föreslås.” ’För att kunna fullgöra denna Kongl. Maj:ts nådiga befallning, utbeder jag mig att i första rummet få i underdånighet afgifva en berättelse om Halländska roteringen i allmänhet och utsockne-hemmanens deltagande deri i synnerhet.” ”Provinsen Halland förpantades af Danmark till svenska kronan på 30 år, genom fredsfördraget i Brömsebro den 13 Augusti 1645, och afstods sedermera till Sverige genom freden i Roeskild den 26 Februari 1658, bekräftad genom freden i Köpenhamn den 27 Maj 1660. Uti 27 §. af det ofvannämnde 1645 års fredsfördrag förordnades, att Svenska kronan af de adliga godsen skulle njuta den ”rätt, rättighet, hörsamhet och tjenst,” som förut tillkommit danska Konungen och Kronan.
Till tjenstgöring i Utredning*; Contoiret, täckfes E. K. M. i Nåder inta forordna nödigt antal utaf de Tjenstemän «ch Betjente, hvilka, enligt hvad i 7 puncten kommer att anföras, Riksens Ständer funnit berättigade till deras löners åtnjutande på Expeciance-Stat; emedan Riksens Ständer icke äro i tillfälle, att anslå några nya löner åt föreskrifne Tjenstemän och Betjente. 2:dra Mom. Sa länge tjenstgöringen vid Utredriings-Corjtoiret fortfar, ege desse personer att beräkna enahanda löni ngs-förmåner, som de uti Allmänna Magazins-Directionen nu innehafva. På styrelsens pröfning ma det ankomma, att, om så nödigt befinnes, öka Contoirets personal, eller ock till besparing förminska tjenstemännens antal, allt i förhållande till göromålens mängd och beskaffenhet. j:de Mom. Utrednings-Contoirets functioner taga sin början den 1 Januarii år 1824. 5ite Mom. Allmänna Magazins-Inrättniogens Ernbetsrum begagnas under utrednings-tiden, till undvikande af de olägenheter, sorn med handlingars och räkenskapers flyttning äro förenade. 6;te Mom. Arbets-ordning för Contoiret utfärdas af Styrelsen. 7;de Mom. Som det Verk, hvilket får sig Utredningen af Allmänna Mägazins-ärenderne anförtrodd, icke innehafver Domsrätt; så böra alla balanceoch anmärkningsmål, sedan de till föredragning blifvit behörigen completterade, öfverlemnas till Kammar-Rätte»» afgörande. Underdånige Skrifvelseni. Hide Mom. Under påstående utredning bör ordentligt Bokslut för hvarje år uppgöras oell redogörelsen inlemnastill Kammar-Ratten , för att derstädes, äfvensom af Riksén* Stander eller deras Revisorejr, undergå granskning, 7:de Puncten.
fastän att Ja, Det var ett v i t a g i en kil, det fast för så mycket d e t skulle v a r a bra, så var det första steget, barn det. mig, det du begära på nästa sammanjag. mig högtidliga storhet, måsarne, s o m s u m m o oroligt fingo m o t söder och hade s o m en mur Vi D e t var, s o m när soln o c h arbeta sin o c h ändtligen sluttade förstodo än Vi gingo klippor o c h ner i sänkor, vi valde o c h HERR HALFDAN. i skrefvorna. tungt o c h de Hafvet liksom miste jord. ' samla ihop den o m nätterna. ' än det. ' något. ' in mitt Sådan förkastade, som l u g n a d e sig, o c h vi sutto där bjärträden, de stora, v a c k r a, t j o c k a träden, o c h i n g a och började D e t är, än j a g inte tycker o m ingenting säga emot, Alcimilia, för du vet hur ut kastade honom. angelägenheter, hörnet och sett yngsta af flickorna, ut v e t till h o n o m, h a n att se på det. » Tackar! » öfver gårdsplanen. Han 4 stoppade brefvet i och. rätt lång, ljus, stod framför med dem, tumma de ful. let. hvilket d o c k ej var Han serande hade ett ansikte, falv a n d e frestelse småbarn tyckte att öppna den • — m e d l i d a n d e t s a l l m o s o r v o r o honom, af var inte rade na han höll också d e m leka själf för m y c k e t öfver sig de, m e d ' sig, egentligen blyg, och roade reflekteden människorsjälf med het lätt att att blef sentimental, ständiga När m a n var han, så klär och lustig, inte att Han gick gick fram på men A. Blomberg foto. SANGKAMMARMÖBEL, KOMP. AF E. B:SON LILLIEHÖÖK.
Oansedt den omständighet att, med de vilkor och bestämmelser, som af motionären föreslagits, sannolikt högst få, om ens någon, skulle finna räkning vid att ingå såsom delegare i dylika banker och att således förslaget kan anses såsom alldeles opraktiskt, lärer någon utförligare granskning af de hufvudgrunder motionären framställt icke vara behöflig för att gifva skäl för Utskottets åsigt, att i anledning af förevarande motion hvarken någon förändring af nu gällande lagstiftning angående enskilda banker, eller uppställande jemte denna af en ny lagstiftning i den syftning motionären föreslagit, bör ifrågakomma; hvadan Utskottet-icke heller kan tillstyrka det i motionen framställda alternativa förlag, att hos Kongl. Majit i / 8 Banko-Utskottets Utlåtande N:o 23. underdånighet anhålla om tillsättande af en komité för utredning af den fråga motionären väckt; och Utskottet hemställer fördenskull, att den ifrågavarande motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 12 April 1866. I STOCKHOLM, TRYCKT HOS J. & Å. RIIS, 1866. Banko-Utskottets Memorial N:o 24. Ank, till Exp.-Utsk, den 11 Maj 1866, kl. 5 e. m. Memorial, med förslag till en voteringsproposition.
Agath oarbetad v. 10. — mer och mindre arbetad L. V. 15. _ Alabaster, oarbetad V. 10. - — mer och mindre arbetad L. V. 2 5, - Alkcrmes, se färgor. Aloe, se Gummi, Alun, Romersk. ■— alla andra slag. Credit-upplag i5,ooo # Ambra, Angelica, Anjovis, Anis, Credit-upplag 5oo Antimonium, Apelsiner Apothek, rese, L. V. Apotlickare-Materiajicr, eller enkla Medicinalämnen, som ej äro inhemska och j denna Tariff ej äro specificerade V. io. — Credit-upplag för 5oo R:dr 2-5. 100. 10. 3o. 3o. 25. 10. 25. 5o. 4. 4. 1: ( 1. ) Enhäftas mellan pag. 178 och 179, af Hillänget till Riks-Ståhden* Prot, 2 Bandets 2 Afdelning. 2 « Apothekare-Materialier, inhemska, men här ej specificerade 3oi. Argentina Mussivum, sc Silfver, Arrac 6o. Credit-upplag 8o kannor Arsenicum 10. Asia. L. V. 10. Aska, bly, 3o. i. — pott, raffinerad och Calcinerad i5. i. — Credit-upplag ooo fe — rå, vallad eller oraffinerad 5. 10, — . Credit-upplag i.5,ooo fe — Spis, 5. 5c. — all annan af vegetabilier 5. 5o, — Tenn, 3o. i. Askar af träd, alla slag L, V. 5o. Assa foetida eller Dyfvelsträck 10. Aurum Mussivum, se Guld, Avanturin! L. V. 1$. 3. B. Balsam, Riga. 3o. — Copaive, io. — Mecca. 10. — Peruviansk 10, _ Tolu. 10, Band, arnoch halsband af vaxperlor, se perlor, Band. — ylle och linne, alla slag.