Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådiga proposition, sa emedan wargering af all Egendom i ett Bo kan, pä sätt! undcrdänighct anfördt ar, förrättas utan deraf uppkommande oreda wid nämnde Procenters bestämmande; och cn Kungörelse derom, attén efterlefwande makas enskilda Fidei-Eommisi samt dest eufhilda arfwcjord och odal fasta ä Landet mä utan wärdering uptagas, likwäl kunde tros stödja sig pä den grund, att sadan Egendom ar för berörde afgifter fri, och hwaraf anledning kunde blifwa, att owärderade uptaga afwcn sädana lösören som wörö frän giftorätt uteslutne och den efterlefwande makan enskildt tillhörige; meri cn wid ett Bos uptecknande gjord wardering af sädant gods, äfwensom af bwad andre tillhörer och tillgängligt är, ehuru förestå berörde procenters beräkning likgiltig, likwäl i andre afseenden wid mänga tillfällen >' en framtid tjena till mycken nytta och efterrättelse, anse Riksens Ständer sig böra i underdånighet hemställa, det täcktes Eder Kongl. Majit i Räder tilläta att denna sednare del af Eder Kongl. Nädiga proposition ej mä i den utfärdande Kungörelser inflyta. Riksens Ständer framhärda re, De» iZ April. 3?7 Uplästes sölande Memorial frän Stats-Utssottct. Wördfamt Memorial! Ut! Memorial af den 25 sistl. Marti! härtill Riksens Högloft. Stander Stats-Utffottet wördsammcligen hcmsiält att Herr Hof-Stallmäsiarcn och Riddaren Grefwe lRAiel, mä behällas w!d Arrendet af Flyinge och Dahlby Kungk-s gärdar till nafta Lagtima, Riksdag emot det att han till Stats-Wcrkct crlägger en Arrende-Summa af zooo Nd. Banco om äret förde tili samma Riksdag återstående ären, sedan fardags-ärct till anda gatt, och att hos Kongl. Majit Riksens Högloft.
Revisorerne anse mindre lämpligt, att verkets utgifter, till större eller mindre del, af enskildes medel förskottsvis bestridas. — Enligt, nämnde räkenskaper, hade åter verket vid 1849 års slut en skuld af 2,465 R.dr 32 sk. 7 rst., utan att af räkenskaperna kunnat utrönas, af hvilken fond dessa medel blifvit utgifna. Då det måste anses stridande mot god ordning att till så betydliga belopp anordna utgifter utöfver befintliga tillgångar, hafva Revisorerne icke kunnat underlåta att förhållandet omförmäla. §. 3. Af räkenskaperna för anslaget till byggnader och reparationer i landsorterna inhemtas, att, vid 1849 års slut, en kontant behållning fanns i kassan liggande till icke mindre belopp än 6,105 R.dr 47 sk. 7 rst. Då Öfverintendents-embetet äger räkning med Rikets Ständers Bank, anse Revisorerne, att af berörde betydliga tillgång i kassan bordt i Banken insättas hvad för de löpande utgifterna icke erfordrats. — 70 — o n g* 1. Artilleri-afdelningen. (Ordinarie statsanslaget.) Räkenskaperna, hvilka för batia revisionsåren blifvit uti Kongl. Kammarrätten granskade med anmärkningar, utvisa: Defict. Balans frän föregående äret: Tillgångar Uppbörd: Balans till påföljande året: Credit. Balans från föregående året: Utgifter: Arfvoden och aflöning Nybyggnader och reparationer — 20,79 ): 11. 9. Skjuts och traktamenten m. m 8,813: 17. 9. Lefver ering, till Kongl. Balans till påföljande äret: Summa 832,031: 18. 9. 743,350: 4. 8. §. 1. * Af den vid 1849 års hufvud hok intagna balansrelation och i öfrigt tillgängliga handlingar hafva Revisorerne inhemtat nedannämnde upplysningar, rörande följande utaf ofvan balanserade fordringar, nemligen: För krutförsäljningsexpeditionen till Medelhafvet år 1822 R:dr 12,627: 45. 7. 1 afseende ä denna fordran, har II.
Nybrogatan n:r 2 8 B, Re A / Utill.Ul. A. Z. A s h u s b y. Stenia. Tack för de många goda bidragen. H — C. Karl Ström, E. F., N - k - a, Elsa L. och Albort. — M i n s o n. S k i s s a f John Johnsson. — F r å n Iduns läsekrets. — Frågor. — Svar. A f D:r — d. — B r e f l å d a. M o d e r e v y. A f L. Q. T. T — r. O S Annonser. Ingen annons införes under 1 k r. r V i n e r I? » I * CD E n Fiskebäckskils rekommenderar nedannämde sina tillverkningar, som försäljas af Herrar Specerihandlande. Uti berättelse till Kgl. Medicinalstyrelsen för år 1888 yttrade sig StockKrusbärsvin, holms HelsovårdsKörsbärsvin, nämd mycket förVinbärsvin, rödt delaktigt om dessa viner. Serverade Vinbärsvin, svart kalla, äro vinerna en angenäm läskedryck; Vinbärsvin, hvitt i hushållet användbara på många sätt, såsom t. ex. vid tilllagning af soppor, vingelé, lemonader, bålar o. d. öppnas innevarande \ S v e n s k a Konstväfnader år den 15 juni o c h hålles öppen till den 15 sepadress Uddevalla, samt derefter till Badhuskamrer aren, Fiskebäckskil. Utförligare annons i n:r 20 o c h 22 a f denna tidning. Uddevalla i maj 1888 4] C. A, B e r g. [\ och Förklädestyger, 1 \ \ 1 1 1 alla färger, Garn Silke. ylle och bomull. Äkta färger. Origlnalmönster. Bästa materialier. Ilningar ulforas å Möbeltyger, Mattor, Drapcrier m. m. i hvilken Bestal stil som önskas. Moderata priser. K u r s i klädsömnad Filial: Göteborg (Svenska industrimagasinet.) [37] Somm Ättika, Vinättika, Ättiksprit. Gefle Ångväfveris (G.
Propos. till bifall å Utsk:s i förevar:de mom. gjorda hemställan blef härefter framställd och besvarades med starka Nej, blandade med Ja; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge de gjorda anmärknme föranleda till återremiss, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade sig hafva funnit, att Ja 1111 varit öfvervägande. 5:te moni. bifölls utan discussion. Beträffande sedermera 6:te morn., ang:de ett af Utsk. i slutet af 29 § 1 mom. af Bevilln:s-Stadgan föreslaget tillägg, rör:de landtman, hvilka afyttra husslöjdsalster samt egna eller sina grannars landtmanna-produkter, anförde Hr Printzensköld: Jag tror att det tillägg, som Utsk. föreslagit, snarare kommer att skada än alt gagna. Del första, som 29 § talar om, är att på landet vistande personer, sorn idka handel, skola betala bevilln. efter en viss i Bevilln:s-Förordn:n stadgad tariff. Sedermera säges, alt de och de personer äro befriade från bevilln:s erläggande, såsom landtman, hvilka försälja sina egna eller sina grannars produkter. Bifalles nu detta tillägg, så skulle man komma derhän, att de, som omförmälas i den första punkten, skola blifva två gånger föremål för bedömande, huruvida de drifva handel eller icke. Hvad menar Utsk. med verklig handelsrörelse? All handel måtte väl vara verklig, och den kategori, under hvilken en handlande bör hänföras, fördrar alltså helt andra bestämmelsegrunder; ty ali handel är ock blir verklig, den må drifvas i större eller mindre skala. Jag har hört sägas, att anledmn, hvarföre detta tillägg blifvit gjordt, skulle vara den, att i de norra länen finnas landtman, Den 24 Maj e. m. 311 hvilka resa omkring i sin egen hemort och upköpa laudtmannaprodukter, samt derefter begifva sig till hnfvudstaden och der försälja dem.
Då såväl Ola Månssons motion, som 68 § afse endast reglementariska åhrnell, samt Utskottets yttrande i anledning af den förra och förslag till den •edaare blifvit af de tre öfriga Kiks-ståadea godkände, lärer den från Ridder - tt Bevillning*-U/sh Aleis Utlåtande, N:n SI. ikapet och Adela gjorda återremissén. på grund af herrar Hjärnes och von Kocka framställningar ej föranleda till någon åtgärd. Hvad sedan angår herr von Hartmansdorffs förslag, så, enär förhållandet mellan hemmantalen oell hemmanens naturer, å ena, och hemmanens försäljningspriser, å andra sidan, är högst olika ej blott vid jemförelse mellan skilj da delar af landet, utan ofta äfven på samma ort, kan ett, på det af herr von Hartiiiftnsdorff föreslagna sätt uträknadt medium af hemmans-värdena för hela riket, hvilket i afseende å större delen af hemmanen, eller dem, som under de sed»as te tio åren icke gått till salu, ej ko rame att motsvara hemmanens verkliga, utan endast uttryckte deras efter naturer och hemmantal jemförda värden, ick* rättvisligen läggas till grund för fastighets-bevillningehs fördelning på de särskilda länen. På grund häraf får Utskottet afstyrka bifall till berörde, inom endast ett Riks-stånd framställda förslag. §§71 och 108.
Skyddsafgift. R 16. r. 5 7 4 5 ? 4 2 16 t; 2 5 4 4 3 Aer - Deu 5 Janrmril. zo5 Fjerde Claseus Släder, Handtwerkarö m. m. 12, y, 6 och - Femte Claseus Städer, Handlwerkare m. m. 8, 6, 4 och - Handtmerkare, Sockne 4, z och - Enffllta hos Ståndspersoner 2 Rdr 24 s. och Kronans wid Amiralitetet, Artilleriet, Fo'rtificakion m. nr. Madenne erlägga lika astmst med Handrwerkare i samma Skad, Skyddsafgift. R 2 2 2 i i Hemmansägare indelas i z Claier ester hemmanens ästitie warde stan 2,022 R:drs warde, och deruni der, govo R:dr och derunder samt 4222 R:dr och derunder, ost esker helt hemman räknadt, och betala som sol-er; Skyddsafgift. s r. 16 Z2 vf zzwels mantal och derunder « Läröswer lill och med ^ mantal . 1 y i D:o D:s -rs D:o r l2 I Dito D>to z Dito , lä l i Dito Dito ^ D>to i 24 ! i Dito Duo r Dito i ^2 ! 2 Ridd. sch Ad. Dt. Dm 5 Januari!. Sknddeafattr. Dito Dito Z Dito Dito Dito s.Dtto Dito Dito i Dito Do Ds i; Dito D:o Do ii Dito Do D:o iS Dito Dito Dito 2 Dito Do Do 25 Dito Do D:o 2L D'to Do Dito 2Z Dito Dito Dito z Dito Do Do Zr Dito Do Do zZDito D:o Do Dito Dito Dito 4 Dito Do D o 4Z Dito Do Do 4-^ Dito Do Do 4S Dito Dito Dito 5 Dito!1 ^ > ^ >»4 !! Kcnd «r.
Utskottet har tagit Kongl. Maj:ts Nådiga framställning och desse motioner i behörigt öfvervägande; och dä i betraktande tages, att dessa tjenstemän kunna jern förås med motsvarande vid museer af förnlemningar och historiska minnesmärken samt archiver m. m.; att de, likasom desse, hafva att vårda och ordna en dyrbar Statens egendom, som oupphörligt och högst betydligt tillvexer; att man af män i deras ställning har anspråk pä författareverksamhet, och att någon befordran till iudrägtigare platser för deni endast undantagsvis kan ega rum; samt att också desse tjenstemän, i dea män de längre egnal sina krafter ät vetenskapen och det allmänna, böra kunna påräkna en förhöjd inkomst, anser sig Utskottet böra tillstyrka de af motionärerne yrkade högre aflönings-beloppen, samt får derföre hemställa, att afiöningen för naturhistoriska Riksmusei Intendenter mätte bestämmas för hvardera af de 2 äldre til! 4,000 R:dr och för hvarje af de 3 yngste till 3,500 R.dr R:mt (se tabellen N:o 9). 64:o. Ståls-Utskottets Utlåtande N:o 468. 89 64:o. För Konservatorn vid Naturhistoriska. Riks-museum, hvars nuvarande lön, 500 R:dr B:ko, ansetts vara allt för låg, är aflöningen i den Kongl. Propositionen föreslagen till 1,200 R:dr Runt, hvaremot professor Selander och Herr Brinck i ofvan om förmälde motioner yrkat, att densamme måtte hestämmas till 1,500
M. med underd. begäran, att, i afseende på 1848 och 1849 årens förluster, i behöfliga inkomster åtminstone, erhålla en understödssumma af 14,000 r:dr b:co — densamma Ilr af Sillén omnämnt, — måtte för de ytterst nödiga utgifterne blifva styrelsen förskjuten. K. M. har också, med inseende af delta förskotts behöflighet lålit anordna nämnde förskott; men då styrelsen sedan erfarit att återbetalningen deraf blefve, med dess fortfarande osäkra tillgångar svår och måhända omöjlig, hemställde densamma derföre i underd:het, att detta förskott måtte fä afskrifvas och således icke förminska de tillgångar, som successive komma att till denna förvaltning ingå. K. M. har uti Dess härvarande nåd. skrifvelse till R. St. i följd af OrdensGillets gjorde underd. hemställan föreslagit att R. St. mätte, för Hospitalsvärdens behof anslå ett årligt förslagsanslag af 25,000 r:dr b:co, och om ett sådant anslag beviljades, kan af erfarenheten slutas, att dess anlitande icke alltid behöfves, enär en högre inkomst kan igenom markegångsprisens stegring temporärt tillskyndas hospitalsfonden. Jag hemställer således alt SlatsUlsk. mätte benäget taga i betraktande vigten af detta förslagsanslag; det är, för så vidt denna förvaltningoch allt hvad deraf beror skall kunna fortgå, vare sig under nuvande styrelse eller under hvilken annan som hälst, lika nödvändigt, ty då utgifterna kräfva ett fullgörande, som inkomsternas otillräcklighet förnekar, måste ifrågavar., Staten och samhället tillhörande, inrättning ej kunna beslå. Beträffande den personliga vården om de sinnessjuke vid Hospitalerne har såväl denna, som den ekonomiska, sin beslutande styrelse fästad i hufvudstaden, hvadan dess ledamöter icke äro i tillfälle att genom reguliera allmännare inspectioner personligen undersöka verkningar af deras beslut, ett förhållande, som äfven skulle inträffa, om K. Sundhets-colbm utgjorde denna styrelse, hvilket af en ledamot här föreslagits.
Jag anhåller att, i anledning af de flere Anmärkningar, hvilka, emot det af mig föreslagna VäxelContoir, blifvit framställda, få yttra några ord. Jag vill icke bestrida de förluster, hvilka utaf Växel - Den g Jänuarii. 465 VäxelOperationerna på i^Sooch 1760-talen ägde rum; men jag tror att dessa förluster egentligen härleda sig från Administrationen, och alldeles icke från sjelfva Inrättningen. Jag har föreslagit att Administrationen af det blifvande VäxelContoiret skulle anförtros, icke åt Handlande, utan åt Personer, hvilka, skillda från all egen Handelsrörelse, likväl voro begåfvade med en skicklig Handlandes erfarenhet och insigter. Jag medgifyer, att det torde blifva svårt att .linna sådana Personer, men jag anser det ingalunda vara omöjligt, utan att derföre behöfva uppsöka Armenianer eller Genuesare. Till bevis derpå, att man genom försigtiga VäxelOperalioner kunnat styra Coursell, torde mig tillåtas anföra, att, sedan Riksens Ständer år 1792, utan att anslå någon Fond, garanterat 8,000,000 Riksdaler RiksgäldsSedlar, förmådde RiksgäldsContoiret, att, genom sina å Beursen anställa VäxelOperationer, under de fyra påföljande åren hålla Coursell å RiksgäldsSedlarne vid Tio Procent; men då RiksgäldsContoiret, efter berörde tids förlopp, inställde sina Operationer, uppjagades Coursell ganska betydligt, och hade slutligen år 1800, när Realisationen börjades, stigit till 5o Procent. Herr Grefven och Landt Mar skalken hemställde, att så väl Friherre Lagerbjelkes ofvannämnde Memorial, som de af Grefve Spens, Friherre Lagerbjelke samt Herrar Svedenstjerna Ridd. 0. Ad. Prot. II B. 5q , 60 466 Den g Januarii. oell af Uhr, rörande samma ämne, i dag afgifne Yttranden, måtte till Statsoch BancoUtskotten remitteras; hvilket bifölls.
BondeStåndet anmärkt, att Utskottet bordt utreda otn någon åtgärd i anledning deraf blifvit af K. M:t vidtagen. Då R. St:r, af förekomne skäl och på sätt deras under d. 18 September 1823 aflåtne underd. skrifvelse närmare utvisar, i underd:het anhållit, det K. M:t täcktes i Nåder låta vidtaga de förändringar med Stuteriets förvaltning, hvilka närmast och säkrast kunna uppfylla ändamålet, och Utskottet inhemtat, att K. M:t, i anledning af R. Strrs sålunda gjorde underd. anhållan, låtit verkställa de rättelser i samma förvaltning, som med afseende å Stuteriets egentliga bestämmelse funnits erforderlige, samt ledande till en bättre hushållning vid Stuteriet; finner Utskottet sig icke äga skäl, att i afseende på RiksdagsFullmäktigen Rutbergs sålunda gjorde yrkande vidtaga någon åtgärd, enär frågan, af R. Storedan bedömd, blifvit till K. M:ts Nåd. bepröfvande i underd:het öfverlemnad. 23o Stats -Ut.skottets 6:0 Vid 23 Punden, eller om Anslag dels af jooo R:dr lill de nödvändigaste Löneförbättringar åt de vid Stuterierna varande Tjenstemän och Betjente samt dels af 7000 R:dr till Hästafvelns förbättrande hafva anmärkningar blifvit gjorde hos H. R. 0. A. af Hrr Hjerta, G. A., Nordenankar, Gust., och Ribbing, Arvid, Grefve Fersen, Hans, Hr Rosenqvist, Fredr. Leonli., Friherre Sprengtporten, Jacob Wilhelm och Grefve Horn, Clas Fredrics inom Y. BorgareSlåndet af Il:rr Helsingius och Rydström samt uti H. RondeStåndet af Riksdagsfullmäktige Johan Jacob Rulberg fran Norrbottens Län, Göran Andersson irna WesthianlandsLän, Vice Talmannen Jon Jonsson, Anders Danielsson från Elfsborgs Län, Per Jonsson från Öland, Per Ericsson från Kronobergs
Pensions-Kreditiv, angående beviljande jemväl för nästkommande statsreglerings-period af ett årligt sådant, till enahanda belopp som det vid förra riksdagen till förbättrad pensionering af Arméens befäl och tjenstemän anslagna, samt tilldelande af fyll - 188 — P — nads-pensioner afven åt de före 1858 med pension afgångna militära embetsoch tjenstemän ; motion af Friherre Axel Wilhelm von Knorring: se Motioner. Pensions-rätt i Oivil-Statens pensions-inrättning och å Allmänna Indrngnings-Staten för Rikets Skogsoch Jägeri-Stat; motion af Herr Anders Emanuel Ros: se Motioner. —, angående förändrade bestämmelser rörande åtskilliga landtmäteri-tjenstemäns —; motion af Herr Oskar von Knorring: se Motioner. Pensions-stat vid Riksgälds-Kontoret, angående förslag dertill, äfvensom till expektans-stat vid f. d. Pensions-staterna: se Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel. Pensions-tillskott, angående ett sådant från Rikets Allmänna Indvagnings-Stat åt Majoren vid Götha Artilleri-Regemente, Johan Wilhelm Westerling, vid afskeds erhållande frän innehafvande beställning på stat: I. 115, R. 119. (se vidare Stats Utskottets Utlåtande N:o 152, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel.) Pensions-tillökning, angående f. d. Kamreraren A. W. Wäsströms och f. d. Bokhållaren A. Kölders ansökningar derom; B. XI. 248, 255, A. 255. Pereswetoff-Morath, Carl Wilhelm, dess yttrande: VI. 7. Periodiska skrifter eller dagblad, angående skyldighet för utgifvare deraf att ställa borgen för böter, kostnad och skada: se Tryckfrihets-Förordningens l:sta §:s 4:de moment. Permitterande, af en del utaf den indelta Arméens befäl och manskap mellan mötestiderna, angående; motion af Friherre Steffan Creutz: se Motioner.
R:dr för de nya ifrågavarande befattningarne; och af Landssekreteraren och Landskamereraren i Gotlands län: att nu å stat uppförda kanslistoch kontorist-löner ökades till 1,000 R:dr hvardera; af Landssekreterarne och Landskamererarne i Södermanlands, Wester Norrlands, Göteborgsoch Bohus samt Malmöhus län, äfvensom Landskamereraren i Hallands län: att, i likhet med hvad för rikets Kollegier och flera andra embetsverk vore medgifvet, medel måtte anslås till bestridande af Landskansliets och Landskontorets utgifter för skrifmaterialier, för embetsrummens skurning och renhållning samt för upplysande af sessionsrummet vid der förefallande sammanträden, af vaktrummet och af embetslokalens förstugor och trappor, emot skyldighet för vederbörande att öfver dessa utgifter årligen afgifva verificerad räkning; hvilken framställning jemväl blifvit biträdd af Landssekreteraren och Landskamereraren i Gotlands län, i hvad angår anslag till skrifmaterialier; af Landssekreteraren och Landskamereraren i Södermanlands län: att dem måtte medgifvas rättighet att, för resor i tjensten, af allmänna medel åtnjuta ersättning efter gällande resereglemente; af Landssekreteraren och Landskamereraren i Gotlands län: att den förmån, som ledamöter i rikets Kollegier och flera andra embetsverk egde, att under någon kortare tid af året åtnjuta så kallad semester, äfven blefve Landssekreterare och Landskamererare förunnad; samt af Landssekreterarne och Landskamererarne i Wester-Norrlands, Göteborgsoch Bohus, Malmöhus och Gotlands län, äfvensom Landskamereraren i Hallands län: att Landtstatens samt civile embetsoch tjenstemän i allmänhet måtte undfå rättighet att, vid uppnådd 60 års ålder och efter att hafva tillbragt omkring 35 år i Statens tjenst, komma i åtnjutande af pension. Sedan öfver samtliga berörda ansökningar, bland hvilka den af Landssekreteraren och Landskamereraren i Södermanlands län beledsagats af Kongl.
M. läcktes i Nåder låta undersöka, i hvilken nion lotsarnes löne-vilkor, der så behöfves, må kunna blifva förbättrade, samt att resultatet af detta vigtiga ämnes utredande måtte inför Rikets näst sammanträdande Ständer framläggas. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 11 Januari 1845, N:o 66. Upplsst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i4 Jan. 1845. Preste-Slåndet den |5 Borgare-Ståndet den 16 Bonde-Ståndet den 16 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående tillgång till inköp af instrumentalier m. m., för 3:no Navigations-Skolor . (Stats-Utsk:s Uti., N:o 79.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har fråga blifvit väckt om anslag för en gång lili anskaffning af instrumentalier, böcker m. m. för Navigations-skolorne i Hernösand, Wisby och Carlshamn; men någon serskild åtgärd i anledning häraf hafva Rikets Ständer icke funnit å deras sida erfordras, enär Rikets Ständer ansett, att, i händelse E. K. M., vid underdånig anmälan om behofvet af instrumentalier ro. ro. för dessa Navigations-skolor, pröfvar detsamma vara oundgängligt, tillgång för bestridande af dylika utgifter torde kunna förefiunas antingen å Sjette Hufvud-Titelns anslag för befrämjande i allmänhot Expeditions-Utskottets Forslag till und. Skrifvelse, N:o 67. joy af Handel och Sjöfart, eller ock ä Handelsoch Sjöfarts-fonden» H'vilket Rikets Ständer fä härigenom i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 16 Januari 1845. TJppIäst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Jan. 184S.
På derom gjord anhållan har Hof-Canzleren, med Kongl. Majits Nådiga tillstånd, lemnat Utskottet del af följande Protocoll angående allmänt kända och' af Utskottet uppgifna händelser: l:o Protocoll af den 21 Februarii 1812 om Sveriges politiska ställning, och i synnerhet dess förhållande till Frankrike. 2:o Af den 24 Februarii 1812 0111 samma ämne. 3:o Af den 28 Junii 1814 0111 Guadeloupes afträdande. 4:o Af den 2 April 1813 angående AllianceTractaten med Konungariket Stora Britanien. Utskottet har med all noggrannhet fullgjort den granskning af dessa Protocoll, som genom Grundlagarne är detsamma ålagd, och får såsom en följd deraf tillstyrka Riksens Ständer att meddela samtlige Ståts-Rådets Ledamöter oell de Föredragande decharge; och då ingen af Utskottets Ledamöter haft anledning att infordra något Protocoll, hållet inför Konungen af Konungens Rådgifvare i Commando-mål, och endast i följd deraf ingen granskning i afseende på deras förrättningar kunnat äga rum, anser Utskottet desse Rådgifvare äfven under en sådan allmän decharge böra vara inbegripne. Vid detta tillfälle får Constitutions-Utskottet hos Riksens Ständer vördsamt anmäla, det Riksens Ständer af förekomna anledningar måtte hos Hans Kongl. Majit i underdånighet anhålla om Dess Nådiga åtgärd derhän, att föreskriften i 10 § Regerings-Formen om vederbörandes hörande måtte varda med sorgfällighet af dem sådant åligger iakttagen, och att uti alla Arender, som Memorial N:o 27. 919 röra allmänna hushållningen, sådana underrättelser måtte allmänheten meddelas, hvarigenom alla må kunna af näringsförmånerna sig lika begagna.