Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tio procent af den hit”lills varande Totalsumman, och derföre ”inom hvarje Taxeringsdistrict icke egent”ligen bör begagnas till allmän nedsättning å alla hemmansvärden; utan är ända"målet, att förskaffa sådana hemman, som ”förut varit olika eller emot värdet för högt ”laxerade, ett, efter förhållandet, lika värne med de öfriga.” Och i Mom. 22: ”BeredningsCommitte^rna åligger, att, ”med hänsigt till det förhållande för livar - 154 Den io December F. m. ”je Län, som serskildt bifogade Tabell ut* ”marker, lika noggrann t, som allvarligt, ”utreda de orsaker, hvilka i vissa orter, ”mera än i de öfrige, åstadkommit nedsättning i fastighetsvärdet” — samt vidare.* ”Varande det Comniitteen obetaget, ”att dels böja, dels ned sätta; men ingalunda må detta verkställas ”genom ett allmänt och obestämdt omdöme, ”eller under proportionerliga andelen af ”den summa, hvilken för hvarje Län är ”fastställd och i ofvannämnde Tabell innefatta d, utan skola skälen till hvarje förändring alltid i Prolocollet omständligt anföras, och TaxeringsCommitteen under”ställas. ” Betraktar man dessa märkvärdiga ställen i BevillningsFörordningen, synes det klarligen, att, vid de flesta BeredningsCommitteer, den närvarande Iläradsskrifvaren skulle ex officio protestera, enligt Mom. 3o i samma §., dels emot hvarje nedsättning af mer än io procent å något hemman, dels äfven emot en så stor eller mindre nedsättning å alla hemman inom Distriktet. Man påminne sig härvid, hvad en Häradsskrifvares protest på embetets vägnar måste betyda inför en BeredningsCommitte', som till stor del består af mindre dristig allmoge; man ihågkomme den arilhmetiska Den ro December f. m. nödvändigheten, att då intet hemman nedsättes under ro procent, och blott några vinna någon nedsättning, kan det hela af nedsältningen aldrig gå på långt när till io procent af förra totalsumman.
De iliågaställda arbetenas ändamålsenlighet och utföringssätt samt de uppgjorda kostnadsberäkningarne synas ej heller vara granskade och godkända af Vägoch Vatlenbyggnads-styrelsen. Vid det outredda skick, hvaruti förevarande anslagsfråga sålunda nu befinner sig, får Utskottet hemställa, 27:o att Rikets Ständer icke, på grund af Herr Wåhlins motion, måtte bevilja något statsbidrag för det i samma motion omlörinälda arbetsföretag. D) Kanaloch Slussverks-anläggningar samt strömrensningen' ock andra v alten-hom m un ika tion er. Den vid föregående Riksdagar väckta fråga om Stats-bidrag till öppnande af en för djupgående fartyg tjenlig farled genom Stockholms skärgård mellan Bagg ens/järden och Stora Värtan, har, medelst derom af herr A. il/. Brinck inom Borgare-ståndet ånyo afgifven motion, äfven blifvit underställd Rikets nu församlade Ständers pröfning; hvarvid motionären erinrat, hurusom för sjöfarande från alla söder om Stockholm befintliga hamnar och utrikes orter segelleden, vid Nämndö-fjärden, f mil på denna sidan Dalarön, delade sig sålunda, att en farled, hvilken, oaktadt dess längd af 11^ mil, hittills uteslutande måst af alla större Iartyg begagnas, ginge på yttre sidan Stals-Utskoltels Ullålande N:o 158. 37 om Wermdön och nästan rundt omkring denna ö samt öfver Trälhafvet och vidare genom Kodjupet förbi Waxholm, äfvensom genom Tenö-, Höggarnsoch Halfkaks-sunden. Den andra, endast 5| mil långa, farleden ginge vester om Ingarön och Wermdön öfver Baggensfjärden samt genom sunden vid Bo, Baggens Stäke och Skuru. Vid begagnandet af denna sednare farled, kunde seglaren gå med samma vind från öppna hafvet genom hela skärgården ända til! Kungshamn, hvarest, i sigte af hufvudstaden, begge farlederna förenades.
Ved och ljus för fästningsoch garnisons-orter. 1,829 422 A anslaget: Spanmåls-upphandlingsoch bageri-kostnader. Ä anslaget: Extra utgifter. Besparingarne å riks-statens 4:de hufvudtitel. Extra anslag. Å anslaget: 1857 års lönetillökningar. Ä anslaget: Norrbottens Hästjägare sqvadronsfond. Volontär-va kans-medels fonden. Summa Summarum. Antal man. M. till 1860 års revisions-berättelse, angående stats-verket. sid. 88. Statistiskt General-sammandrag af samtlige bestridda kostnader för Beväringen å riks-statens 4:de hufvudtitels ordinarie och extra anslag år 1858. Regementen eller korpser . Beväring s-manskap: Lifbevärings-regementet Upsala läns Beväring Stockholms dito dito Skaraborgs dito dito Kronobergs dito dito Jönköpings dito dito Westmanlands dito dito Ostergötlands dito dito Södermanlands dito dito Elfsborgs dito dito Kalmar dito dito Kopparbergs dito dito Orebro dito dito W ermlands dito dito Gefleborgs dito dito Wester-Norrlands dito dito Westerbottens ditö dito Gottlands Nationaldito Malmöhus läns dito Christianstads dito dito Blekinge dito dito Hallands dito dito Göteborgs och Bohus dito dito Jemtlands dito dito Norrbottens dito dito Ordinarie ansia Å anslaget: Lifbevärings-regementet. 24,783 50 Ä anslaget: Gottlands National-beväring. S:r Å anslaget: Hallands Beväring. 24,783|50 92,056 13 j Diverse utgifter för Beväringen i allmänhet i Ä anslaget: Wester-Norrlands Beväring. 7,083 34 Ä anslaget: Bevärings-manskapets vapenöfningar. Å Artilleri-afdelningens andel i anslaget: Försvars - verket, i allmänhet. Ä anslaget: Inqvarteringskostnader i Stockholm. A anslaget: Ved och ljus för fästningsoch garnisons-orter. Äbesparingarne & 4:de liufvudtiteln.
Ant. till Exp.-Utsk. d. 4 Februari 1857, kl. 12 m. Betänkande, i anledning af väckt förslag om nedsättande af en kommitté för beredande af en jemnare fördelning af skallerne inom Wesslands socken af Upsala lån. Uti en inom Hedervärda Bonde-ståndet väckt, till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet remitterad, motion har Riksdagsmannen Samuel Ödmann från Upsala län, fästat Rikets Ständers uppmärksamhet på de uti en, motionen bifogad skrift af hemmansegare i Snatra, Nötte och Stafs byar uti Wesslands socken af nämnde län öfverklagade förhållanden beträffande dessa byars höga beskattning i jemförelse med öfriga byar inom samma socken; Och har motionären, med anledning häraf, föreslagit, att Rikets Ständer måtte ingå till Kongl. Majit med underdånig anhållan, det en kommitté må varda nedsatt till reglerande och jemkande af skatterna inom meranämnde socken, så att hela tyngden af skattebördorna måtte hvila med jemnvigt på hela den skattskyldiga jorden inom församlingen, såväl byarne emellan, som emellan hemmanen i hvarje by, efter öretal och egornas god - 8 Ålim. Besvärsoch Ekon.-Utslc. Betänkande M 41. het, ej mindre hvad ordinarieoch hemmans-räntan beträffar, utan äfven i afseende pä andra onera och utskylder. Af ett vid motionen fogadt utdrag af de uti Upsala läns Landtmäteri-kontor förvarade kartehandlingar för Wesslands socken, synes visserligen, att åtskilliga hemman i denna socken, ehuru lika till mantal, hafva betydligt olika ego-område; men då, enligt hvad kändt är, sådana skiljaktigheter förelinnas i de liesta delar af Riket, skulle en af dylika skäl föranledd jemkning eller förändrad fördelning af särskilda hemmans grundskatter, för beredande af dessa skatters jemlika förhållande till hvarje hemmans egovälde, föranleda ny skattläggning å större delen af Rikets jord.
En gång hade han gått dit ut, med tanken att antaga ett köpeanbud, men när alla rosorna förebrående frågade: vill du skiljas från oss? – kom någon försäljning hvarken då eller framdeles i fråga. Det lilla hvita huset, som det blef efter Goethes ombyggnad, ligger nu inbäddadt i af honom planterade granar, ekar, lindar och andra löfträd, hvilka å ömse sidor om huset bildade en lummig, af smala sandgångar genomslingrad park. Marken stiger sakta uppåt och slutar i en gräsmatta, på hvilken några päronoch äppelträd stå som kvarlefvor af den frukt-, bäroch grönsaksträdgård, i hvilken Goethe arbetade så flitigt under Gartenhaus-tiden. I spaliern på husets framsida fläta sig ännu klängrosorna, om hvilka han skref till fru von Stein, att, så länge de blommade under hans tak, trädde ingen kärare gäst än hon in under detsamma. Ingen vanhelgande restaurering har tagit bort den omedelbara samtidighetens doft från Gartenhaus. Det enligt nutidens begrepp så tarfliga huset, men som Goethe efter ombyggnaden fann »utstofferadt långt öfver sin önskan», är verkligen ännu Goethes »älskade näste». På nedre botten låg kök, skafferi och en sal, som är alldeles bibehållen med sina enkla hvita trädgårdsbänkar och bord. Då man ej åt i själfva trädgården, var det här Goethe hade sina små fester, vid hvilka han undfägnade Karl August, Knebel, Herder eller någon annan med sin trädgårds alster jämte en stek eller dylika solida saker från fru von Steins kök. På golfvet i denna sal var det Goethe bäddade åt de Steinska gossarna, som blifvit öfverraskade af åska, när de en påsk letat ägg i hans trädgård.
(2Bi flafme ocf för mår bel beflutit odj ,^ongl. ffllaflt i Sftåber bifallif,. att, meb upfjdfmanbe af 37. punften f d\ongI. ^orflaringen ben 2^ ‘SJlaré 1807, Unbcr*fRaft!c ranfafning ocfl utflag i mål, angåenbe fåbane edsöresbrott, å bTOilfa penningebdter jemte fangelfe meb elfer utan arbete, aro i ^ongf. ^ororbnin* gen ben 20 ^anuarii 1779 utfatte, fldbanefter flola, innan utflaget går i fullbordan, till ^)of*3Rdt(S fldrflåbanbe ocf) profning infdnbaS. * A §. 6f. ^oS ^ongl. SOlaflt b(1fivc 1 underdånighet fdreflagif, att ben i 2. punften af Äongl^refroet ben 22 ?fllarS J803, ^)of*JKdtterne tiUagbe leu# 78 terationSrått ma forklaraS |afwa upfjort, famt, i följd beraf, nämnde punkt; jemte alla aldre dermed ofmerenSfiåmmande författningar, upfjåfwaS, bmari* genom forejkriften 17. morn. af bogfTberorde Äongl. 33ref, angående #of* RåtterneS fkyldigbef, att bwarje fjalft år till Svongl. tD^a/rt infånda forteck* »ingar på leutererade mål, alltfå åfrcen komme att förfalla. £)$ fjär £ongl. sRaf:t med bifall till fjmaö Rikets ©tanber fålunda foreflagit, genom SÖref till meberboranbe $of* ocb öfwer * Råtter, forFlarat bet anbra punkten af förutnämnde 5vongl.
Ständer meddelade Konungens Propositioner eller i Rikets Ständers Plena väckta frågor, lärer det väl böra medgifvas, att Utskottet förfarit grundlagsenlig^ då Utskottet, i anledning af remisserne å Justitize Ombudsmannens Embetsberättelser och Redogörelse, icke upptagit och behandlat andra deri förekommande ämnen, än dels de af Justitize-Ombudsmannen framställda anmärkningar om felaktigheter och brister i Lagen samt förslag till deras afhjelpande, dels ock de, enligt Justitis-Ombudsmannens uppgift, från Kongl. Majit, genom Högste Domstolen , sedan sista Riksdag utfärdade Lagförklaringar. — Då för öfrigt Justitise-Ombudsmannen är för sina tillgöranden underkastad lika ansvar med Acto* rer i allmänhet, måste det bero af honom sjelf att urskilja och bestämma , om och när hans embetsåtgärd är behörig och behöflig. Att bedöma, huruvida han derutinnan visat efterlåtenhet eller försummelse, vöre icke möjligt, utan att granska hvarje serskildt fall, som varit eller bordt blifva föremål för hans verksamhet; hvilket åter skulle strida emot ofvan upprepade go:de i Regeringsformen ; — och ett omdöme utan motiver finnér Utskottet sig icke tillstäodigt. Controllen a8 LagUtskottets Utlåtande N‘.o 153. olver Justitise-Ombudsmannen är, efter Utskotten tanka, publiciteten, Domare öfver hans embetsförvältning äro i första och sista instantien Rikets Ständer, genom de Electorer, sorn vid hvarje Riksdag förrätta Justitiffi-Ombudsmansvalet; och domen uttalas af den opinion, som honom vid hans, i ordets egentligaste bemärkelse, förtroendebefattning bibehåller eller derifrån skiljer. Beträffande dernäst de emot Betänkandets form och omfattning i öfrigt gjorda inkast, lår Utskottet, efter den ordning, hvari de här ofvan finnas anförda, dervid afgifva följande erinringar: Vid 11 -.te Anmärkningen.
Arabernes till det mesta i Spanien slagna mynt, jemte några få moderna Turkiska, Persiska och Maroccanska, 6:o oordnade, till det mesta utnötta odugliga antika mynt, 7:o Spanska och andra Wesleriändska nationers mynt från medeltiden och nyare tid, 8:o Spanska och andra nationers medaljer, samt 9:o diverse mynt, jettoner m. m., uppgående hela samlingen till ett antal af 35,187, hvaraf 525 af guld, 7,170 af silfver och 27,492 af koppar: så har, enligt hvad en af E. K. Maj:t den 30 Januari innevarande år till Rikets Sländer aflåten nådig Proposition innehåller, Riks-antiqvarien uti till Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-akademien ingifven skrift, i afseende på det inköp, som för Statens räkning kunde komma i fråga, framställt två alternativa förslag, det ena att inlösen skulle ske af alla de under N:ris 1—6 upptagna afdelningarne för 30,084 R:dr jemte ett urval af 7:de och 8:de afdelningarne för 6,000 R:dr, och det andra att köpet blelve inskränkt till de för Kongl. Mynt-kabinettet företrädesvis vigliga afdelningarne N:o 1, de äldre spanska mynten, N:o 4, de Vestgötiska Konungarnes, och N:o 5, Arabernas i Spanien slagna mynt, hvartill erfordrades 11,832 R:d r, samt att dessutom ur 7:de och 8:de afdelningarne ett urval finge ske lill ett värde af 6,000 R:dr. Rxp ed i tia n sU/s ho Itets Förslag till anderd. Skrifvelse, N:o 10. 15 Jemte anmälan alt arfvingarne efter Kammarherren Lorichs förklarat sig benägne antaga hvilkeldera som helst af de alternativa förslagen äfvensom att lösningssumman terminvis emottaga, hade ofvanbemälda Akademi uti skrifvelse den 9
För min del måste jag bekänna, att med alla de inkonseqvenser, man vill lägga såväl Utsk:t som Ståndens ledamöter till last, är väl den en bland de större, att bevilja en enka större pension än hvartill hennes aflidne man i lifstiden var berättigad. Hvad nu Prot.-Sekreteraren Borg angår, erhöll han i pension 675 rdr, och pensionen öfvert]vttades sedermera på hans enka. Detta anser jag visserligen icke obilligt, då man täger i betraktande hans stora, gagnerika och förtjenstlulla verksamhet, men förvånar mig att man sedermera kan anse hans enka genom någon outredd naturkralt hafva gjort sig förtjent af större pension. Jag anhåller om bifall till Utsk:ts förslag i denna punkt. Hr von Knorring: Vill man hålla på formen så strängt, som Frih. Armfelt antydt, bör man aldrig tala om billighet och rättvisa. Hvad angår sjelfva saken, är att märka, att denna pension af 675 rdr beviljades Prot.-Sekreteraren Borg vid 1840 års riksdag, då lefnadskostnaderna icke voro på långt när så höga sorn de nu äro, samt att han jemte denna sin pension uppbar lön såsom föreståndare vid Institutet för blinda och döfstumma. Hade han lefvat nu, och pension för honom begärts, hade han utan tvifvel erhållit en mycket större än den, hvarmed lian år 1840 hugnades. Då han för Sveriges skull och lill förmån för af naturen vanlottade medmenniskor uppoffrade sin förmögenhet, bör Svenska staten tillse att hans enka icke må lida nöd. Jag vidblifver mitt förut gjorda yrkande. Den 28 September e. m. Hr Stedt: För min del anhåller jag att till alla delar få instämma med Hr von Knorring. Hr Dalman: Jag vill blott taga mig friheten erinra derom, att det var Fru Borg som i boet införde den förmögenhet, som blef af Prot.-Sekreteraren Borg för stiftelsen af Manilla uppoffrad.
— N:o 33. i anledning af väckt fråga om återupplifvande af 10 capitlet 8 § ByggningaBalken. IX. B. 196. A. 624. 1— N:0 34. i anledning af väckt fråga om upphörande af Kammarcollegii domsrätt i vissa ekonomiska mål. IX. B. 196. A. 624. — N:o 35. i anledning af väckt motion om åläggande för sockennämnd att draga försorg om den i Kongl. Förordningen den 9 November sisllidne år föreskrifna inteckning af lifstidsstädja och undantagsaftal. IX. B. 196. A. 624. •—• N:o 36. i anledning af väckt fråga om förändring i JustitiseStatsexpedilionens organisation, m. m. IX. B. 620. A. 682. N;o 37. i anledning af väckta motioner rörande Lagberedningen. IX. B. 620. A. 685. — N:o 38. i anledning af väckta motioner om ändring af Kongl. Förordningen den 29 Juni 1833, huru med försvarslöse personer förhållas bör. IX. B. 620. A. 685. •— N:o 39. i anledning af väckt fråga om förändring och tillägg i Kongl. Förordningen den 29 Maj 1739, angående mått, mål och vigt. IX. B. 620. A. 685. — N:o 40. i anledning af väckt motion, angående förändring af Kongl. Förordningen den 20 Januari 1824, om ändring eller utrifning af vattenverk. IX. B. 620. A. 685. — N:o 41. i anledning af väckt motion om ändring af 8 § i Kongl. Förordningen om Kyrkoråd den 29 Augusti 1843. IX. B. 620. A. 686. X. E. 460.
I förberörda hänseenden hafva motioner blifvit väckta: hos Höglojliga Ridderslcapet och Adeln: af Grefve von Schiverin, C. G. Ph., (motionen N:o 29) och af Herr Tref enberg, C., (motionen N:o 85), hos Vällofliga Borgare-Ståndet: af Herr Bergman (motionen N;o 173); samt hos Hedervärda B onde-Ståndet: af Anders Wilhelm Uhr från Nerikes län (motionen N:o 214), och af Gustaf Ohlsson från Westmanlands län (motionen N:o 143). Dessa motioner, hvilka blifvit remitterade dels till Lag-Utskottet samt dels till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, hafva, jemlikt 43:dje § Riksdagsordningen, behandlats af Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet, som nu går att i anledning af desamma afgifva yttrande. Bland motionerna afse de utaf Herr Treffenberg, Herr Bergman och Anders Wilhelm Uhr väckta utfärdandet af en ny skiftesstadga; och har i detta afseende blifvit anfördt och föreslaget: af Herr Treffenberg: att, som skiftesstadgans föreskrifter numera icke, såsom ursprungligen var förhållandet, funnes i en enda författning, utan måste uppsökas i nära tjugu särskilda Kongl. Kungörelser och Bref, samt härtill komme, att de gäl - 4 Sammans.
Jernmanufaktur-verk Pappersbruk Tegelbruk Oljeslageriet hvaraf endast ett drifve Tobaksfabriker Spinnerier Linneoch Bomullsväfnads-fabriker Garfverier Färgerier Sockerbruk Porteroch Öl-bryggerier Segelduks-fabrik ... Jerngjuterier Bomullstygs-tryckeri Skeppsvarf Repsiagarebanor - Attike-fabrik Skärgårds-verk, Salterier Landsoch Härads-Allmänning, omätt, utan skog eller sär: Breselje-fabriker Risgrynsqvarn Kritqvarn Galvanisk Fabrik . • Diverse personer, som ej höra till viss näring raf ganderätt lifstid under n. ago t värde Hemmantal. Mantal. Till Berättelsen öfver Götheborgs och Bohus R:r 22 43 Bränvinsbrän ningsafgift. Summa. Afrad. Mantals penningar. Hammar skattsjern. Klereci-Statens underhåll. Pastorers. Kapellaners. Kyrkobetje nings. [\:dr s. r. Fattigför sörjning. Folkskolc afgift. Bränvinsminuleringsoch j utskänknings afgift. Hus och Tomter Jord Särskilde Lägenheter Harstrand. Hus och Tomter, Jord. Uddevalla. Hus och Tomter Jord Sockerbruk Tullmjölqvarnar med tillsammans 9 par stenar . Tullsågqvarn, grofbladig Tegelbruk r Reparebanor Skeppsvarf Lackerings-Fabrik Strömstad. Hus och Tomter Jord Tullmjölqvarn . H o 3 Götheborg. Hus och Tomter. Jord. Bruk, Manufakturier, Qvarnar Fabriker m. m. Ot. tnt. Fahraeus. Tili Berättelsen öfver Götheborgs Län för år 1856. (Motlicborgs oell Holms Lan för år 1855 1 es e SS i el t a y U Summa. B e v i 11 ning Ständig Ränta. Kostnad för Rotering. Kostnad för stiidernes styrelse. V. Klereciets underhåll. Arrendemedel. Fattigförsörjning. Skjuts. Väghållning. Bränvinsminuteringsoch utskänknings-afgift. Diverse onera m. m. Summa Stats-Bidrag. Efter lista Art.
Län, lika med Kronoskjutsen, hvilket «r en ostridig följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse af den. 10 September 1812, alltså och emedan Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet icke tillstyrkt, och Riksens Ständer följakteligen icke beslutit någon underdånig skrifvelse härom, så hade PrestStåndet funnit ExpeditionsUtskottets dertill ingifna förslag öfverflödigt, och derföre böra förfalla, uti hvilket Yttrande de öfriga Respectiva Stånden skulle inbjudas att instämma. Upplästes och lades till Handlingarne Utdrag af Hedervärda BondeStåndets Protocoll för den 2 dennes, med inbjudning att instämma uti BondeStåndets beslut, att, på Riksdagskostnadsmedeln, låta trycka Bevillningsutskottets Betänkande angående BevillningsFörordningen och detsamma åtföljande Calculer m. m. Upplästes följande från de respectiva Standen ankomna ProtocollsUtdrag: Från Högvördiga PrestStåndet af deta J5 Juni, innehållande: _ 3Den 5 Juli. e. m. Ogillande af Statsutskottets Betänkande om lösen för påskrifter å utmätningsresolutioner Af den 22 Juni, underlåtande att instämma uti BorgareStåndets Beslut att FuIIrnägfige uti Banken och RiksgäldsContoiret liorde såsom Ledamöter deltaga uti df-n Committée, som skall utarbeta förslag till ny reglering af Statens Embeten, Bifall tilkföljande Retänkandenå o * Fran Sb(it\lJt$kottet : i:o I anledning af Kongl. Propositionen om en närmäré reglering af de så kallade Gerinipgsören. 2:o Om yrkad ersättning till Bohu?, Elfsborgs och Carlstads L,äns invånare för deras lidande oell besvär under sista Fältet. ; 5:0* Rörande KrpnoRentornas utgörande 1 persedlar och varor, i stället för penningar. Från Lagutskottet: ito Angående Sjölagens öfverseende och granskning.
Utsk. teriet, Kongl. Maj:t under den 3o December 1819 förordnat, att de Rotar, hvilka icke ingingo på Kongl. Maj:ts, enligt Rikets Ständers, i Skrifvelse den i3 Junii 1818, yttrade önskan, framställda Nådiga Proposition, om erläggande af ett årligt bidrag med en sjettedel af Soldat-Munderingens värde, skulle bibehållas vid Kneckte-Contraclets föreskrift, dock med sådan tillämpning deraf, att, beträffande Vesterbottens Regemente, ofvannämnde 5 Daler Kopparmynt livart annat år, eller 2~ Daler årligen, borde, efter 1696 års Spannmålspris, 9 Mark Silfvermynt per tunna, förvandlas till 11 ||:dels Kappar säd, som åter, efter årets Riksmarkegångspris, valveras till contant; samt Att den sålunda för hvarje Rote belöpande afgiften efter Kneckte-Contractet utgjorde : vid Vesterbottens Regemente för sistlidne år R:dr 2: 22, 6| då deremot sjettedelsbidragetför samma år uppgått lill 4: 29, r. Varandes af Regementets hela styrka, 836 Rotar, som erlägga sjettedels-bidraget. och 107 Rotar, som blifvit vid beräkningen efter Kneckte-Contractet bibehållna. Den sålunda från en del Rotar, vid Vesterbottens Regemente, utgående högre af - Besv. o. Oecon. Utsh. BeUde. N.o l6j 1". 3i giften, medelst sjettedels-bidragets utgörande, hvilar alltså på ett lagligen afslutadt, frivilligt Conlract, hvars förbindande kraft icke kan, utan båda Contrahenternas begifvande, upphäfvas, och om hvar» rubbning Utskottet för sin del icke anser lämpligt att till Kongl.-Majit frambära någon underdånig önskan. Dock varder detta Rikets Högloft. Ständers egen pröfning vördsamt understäldt. Stockholm den 3 Januari 1829. Betänkande angående väckt motion om Marknaders aflägsnande från Kyrkors grannskap.
Maj:t alltså »i nåder funnit skäligt, att för det i hufvudstaden varande Carolinska medico-chirurgiska institutet utfärda ett förnyadt reglemente» etc ; — då vidare Rikets Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse af den 23 December 1840, beviljat förhöjdt statsanslag åt institutet, med vilkor att det, enligt nämnda nådiga reglemente med institutets nya organisation afsedda ändamål uppfylldes; samt då slutligen, efter hvad Utskottet tror sig bär ofvan hafva ådagalagt, institutet verkligen danar så beskaffade läkare, som det åberopade Kongl, reglementet omförmäler, så får Utskottet, i öfverensstämmelse med samma nådiga reglemente af den 11 December 1822 och Rikets Ständers omförmälda underdåniga skrifvelse den 20 December 1840, vördsamligen hemställa, att, lill undanriidjande af rådande hinder för ett rikare begagnande af institutets undervisningskrafter, medan detta ännu såsom medicinsk skola qvarstår, samt såsom ett rättvist erkännande af institutets vunna utveckling och nuvarande verksamhet. Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att intill dess den ofvan föreslagna föreningen emellan Medicinska fakulteten i Upsala och Carolinska medico-chirurgiska institutet i Stock - Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkande M 97. IS holm blifvit verkställd, de personer, hvilka vid institutet genomgått fullständig examen, må, på grund af denna, förklaras för Medicine och Chirurgie doktorer, med samma rätt till anställning i statens tjenst, som åtnjutes af de från universitetens fakulteter utgångne medicine doktorer, hvilka tillika äro chirurgie magistrar Stockholm den 20 Juni 1857. Reservationer afgåfvos: a) af Herr Domprosten Knös, som anförde: »De grunder, på hvilka jag måste reservera mig mot Utskottets i de två sista punkterna af detta Betänkande innefattade beslut, äro hufvudsakligen följande: l:o Dessa beslut innebära en inkonseqvens, då i en föregående punkt Utskottet afstyrkt motionerna om universiteternas och specielt