Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men Utskottet ansåg betänkligt att föreslå bördsrättens upphäfvande, enär Utskottet trodde sig böra antaga att denna åldriga institution ännu uppbars af den allmänna meningen och att folket ansåg de missbruk, hvartill institutionen obestridligen gifver anledning, likväl öfvervägas af de deraf härflytande fördelar. Det är 28 Lag-Vtskottels Ullåtande M 49. detta antagande, som Utskottet genom de inom representationen uttalade åsigt er nu finner icke vara riktigt, — och ett nytt uppslag i frågan har sålunda blifvit gifvet. Såsom stöd för den åsigt, att börds-iagstiftningen är helt och hållet irrationel, har blifvit anmärkt, att grunden derför icke ens uppgifvits vara någon annan än skyldemäns presumerade kärlek lill deras förfäders jord, och att, ehuru denna kärlek, liksom hvarje annan sedlig affektion, förtjenar synnerlig aktning, väl deraf icke följer, att densamma bör grundlägga en rättighet att frånvinna en annan hans lagligen förvärfvade egendom, lika litet som kärleken lill en annans öfriga tillhörigheter kan medföra rätt att frånvinna dem den rätta ägaren. Men i allt fall måste, med afseende å hvad inom representationen redan i frågan förekommit, sjelfva denna grund anses numera hafva i väsendtlig mån sjunkit undan.
De öfriga, i 18I2 års Riks Stat, upptagna utbetalnings.summor äro sådana, sorn blefvo vid 18X2 års Urtima Riksdag af Rikets Ständer beviljade, och till en del redan af förra årens Medel anticiperade, men borde i Riks-Staten upptagas , för att der blifva synliga och komma till behörig redovisning. Beträffande de uti 1812 och 1813 årens Riks-Stater upptagna och af Besparingsoch Öfverskotts-medlen anticiperade utgifter, som, enligt Eders Kongl. Majits Nådiga Beslut, böra till ersättning hos Rikets Ständer vid nu instundande - Peri 14 Juli. *323 dämle Riksdag anmälas, sä får Stats Contoiret deröfver här nedan sig närmare i underdånighet utlåta. Sedan Stats-Contoiret nu i underdånighet uppgifvit förhållandet i allmänhet med Stats-Verkets så ordinarie och standiga , sorn extia och särskilta, ellertillfälliga både inkomster och utgifter för åren i8iä och 18x3, och hvilka till jSina specialiteter än närmare utredas af de för dessa tvänne år Nådigst fastställda Riksoch Special-Stater; så återstår för Stats Contoiret, att jemväl i underdånighet anmäla de särskilta omständigheter, som förekomma vid en och annan af Hufvud-titlarna; ankommande det på Eders Kongl. Maj:ts Egen Nådiga pröfning, hvilka deraf böra till närmare åtgärd vid förestående Riksdag till Rikets Ständer framställas.
29 ras berättigade att, för tiden från oell med år 1863 och så länge de sina befattningar innehafva, å Allmänna Indragningsstatcn årligen uppbära ersättning för ifrågavarande mistade inkomst med följande belopp, att för åren 1863, 1864 och 1865 på en gång utbetalas och för den kommande tiden utgå året näst efter det, för hvilket ersättning sökes, nemligen: Sekreteraren 0. B. Hult . R:dr 1,471: — Landssekreteraren i Skaraborgs län A. M. Bolinder 100: — Dito i Kronobergs län 0. A. Holmberg 357: — Dito i Östergötlands län A. G. Lignell 290: — Dito i Elfsborgs län C. 0. Almqvist 71: — Dito i Calmar län C. A. Palme 304: — Dito i Gefleborgs län M. Florman 186: - Dito i Wester-Norrlands län C. W. Rydvall 132: — Dito i Westerbottens län C. J. Cygnaeus . • 105: — Dito i Gotlands län J. — Dito i Christianstads län C. A. Olson 625: — Dito i Blekinge län H. W. Abelin 220: — Dito i Göteborgs och Bohus län H. Westin 1,000: — Dito i Jemtlands län P. G. Rissler 250: — Dito i Norrbottens län A. M. Eurén 130: Vid bedömandet af denna fråga har Utskottet icke kunnat undgå fästa uppmärksamheten derå, att den inskränkning i inkomster, som till följd af minskad passlösen åtskillige tjenstemän fått vidkännas, torde hafva sin grund hufvudsakligen i det förhållande, att uti de liesta europeiska länder skyldigheten för resande att vara med pass försedda blifvit upphäfd eller åtminstone mindre strängt iakttagen, så att berörda minskning endast till obetydlig del kan vara en följd af den åberopade Förordningen den 21 September 1860, som endast afser resande inom landet.
Lycklige i sin torftighet och sina små behofver, trodde de sig tryggade i besittningen af det, som de ärligen ärft, såsom frugt af föräldrars och förfäders mödor, och hvarpå de, med sina biförtjenster, kunde nära sig och de sina. Under tiden har bristen på penningar, som förhindrat lösningsrättens begagnande, blifvit afhulpen genom det öfverallt i vårt land omkringgripande epidemiska raseriet att ödelägga våra skogar. Begäret efter mera vaknar, med den retande penningen i hand. Nu är broder icke broder mera; moder, som är enka, skonas ej, man har lagen om besutenhet på sin sida. Det är ett brott att äga litet; straffet är att blifva husvill. Man förgäter Guds Ord: »Ve dem, som draga det ena huset intill det andra och komma den ena åkren intill den andra», — »på det vi måge få de fattiga under oss för pen-' ningar, och dt torfiiga för ett par skor, och sälja agnar för korn.» Es. 5: 8. och Amos 8: 6. Som exempel på förhållandet må anföras en by, bestående af trettioett matlag. Utaf dessa äro 10 besutne och de återstående 21 obesutne. Ibland dessa 21 äro 10 berättigade att lösa och 11 underkastade lösning. Således ^ obesutne och mera än af hela byn i den ställning, att de måste alldeles öfvergifva sina hem. De stackars innebyggarne lefva hvarje dag i fruktan att blifva utdrifne. Nyligen bar en enka, som under 28 års tid, på sin såsom obesuten ansedda jord, bergat sig bra med de sina, blifvit ett offer för den ifrågav;de lagen. Målet lärer dock f. n. vara hos Konungen. En Dalkarl, som nu vistas i Stockholm, äger tvenne s. k. obesutne jordlotter, hvilka likväl tillsammans utgöra en besutenhet, men, som dessa höra till olika hemmansnummer, är han likväl underkastad samma hårda behandling. Man har försäkrat mig, att förhållandet med den först omnämnda byn är nästan allmänt i Dalarne. Rörande förhållandet i Svärdsjö socken har jag sett ett skriftligt bevis af en KommissionsLandtmätare.
Silfverstolpe. Måndagen den 9 Februari 1835- Plenum kl. io f. m. Justerades i prot.utdr. för d. 3 dennes. Gr. von Fersen, Hans: Sedan nu 3:ne RiksSt., i frågan huruvida jordbruket bör understödjas genom lån, bifallit principen, men stridiga beslut i afseende på sättet förefinnas, så vågar jag, på det att en kortare utväg måhända må beredas och riksdagen ej för mycket uttänjas, föreslå R. o. Ad., att II. Ståndet måtte genom prot.utdr. inbjuda BondeSt. att förena sig i det beslut, R. o. Ad. i sista plenum fattade, hvarpå jag anhåller, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes framställa propos:n. R. o. Ad. beslöt att inbjuda Hederv. BondeSt. att instämma i R. o. Ad:s i anledn. af StatsUtsk:s utlåt. N:o 4°5 fattade beslut. Hr Crusenstolpe, Magn. Jac., uppläste följande: Genom nåd. kungör, d. i4 Jan. 1824, ang:de förhöjd årlig capitationsafgift af hvarje adelig mansperson, som erlägger bevillning af lön eller förmögenhet m. m., hade K. M. De n 9 Februari f. m.
Sådana ärender, hvilka antingen äro af ringare vigt eller icke tåla något uppskof, afgöras af Biskop och dessa tvänne Konsistoriales, hvilka trenne utgöra min dre Domkapitel. 3. Vigtigare angelägenheter, såsom ekonomiska anordningar af mera betydenhet, uppsättande af förslag till, eller återbesättande af lediga tjenster, samt utöfvande af Domkapitlets domsrätt i sådana mål, der laga undersökning eller ransakning vid verldsligt forum bör föregå, handhafves af fulltaligt Domkapitel. Fulltaligt Domkapitel delas i tvänne afdelningar, hvardera bestående af de redan i § 2 nämnda och dessutom 2—5 ledamöter. I afdelningen för kyrko-ärender ingå såsom ledamöter Domprost, der sådan finnes; i annat fall med eget begifvande den Kyrkoherde, hvilken Konungen efter Biskopens förslag dertill utnämner, samt Theologie-Lektor eller, vid Akademierna, Theologie-Professorer. I afdelningen för skol-ärender ingå Bektor vid stifts-stadens högre Elementarläroverk, samt äldste Lektor på samma sätt såsom ledamöter, äfvensom, vid fråga om sysslas tillsättning, den eller de Lektorer, som undervisa i de ämnen, hvilka vid kungörandet af sysslans ledighet blifvit till prof bestämda (Kongl. Skolst. den 29 Januari 18S9 § 62). Finnes ej sådan Lektor bör Domkapitlet i stället inkalla en, högst tre andra sakkunnige män att i frågans afgörande deltaga. 4. Vid anställande och bedömande af examina och andra lärdomsprof eger Domkapitlet att i mån af behof med sig adjungera den eller de män, som det anser skickliga. Detta behof pröfvas af fulltaligt Domkapitel i den afdelning frågan rörer. Lärare vid stifts-stadens elementar-läroverk må, derom anmodad, icke undandraga sig att sådant biträde lemna. 5.
Riddarhuset blef försatt uti, derigenom ali källaren här är uthyrd. Den eldsvåda, som då utbröt och var på väg att sätta detta samlingsrum i fara, bar bos mig väckt den tanken, att det vöre bäst att R. o. Ad. icke, hade några sådana kontrakter med enskildte, att dylika äfventyr kunde upsla, och jag belviöar myc ket ali R. o. Ad. har sådana inkomster af dessa lägenheter, att upbärandet deraf kan vara af någon betydenhet. Långt mindre kan jag tillstyrka, att R. o. Ad. skulle utsträcka sin verksamhet i den rigtningen, så mycket mindre som del i min lanke skulle vara helt och hållet på en sidoväg, som vore aldeles olämplig. Jag vågar derföre tillstyrka bifall till Utsk:s nu föredragna utlåt. En annan fråga är åter, att bakgården och byggnaderna derå underhållas i sådant skick, att de icke förete en anblick, som stöter ögat eller som står i del förhållande till R. o. Ad:s värdighet såsom husegare, • som förspörjes. Om något i detta afseende behöfver göras, så är det öppet för hvarje ledamot af 3 H. 25 386 Den 8 Februari. R. o. Ad., att, om detta betänk, blir bifallet; derom väcka ny motion. Jag skulle äfven tro, att det beror af Ridd.Utsk. alt i delta afseende inför R. o. Ad. göra den anmälan, som kunde vara behöflig. Gr. af Ugglas, Ludvig: Af hufvudsakligen samma åsigt som Gr:ne Lagerbjelke och Börnstjerna, ber jag att med några ord få uptaga till besvarande hvad af såväl Hr von Hartmansdorff som Frih. Palmstjerna blifvit anfördt. Frågan har kommit i en besynnerlig ställning derföre att de, som försvara åtgärden, framhålla den financiella vinsten af den ifrågasatta byggnaden; ty Frih. Palmstjerna har deraf tagit sig anleda. att yttra, att man möjligen kunde vara i den belägenhet att man icke skulle behöfva de här husen, som slå qvar och att det vore bäst för R. o. Ad. att slippa all uthyrning af lågenheter åt enskilda personer.
Domare öfwer et wal, hwarti! de wäljande warit Lagligen befullmäktigade, som af den allmänna Opinionen med et gillande bifall rmderstödjes, och hwilket af desamma.Stander, som walt LleLlorernL) högtidligen blifwir erkändt sch ZsnÄioner^öt. Har är icke fräga om nägsr inträng i hwars och^ ens rätt at yttra sig; sädank kan aldrig anses eller blifwa en följd as et ogillande af Herr LzNlcnsvLgns motion. Här ar fråga om ar införa och bibehålla ordning, at lifwa aktning för Stånds och Ständers beslut, hwar sörutan lugn och ordning äro och förblifwa omöjliga. Denna fraga hör alls intet til den om frihet i öfwerläggningar, men dek är af största wigt at ej tillära et obehörigt klander af Riksens Ständers beslut. Jag fär derföre hemställa, om icke, med åsidosättande af allt widare yrkande om Laga answar eller Herr 6yllen8V3LM8 uteslutande ifra» Riddarhuset, Ridderffapets och Adelns ätgard wid denne sak mätte kunna inskränkas inom en förklaring, at Ridderskapet och Adeln funnit hans motion obehörig. At enligt ;o §. i Riksdags-Ordningen, Herr L^llensvsan af Herr Grefwen och Landtmarffalken matte erhålla en tjenlig worning, och de som wilja understödja Herr 6Mm8V3-m, tillätaS at i piotocollet anteckna sina re8ervmiOnor emot detta beflut. Herr Lock förklarade, der han an säg dm af Herr Grefwen och Landtmarffalken gjorde proxoZition för längt bättre och wärdigare. Friherre 8 tLel von llo! 8 tein. I Re-^ gerings-Formen finnes intet ställe, som pä demm hgW Den 2 Maro. 8Z händelse är anwändbart, icke eller i Riksdags-Ordningen. All tillämpning har upkvmmit och beror endast af Argumentationer.
Vid ärendets föredragning till remiss, hafva yttranden blifvit afgifne* af Riksdagsfullmägtigen J. L. Wiklund från Westerbottens Län, som ansett frågan vara af mycken vigt, och alt serdeles försigtighet borde vid undersökningen användas, enär den föreslagna granskningen eljest lätteligen kunde förnärma enskild egande-rätt. Häruti hafva Per Isacsson från Gottland, Per Persson från Jönköpings Län iri. fl. instämt. Af Nils Månsson från Malmöhus Län, hvilken delat Molionairens åsigt samt tillagt; alt misstag itti Jordeböckerne ofta förekomma, så att hem - Stats-Utskottets Utlåtande IV:o i6t• man, oaktadt erhållen förmedling, funnits påförda högre afgifter än de förut vidkunls; samt af Riksdagsfullmagtigen Botvid Jonsson från östergöthland, hvars anförande innehåller: att, då grundskatten i hans hemort vore så mångfalldig, att de fleste aldrig kunna controlera sitt debet, önskade Botvid Jonsson, att densamma blefve reducerad efter tio års markegångspris till de varuarliklar, hvarpå Landtmannen egde bästa tillgång; att jordeböckerne borde närmare granskas och sättas i fullständigare skick, samt en viss oklandrad besinningstid, utan afseende på öresland eller stångfalls beräkning, inom byn befästa egande rätten; äfvensom slutligen att, till undvikande af framtida tvister, nästa jordebok öfver Riket upprättades inom socknen i socknestugan, i närvaro afen vald Comité, då hvarje förekommande hemmansegare blefve hörd och egde uppgifva och styrka sin jord och dess tillhörigheter.
ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, örn Remisser till Stalssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten af, 1:0 ett Memorial, angående nedsättning af Tullafgifterne fp* utförsel af Landtmanna-producter, äfvensom att utförseln af Trädvaror på Utländska Skepp må vara fri, 2:0 ett Memorial, angående vidtagande af sådane medel, hvilka återföra välmåga inom Landet, 3:o ett Memorial med yrkande, att Riksens Ständer måtte genom Vederbörande Utskott på behörig ort anhålla, att blifva underrättade, om hvad som blifvit tillgjort, i afseende på de vid i8i5 års Riksdag anmäldte Önskningsmål, 4:<> ett Memorial, angående vidtagande af sådane anstalter, hvilka befordra de inom Stockholms Stad belägne Sjöars uppränsning eller igenfyllning, 16, och 5:o en Motion om anläggande af så kallade Lifräddnings-båtar på de för sjöskador mäst beryktade Svenska kuster, 17. — om Remiss till Bancooch LagUtskotten, af en Motion, angående utfärdande af så kallade Moratorium eller Jernbref, dito. — om Remisser till StatsUtskollet af yttranden rörande att inga nya utgifter må beviljas, 17, af Memoria - 180 ler angående ilo rättighet för jordägare att med penningar afbörda sig SaltpetterSkatten, 2:0 Löneförbättring för Räntmästaren i Carlstads Län, 3:o Lönetillökning för Öfveroch UnderBefäl vid Westerbottens Regemente, 4:o medel till inrättande af en BergsSchola, 5:o erbjudande, att mot vissa vilkor göra segelbart det så kallade Baggens-Sundet och Canalen vid Södra Stäket å Wermdön, 6:0 anslag af allmänna medel till ersättning för verkställde reparationer å Operahuset och Dramatiska Theaterhuset, 7:0 anslående af ett årligt arfvode till ÖfversteLieutenanten Warberg för dess befattning, i afseende på befordrandet af Sjön Wenerns Hydrograpliiska kännedom, 18, 8:0 förbättring uti Militaire Embetsoch Tjenstemäns Löner, 9:0 ersättning af Herr Silfverskjöld för utgifvit Accord vid f. d. von Engelbrechtenska Regementet, 10:0 flere Löners uppförande på Stat för JustitiaeFördelningen af Kongl. Maj:ts Cancellie, 11:0
omdömen och anseenden, och om också en hedrande mängd föraktar lumpet förtal och nedtystar skamliga insinuationer, så kunna de ändå knappast låta bli att nyfiket undra, om inte fröken X. skall lyckas » gå åt » i vinter efter alla sina ansträngningar, eller om Den verkligen kan vara kär i Den, om Y. skall fria till fröken Z. i afton — det anses vara på tiden! - — om det är sant, att N. N:s ha dåliga affärer m. m. m. m. Och så anser man sig tvungen att anmärka på fru Dens toalett, och så måste man uttala sig om fröken Dens omtalade skönhet eller figur, som man verkligen inte alls tycker det är något med, o. s. v. Men hvar i världen är det inte på samma vis, så länge baler ges och folk äro lika roade af att gå på dem som att sitta hemma och läsa en god bok?! Det finns säkert inte blott klander att ge de värdsliga nöjena, de äro ofta ett eldprof för en karaktär, de kunna ofta ge ett godt stycke erfarenhet och t. o. m. lära en ett mildt omdöme om andra — för att nu inte alls tala om de oblandade skönhetsintryck, de kunna skänka en, om man helt lugnt låter dem göra det. Nu h a r emellertid dansen börjat, det vill säga den egentliga balen. Vi ha en ypperlig plats i dörren till balsalen, och våra blickar begynna genast åter söka bland de dansande damerna. Se där den ståtliga, älskvärda friherrinnan Cecilia Falkenberg, född Lewenhaupt, lång, rak och en fullkomlig förebild i sättet att » föra sig ». Och h ä r grefvinnan Lotten Hamilton, född Beck-Friis, kanske den sig med vinterkylan utifrån. På nedre botten afläggas ytterplaggen af de ankommande gästerna, och så tåga de upp, enstaka eller i grupper, med en sista blick på egen eller första blick på andras klädsel. Två trappor upp är festvåningen, och det är där, i en röd salong med stora speglar på alla väggar, som grefvinnan Douglas tar emot sina gäster. Vi — d. v. s. min läsarinna och jag i skepnad af ett par gamla vänliga herrar!
R:dr öre R:dr öre R:«lr öre R:rlr öre Transport R:dr R:mt Win i&sggisi ngvist Svingåit 1,2.30 fot: Gräfning 8 kubj-f:r,å 5 R:dr Bäddning pä sank mark 1,000 fot, å 2 R:dr 40 ö. Fyllning, 59 kub.-f:r, å 4 R:dr 50 ör^ Skenor å 21,5 v. v. per fot, 22,835 Stt st. st. v., å 30 R:dr Skarfjern, 18,659 st., å 3 2,782,156 IS 683,050 65,306 50 Transport R:dr R:mt | — 750,356|50| j—12,782,156 19 Bilaga till Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 87. 5 KMr H R:4r Transport R:dr R:mt Tvärstockar, 56,643 st., å 1 R:dr 25 öre . Hakbultar, 226,000, å per l,000:dc 75 R:dr Summa kostnad för öfverbyggnaden Expropriatlonei*: R:dr 92,000 13.700 Summa kostnad förgexpropriutioner Stationer: En station i Norrköping . 5 stationer af 4:de klass, å 9,000 R:dr ; Vakthus, k per mil 7,500 R:dr I Summa kostnad för stationer och vakthus Transport, materiel, machiner, telegrafer m. m., å | 54,000 R:dr per mil . i 80,000 45,000 55,400 - Summa För Ingeniörs-arfvoden, provisionela byggnader och i oförutsedda händelser m. ; m., tillägges 15 proc. härft j Totalkostnad R:dr R:mt j Utyör 1,045,350 R:dr R:mt per mil.
Maj lido stadgade nederlagsrätt för socker-sirup, samt toppkakoch kandi-socker. Remitterades till Bevillnings-Utskottet. Hr Palanders, i fråga om förändring uti förpassnings-stadgans 11 §. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Hr Palanders, om förändring uti föreskrifterna om viss ränteberäkning å penningelån. Remitterades till Lag-Utskottet. Hr Mcechels, med förslag, att Privat-Bankerna icke må besväras med högre bevillning, än den, som för närvarande är stadgad för Aktie-Bolag, m. fl. inrättningar; uti hvilken motion Hr Wedberg instämt. Remitterades til! Bevillnings-Utskottet. Hr Wetterbergs, om ett anslag till understöd, för att befrämja en forskningsresa till Island. Remitterades till Stats-Utskottet. Hr Hörnsteins, om förändring uti Banko-llegleinentet. Remitterades till Banko-Utskottet. S. D. Till handlingarne lades utdrag af Höglofl. Ridderskapet och Adelns protokoll den 30 sistlidne December innefattande, ibland annat, dels remiss till Statsoch Lag-Utskotten af Hr Cederschölds, Robert Theophron, motion, angående bestämmande af en viss plan för uppbyggande af Cellfängelser i riket, tillika med ett, i anledning deraf, lemnadt yttrande, dels kommunikation af motionen till Med-stånden. * Frän Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets sedan den 28 sistlidne December på bordet hvilanda utlåtanden: Prot.-Utdrag den 4 Januari 1851. 101 N:o i», i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående medels anvisande lill Topografiska Korpsens arbelen, samt till fortsättning af de pågående fästningsbvggnaderne under nästkommande, år; samt N:o 11, angående medels anvisande till fortsättning af fästningsbyggnaden vid Carlsborg under nästkommande år.
I gemensamt haveri ersättes icke: 1. fartygs tillbehör, sorn blifvit kastadt, när det vid kastningstillfället varit å däcket liggande, utan att der hafva sin rätta plats; 2. gods, som legat å däck, när det ej kastas för att lätta fartyg, som kommit å grund, äfvensom gods, hvilket varit vid fartygets sidor fastsurradt eller i dess båt inlastadt; 3. gods, hvarå konnossement eller fraktsedel ej blifvit utfärdad, och som ej heller finnes i lastbok eller å manifest antecknadt, derifrån dock undantagne befälhafvarens, besättningens och passagerares kläder och andra tillhöngheter, när eganderätten till dem med ed eller annorledes styrkes; 4. dyrbarheter, penningar och värdepapper, som ej blifvit för befälhafvaren angifna; 5. skada å fartyg, dess tillbehör eller last, uppkommen genom pressning med segel ; skada å fartygets pumpar, uppkommen vid pumpning för att hålla fartyget läns; 6. segel, som blåst sönder; mast, stång eller rå, som blifvit bräckt eller fallit ner, och sedan kapats. § 151. Skada å fartyg skall, om reparation verkställes i nödhamn, derstädes, men annars i bestämmelseorten, värderas af dertill, för hvarje särskildt tillfälle, af behörig myndighet utsedde, sakkunnige män. Kan skadans utrönande eller afhjelpande ej ske utan lossning af lasten, förordne värderingsmännen derom. Värderingen omfattar endast den skada, som af sjöolycka skett under sista resan, och således icke den, som härleder sig af ålder eller redskapens bristfällighet, samt skall, särskildt för hvarje förloradt eller skadadt stycke, upptaga de för dess återställande nödiga kostnader. Ej må botande af skada eller lossning af last företagas, utan att besigtning och värdering, som nu sagdt är, föregått, derest ej befäl - Expedilions-Utkottels Förslag lill underd.
Han har aldrig hyst någon ovilja mot dig, eftersom han aldrig sett dig! Hvad mig beträffar, så har jag alltid burit, på en dröm den att få se Er ett ögonblick som vänner eller åtminstone att Ni råkades en gång i min närvaro räckte hvarandra handen och skildes! GUSTAF. Det har också varit min hemliga längtan att se den, som jag älskat högre än mitt lif vara i riktigt goda händer! Och jag har visserligen hört mycket godt om honom, känner alla hans arbeten, men skulle ändå, innan jag blef gammal, ha velat trycka hans hand, se honom i ögonen och be honom vårda den skatt som försynen lemnat i hans ego. Jag ville därmed på samma gång släcka detta ofrivilliga hat, som måste finnas härinne, och jag önskade få FORDRINGSEGARE. 82 frid och ödmjukhet i sinnet, att jag kunde lefva ut mina sorgliga dagar! TEKLA. Du har uttalat mina tankar, och du har förstått mig! Tack för det! GUSTAF. Ack, jag är en ringa man och jag var för obetydlig för att kunna sätta dig i skuggan! Mitt enformiga lif, mitt trälarbete, min snäfva krets var icke för din frihetsträngtande själ. Jag erkänner det! Men du förstår du som forskat i menskosjälen hvad det kostat på mig, att tillstå detta för mig själf! TEKLA. Det är ädelt, det är stort att kunna vidgå sina svagheter och det är inte alla som kunna det! (Suckar.) Men du var alltid en redlig, trofast och pålitlig natur som jag värderade men... GUSTAF. Jag var det icke jag var det icke då, men lidandet renar oss, sorgen förädlar oss, och jag har lidit! TEKLA. Stackars Gustaf! Kan du förlåta mig? Kan du, säg? GUSTAF. Förlåta? Hvad? dig om förlåtelse! Det är ju jag som ber FORDRINGSEGARE. 83 TEKLA (turnerar). Jag tror att vi gråta båda två gamla menskorna! GUSTAF (turnerar varligt). Gamla! Ja! jag är gammal! Men du, du blir yngre och yngre! intager chäslongen.) (Sätter sig oförmärkt på stolen till venster, hvarpå Tekla TEKLA. Tycker du? GUSTAF.