Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta har föranledt och skall alltid föranleda en sort lönkrögeri och ett lågt gäckeri mot lagen; ty när en ärlig landtman, sorn ej bränner, icke kan få köpa en eller två kannor bränvin, utan att göra en må hända lång stadsresa, blir oftast svårt att öfvervinna frestelsen att förskaffa sig behöfiigt bränvin i minut genom tillverkarens arbetare, såsom en välgörande förmedlare.” ”Undertecknade kunna icke i alla delar godkänna det af sammansatta Utskotten uppgjorda förslag till ny författning, angående tillverkning och försäljning af bränvin, och få till följd häraf mot samma förslag oss reservera af följande skäl. Till en början må vi erinra, att de täta förändrrngarne uti ifrågavarande lagstiftning icke synas oss vara af något behof påkallade. Deraf följer en osäkerhet och ovisshet så väl uti den enskildes ekonomi, som uti stats-ekonomiskt afseende, som icke kan medföra goda följder. Utom det att de förändrade s»adganden, angående bräuvinsrättighetens utöfning, föranleda dryga kostnader för omändring af bränvinsredskap och förorsaka inköp af ny sådan, ligger i sakens natur, att när man, under beräkning af en ekonomisk författnings varaktighet, derefter ordnar sitt landtbruk och sin ladugårdsskötsel, så skall hvarje stadgande, som omintetgör möjligheten att bedrifva hushållningen på samma sätt, leda till kostnader och uppoffringar samt sålunda menligt inverka på den enskildes, och i och med detsamma, på det allmännas väl och 48 Sevillu.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Vlskottens Betänkande, N:o 1. belåtenhet. Såsom något besynnerligt må man också anmärka, att våra stats* ekonomer, som företrädesvis bråkat deras bjernor med det ifrågavarande förslaget till bränvinsförfattning, på en gång velat 2:ne olika ändamål, nemligen: bränvinstillverkningens totala inställande, och tillika den rikaste vinst af bevillning, beräknad på bränvins tillverkning. Det förra ändamålet vinnes otvifvelaktigt, om Utskottets förslag får framgång; men följderna af den missbelåtenhet, som deraf skall uppstå, vilja vi icke räkna oss till skuld.
Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-Stånden hafva äfven för denna artikel bibehållit gällande bestämmelse, hvaremot Borgare-Ståndet beslutat, att Tjära skall vid införsel vara tullfri. För den händelse Borgare-Ståndet icke vill frånträda detta sitt skiljaktiga beslut, lärer följande omröstning böra anställas: Den, som vill, att, jemlikt Utskottets af tre Stånd godkända förslag, nuvarande införsels-tull å Tjära, 1 R:dr 16 sk. tunnan, bibehålies, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer Tjära att vid införsel vara tullfri. Tegel. Tjära. ( Bih. till B. St. Tråd: Utskottet hade föreslagit, att införsels-tullen å Jernoch Ståltråd, ej specificerad, Jern-och skulle nedsättas från G sk. till 4 sk. 6 rst. skålprt st. v.; samt att för tillverkning af sådana Stålarbeten, hvartill utländsk jerneller ståltråd erfordras, efter pröfning af behofvet och med särskildt tillstånd af kommerse kollegium, samma tull skulle bestämmas till 2 sk. skålp. st. v., i stället för derå nu stadgade 10 procent af värdet. Ridderskäpet och Addri, Presteoch Bonde-Stånden hafva härtill lemnat bifall, men Borgare-Ståndet har, med uteslutande af sistnämnde bestämmelse, för jernoch ståltråd, ej specificerad, antagit införsels-tullen i allmänhet till 2 sk. per skålp. st. v. Så vida Borgare-Ståndet icke skulle vilja frånträda detta sitt särskilda beslut, föreslår Utskottet följande omröstning: N:o 81. Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att bestämma införsels-tullen å jernoch ståltråd, ej specificerad, till 4 sk. 6 rst. skålp. st. v., samt, för tillverkning af sådana arbeten, hvartill utländsk jerneller ståltråd erfordras, efter pröfning af behofvet och med särskildt tillstånd af Kommerse-kollegium, till 2 sk. skålp:det st. v., röstar Ja) Den, det ej vill, röstar
Derförinnan borde han hafva uppsatt vissa förbehåll och jemkningar i den försäkran, konungen skulle underteckna och besvärja. Bland pålitliga verktyg utom senaten nämndes öfversten grefve Brahe och hofmarskalken baron Horn, hvilka kunde användas, äfven om det gällde att med våld genomdrifva sina planer. Utan att röra sig ifrån stället, lyssnade Badin uppmärksamt, när det höga paret talade om Horn. Det tycktes nästan, som svedan af riset låtit känna sig på nytt. Morianens ögon gnistrade, och stillatigande sönderbröt han den leksak, med hvilken han just då var sysselsatt. Det höga paret var för djupt inbegripet i sitt vigtiga ämne, för att ens gifva akt på negergossens närvaro. Efter tvänne knackningar på dörren inträdde den vakthafvande och anmälte en deputation från senaten, som i underdånighet begärde företräde hos H. Det höga paret vexlade blickar, hvilka målade öfverraskning, förundran och missbelåtenhet. Konungen gick ut i audiensrummet och lät förekalla deputationen. Denna bestod af de begge kanslererne och samtlige statssekreterarne. Justitie-kanslern förde ordet. «Herrar Riksens Råd äro samlade i rådsalen, Aller«nådigste Herre och Konung!» – sade han – «för «att besörja om Eders Maj:ts utropande, svärja Eders «Maj:t trohetsed, och ur Eders Maj:ts händer emot«taga den försäkran, hvilken det åligger Herrar Rik«sens Råd att tillhandahålla Riksens härnäst samman«trädande Ständer. Senaten utber sig derföre under«dånigst, att så fort Eders Maj:t finner lämpligt varda «hugnad med dess höga närvaro. Rikshärolden är re«dan uppkallad i rådkammarens förmak, och afbidar «der befallningen, att offentligen förkunna den Stor«mäktigste Konung Fredrik I:s, Glorvördigst i åmin«nelse, högst bedröfliga frånfälle, samt Eders Maj:ts «hugneliga uppstigande på den Kongl. Svenska thronen.»
Härigenom skulle således detta Verks be-i fattning med alla dessa lån komma att upphöra, som åter medförde en förminskning i Contoirets Betjening. Verkställigheten af allt hvad till Flottornes oeconomi hörer, besörjes likaledes under Stats-Secreterarens öfverinseende och controll af Sjö-Förvaltningen, som består af x Chef, 1 från Örlogs-Flottan och 1 från Arméens Flotta commenderad Militair - 618 Betänkande om Rikets Styre!se-V*rk. person af Öfverste eller Öfverste-Lieutenant» värdighet och a Amiralitets-Kamrnar-Råd, samt nödig Betjening.
Krons»förpanrningar, om ätcrkösande deraf, Fehr. ri?3, 1278. iZ7l. Apk. 645. 7;z. om nädig be - Regtster. 69 fällning titt Kammar-Eollegium att läka närmare undersöka och till nästa Riksdag inkomma med en fullständig berättelse om sä wäl de redan uppgifne förpantningar som ock 8ollleZol8ka förpantnings-godsen m. d. fl. — Se Trjppiste forpanrningsgodsé n. Kronogods, bortgrrcnderade och donerade; se Kungs, gärdar. — förpantade; se Krono-förpantningar. Kronohemman, deras försäljande till Skatte föreslagit säsom tillgäng att fylla Statens behof, A»g> 922. Krono-lägcnheker, af Bondc-Ständct förcflagne säsom hypothek för Banguens försträckningar till StatsWerkct, I»l. A2d, — Stats-Utstottets Berättelse om ätstilligc utarrenderade, säsom Krono-Fjsten, Qwarnar, Färjor, Broar och Krogar, Ia». 529. yfy. 978. 997. Krono.jkiuko, om förhöjning i lega för I»»- 7^2. 97Z. 967. Apr. 294. 674. 768. 866. 914. — om deltagande deri under krigstider för Rä och Rörs samt Jnsockne-hemman. I»"' 440.-806. 866. 9 ky. och för Jrälse-hcmman sä wäl i fredssom krigstid. Iull z. 7. Prestc-Ständets deltagande deruti under krigstider för Prestebord och Stommar rc. I»l52. Krono Spanmäls,Maga;ins inrättning, angäende en utwidgad. Rrsno-tisn-e, opr indragning af den Kyrkorne i wista Län anflagne Iul. 484.
Koinmcrsc-kollogii underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskningen af de under bemälte Kollegium ställda fonders förvaltning och räkenskaper för år 1856. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Eders Kongl Maj:ts och Rikets Kommerse-kollegium får, till åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts uti aflåten remiss meddelte nådiga befallning, härmedelst afgifva underdånigt utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse angående den innevarande år verkställda granskning af de under Kollegium ställda fonders och medels förvaltning och räkenskaper år 1856, hvarvid Kollegium funnit endast följande af Revisorerne gjorde framställning utgöra föremål för det anbefallda yttrandet. Revisorerne hafva nemligen, i afseende på den under namn af Eskilstuna fristadsmedlen förekommande fond, förmält att, enligt hvad räkenskapen utvisade, dessa medel, hvilka under revisionsåret icke blifvit i vidsträcktare mån anlitade än att, på grund af Kongl, brefvet den 13 Februari 1839, ett belopp af 66 R:dr 32 sk. B:ko deraf utgått att användas till premier i Fristadens elementarskola, varit i Rikets Ständers bank utan ränta innestående, och att fondens behållning, som vid 1856 års början utgjorde 2,261 R:dr 46 sk., följaktligen minskats med förberörde belopp eller till 2,195 R:dr 14 sk. Ranko; och hafva Revisorerne, då, enligt Kongl, brefvet den 6 Februari 1839, Kollegium är berättigadt att på korta uppsägningstider och emot den ränta, som i förening med fullgod, af Kollegium pröfvad, säkerhet kan erhållas, utlåna den å berörda medel varande behållning, hvilken icke genast behöfver användas, ansett sig böra å ifrågavarande för fondens fortfarande bestånd menliga förhållande fästa uppmärksamhet.
Preste-Ståndet liar till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet blifvit remitterad en af Herr Prosten Ulterström väckt motion, ’’att intet sockeneiler fattig-magazin må tillåtas taga högre ränta än 2 kappar på tunnan, församlingarnes skyldighet derigenom ingalunda förminskad att underhålla sina fattiga.’’ Motionären har till stöd för detta sitt yrkande framställt orättvisan af att fattig-magazin finnas, som från uttägt om våren tili intägt om hösten taga 4 kappar på tunnan, eller på halfåret 121 procent, och dessutom anmärkt, att dessa spanmåls-disconter hafva oftast derutöfver ålagdt straffräntor, hvarigenom interesset uppgått tilt 18| procent, samt att, i gynnsamma år, då säden icke utgått genom frivilliga lån, socknemännen åläggas att taga tvångslån, på det fattigvården må kunna bestridas genom vanliga intrader. Vidare har motionären yttrat, att, ”då låntagarne i fattig-magazinen utgöras af mindre hemmansegare, torpare och inhyseshjon, så föijer deraf, att de fattige sjelfve underhålla de fattiga.” De öfrige, som icke behöfva låna, åtkommas blott vid tillfällen af tvångslån, och som dessa vidtagas endast under goda år, så äro possessionater och de förmögnare merändels befriade från alia faltigvårdsskyldigheter. Genom detta utlånings-system och ett sådant underhållssätt främjas, enligt motionärens åsigt, det allmänna armodet, hvadan han ock funnit sig ega fullt skäl till sin ofvan gjorda framställning. Under discussionen i ämnet hos Högv. Preste-Ståndet har Herr Doctor Björkman, med hvilken Prostarne Uddén, Nibelius och Sandberg instämt, yttrat, att antagandet af Prosten Utterströms förslag skulle vara ett af behof vet alldeles icke påkalladt försök att ingripa i sådana ärenden, som numera böra tillhöra sockenstyrelserna. Herr Doctorn trodde för öfrigt ingen commun nu mera vara så oupplyst, att den icke skulle rättast och Bi/i. till K. St. Prot. 1844.
Härbar blifvit yttradt, alt det af Const.Ulsk. afgifna förslaget ej vunnit sympathi inom R. o. Ad., alt det af samtliga de talare, som hittills yttrat sig, med undantag af Utsk:s egna ledamöter, blifvit og i I luci t, och att alla de Utsk:s ledamöter, som sig derom yttrat, varit af skiljaktiga tankar, huruvida det hela vore antagligt eller ej. Det blir således i min tanke, så framt grundlagen ej skall åsidosättas, nödvändigt alt vid förslagets föredragning punktvis framställa de rättelser uti särskilda §§ deraf, som genom Ståndets gemensamma tankar kunna blifva antagna att till Etsk. återgå, och jag anhåller nu, likasom uti sista plenum, att sedan denna fråga blifvit afgjord få yttra mig, Hr Lefre'n, Jo b. Pehr: Lika med Frih. Sprengtporten vågar jag förutsäga, att Coust Utskts förslag, sådant det nu är framlagdt, icke torde vinna R. o. Ad;s bifall att hvila lill nästa riksdag; men lika med Frih. Cederström tror jag, att det ej går an att framställa detta förslag i sin helhet till antagande eller förkastande; ty om dä R. o. Ad., såsom jag förmodar, skulle detsamma förkasta och sedermera ej blifva ense om någon gemensam tanke lill anmärkn. emot detsamma, så skulle vi hafva inledt oss uti en olaglighet, emedan om Ståndet ej kan förena sig om någon gemensam tanke mot ett Coust.Utsk:s förslag till grundlagsförändring, som föranleder till återremiss deraf, så måste detsamma hvila i sin helhet, sådant det är, godt eller ondt. Jag skulle derföre önska, att de ledamöter af Ståndet, som tänka lika med mig örn den sannolika utgången af frågan om detta förslags antagande, täcktes medgifva att någon del af betänk, upplästes, utan att derföre vilja slösa bort hela vår förmiddag med att uppläsa ett betänk., hvarom säkerligen en hvar af oss redan tagit noggrann kännedom. Efter en sådan uppläs
Svar m e d uppgift å löneangra minuter sina och ljusa språk, ålder, o m möjligt fotografi insändes skor. Tvålen får återlämnas o m den ej hältill » Skånsk F a m i l j * Iduns exp. Sthlm. Idun Stockholm. N:r 28 (395) Prenumerationspris pr år: Idtra ensam ._ ... kr. 5: — Iduns Modet., fjortondagsuppl. » 5: — Iduns Modetidn., månadsuppl. A l l m. telef. g Träffas säkrast kl. 2 — 3. ; J. Nordling. | C amma Utgifningstid: hvarje Tryckeri Aktiebolag. Fredagen den 12 juli 1895. Byrå: Klara Södra Kyrkog. 16, 1 tr. Iduns helgfri fredag. Lösnuramcrpris 15 öre (lösn:r endast for kompletteringar.) 70 öre p r n o n p. - r a d. p&gt; C Cathrine Tegnér. D e n hittills ostörda familjelyckan Bacon. Det var en bekantskap, värd att göras. U p p e k l. H. I de ljusa ^jfver violetta trasten stämmer folien skära silfverhvit, öfver vikens upp en ljuft svarar vatten melodisk bit. in i djupa skojen hor, hur många innan nätter ... aftonskyar süßer månens medan W — I. år han flickan - hennes hjärta får en och en myrtenkrona hennes ^Hör, från skälikons holmen — spår, älskling hår. klocka klingar klingar sakta, trolsk och underhår. tonen dallrar öfver stilla som i djupet himlen fångat Xysta hvila vatten, vi på lyfta söker min ej bchöfves svar på stumma proppen sjunger: sjunger trasten sjunger västern målar rosen doftar Skynda, jag är det från det från kring minsta frågor: vattenspegeln, topp, toner, knopp. medan skymning solbränd — din! det från granens det i gyllne skynda, att din arm har. åror, och din Hick i längtan juninatten — varar, nacke slå — gif en kyss så ljuf längre som juninatten blott den måste ^Aftonglansen öfver vara — då!
Dä Utskotten derföre förmoda, att den händelse, att god man, utan laga förfall, uteblifver, högst sällan inträffar, och, i Utskottens tanka, den utväg till erhållande af god man i den uteblifnes ställe, som finnes uti den i sistnämnde § landtmätare lemnade rättighet, att låta annan god man af de närmast boende genast tillkalla, icke bör medföra så stor svårighet, som motionären förmenat, kunna Utskotten icke finna någon förändring af omförmälde nu gällande stadganden vara af behofvet påkallad. Enär dessutom det af motionären föreslagna stadgande, att förrättningsman skall vara berättigad att, då god man uteblifvit, efter parternes hörande, till biträde vid förrättningen tillkalla annan än vederbörligen vald god man, icke ens skulle förpligta förrättningsmannen att dertill kalla den person, som af parterne enhälligt eller af flertalet bland dem i sådant afseende äskades, hvadan således parternes billiga anspråk att till förrättningsmannens biträde erhålla en person, som genom sjelfständighet i omdöme och handlingssätt förvärfvat sig allmänt förtroende, icke vore derigenom tillbörligen betryggadt, anse Utskotten äfven i detta hänseende förslaget alldeles olämpligt; äfvensom och då ofvanberörde flir god man, som förfallolöst uteblifvit, stadgade ersättningsskyldighet, det enda i nämnde afseende föreskrifna ansvar, heror på vederbörande målsegare att utkräfva. Utskotten finna beifrandet af dylik försummelse icke lämpligen kunna åt allmän åklagare öfverlemnas. På dessa skäl tillstyrka Utskotten, all omjQnnlilde Jram ställning må lemnäs utan afseende. 10 §. af Herman Öbom från Norrbottens län: att laga skiften ofta blifvit uppehållna derigenom, att delegare i skifteslag, af ovilja emot dylik förrättning, efter förrättningens början, anställt rättegång emot skiftesmannen, för det han gått öfver odlade egor eller af någon annan lika obetydlig anledning, och på sådan grund Lagsamt Allm. Best'.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 15.
R:dr 50 öre Som i fyllningarne fela 39,433 kub.-f:r, mäste 16,381 kub.-f:r tagas ur sidoskärning närmare, å 4 R:dr 50 öre 16,265 kub.-f:r på längre båll, å 7 Transport R:dr R:mt 2,000 kub.-f:r, å 9 R:dr 560,122 18,000 -— 578,122 57,812 Tillägges 10 proc. härå, hvaraf tillägget för ballasten är beräknadt för stationer och mötesplatser 20 635,934 20 Broar: Bro vid (varasviken. Brons längd 32 fot, med ett 20 fots spann. Landfästenas höjd öfver rustbädden 9 fot, bredd 26 fot och tjocklek 6 fot. Grundläggning: 84 st. pålar, 33 fot långa, med nedslagning och afsågning, å 10 R:dr 168 kub.-fot furuvirke till pålrutor, å 60 öre Landfästen: 21 kub.-f:r murverk i bruk med tuktad sten, å 80 R:dr Stensättning, 36 qv.-f:r, å 4 R:dr Brons längd 36 fot, med ett 20 fots spann. Landfästenas höjd öfver rustbädden 12 fot, bredd 26 fot och tjocklek 8 fot. Grundläggning: 140 st. pålar, 35 fot långa, med nedslagning och afsågning, å 10 R:dr 280 kub.-fot furuvirke till pålrutor, å 60 öre Landfästen: 40 kub.-f:r murverk i bruk med tuktad sten, å 80 R:dr Stensättning, 54 qv.-f:r, å 4 R:dr Transport R:dr R:mt Bro vid Eriessuml. Brons längd 128 fot, med 2:ne fasta 30 fots spann samt ett rörligt 32 fots spann. Landfästenas höjd öfver rustbädden 17 fot, bredd 26 fot och tjocklek 10 fot. Pelarens bredd 42 fot och tjocklek 16 fot.
Besv. o. Ekon.Utskrs d. 10 och 16 dennes på bordet lagda betänk. N:o 90, i anledn. af väckt motion om inrättandet af en serskild byrå eller afdelning inom Ecklesiaslik-Departdet, för handläggningen af ärender, som angå Elementar-läroverken. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Detta betänk, är egentligen en variation på det thema, som utgjorde föremål för det föregående. Märkvärdigt är delta likväl i ett hänseende. Såsom J veten Den 21 Maj. 81 veten Mine Hrr var det PresteStåndet, som under den store Gustaf II Adolfs tid hindrade ett Ecklesiastikcolhi upråtiande. Det oaktadt, är det nu tvenne prester, som påyrkadt, en meilaninstans, hvilken de kallat för byrå, och hvilken skulle för hela riket sysselsätta sig med läroverks-äiender. Således erkänna prester sjelfva att en dylik myndighet till en del hehöfves. Delta är en god början, som förmodligen med tiden skall vinna mer utveckling. Hr Lefrén, Joli. Pehr: Jag tillstyrker för min del delta betänk, derföre, att det afstyrker inrättandet af en byrå inom ett RegeringsDepart., emedan jag tror lika med den siste värde talaren, att framtiden skall utvisa nödvändigheten af ett collini för samtlige dessa ärenden. Jag var icke på min plats då det förra ärendet handlades, derföre kunde jag icke då yttra mig. Oriktig} blir alltid att inrätta byråer inom StatsDeparhna, ty dessa byråers arbeten blifva aldrig föremål för t. ex. en stämning, i händelse någon skulle lida orätt. Den väsendtliga nyttan af collegier är den, att det finnes en instans, som handlägger ärenderna och fattar beslut öfver dem, men som icke är så hög i värdighet, alt icke öfver densamma kan klagas äfven inför domaremakten. De som klandra Collegialinrättningen äro oftast män från det liberalare tänkesättets område, men de veta icke hvad de klandra. Det är just liberalitet, som ligger lill grund för det collegiala styrelsesättet.
Åtagande för hrch i Städer under fredstider, ioor XII. to6. — om.äterremisi af Lag-Utskottets Betänkande om äktenskaps-stillnad, 279. — angäcnde LagUtskottets Betänkande om häfvande under äktenskapslöfte, 2.80, — angäende Lag - Utstottets Betänkande om Boupptecknings-arfwode och de fattigas andel af Summa Inventarii, 280. — angäende Lag-Utskottets Betänkande om nägre omständigheter rörande Concurs-mäl, 281. — rörande Lag-Utskottets PrötocollS Utdrag angäende Församlingarnes styldighet att underhälla sädane ifrän andra församlingar inflyttade personer, som sedermera blifwit oförmögne att sig försörja, 282. rörande Allmänna Beswärsoch Oeconomie-Utflottets Protoeolls-Utdrag om instränkning r Lulcä stads ffyldighet att ärligen införa salt, L82. — om Lag - Utstottets Betänkande i anledning af Kongl. Majtts Nädiga Proposition om förklaring af 57. och 78- §. §. l4. Cap. uti 1798 ärs KrigsArtiklar, 282. — angäcnde Banco-Utstottets Protocolls Utdrag om utbyte af gamla och förslitna Banco-sedlar, 233. — om Stats - Utstottets yttrande i anledning ak Kongl. Majus Nädiga Proposition angäende ett förskott till Stats-werket af RiksgäldsContoirets Werelförräd i Hamburger Bauco, 28g. om Constitutions-Utstottets begäran att befattnin - Register.
Fastighets-Lån, om förlusten på, i Götheborg och Carlshamn; BancoUtskottets betänkande bif. af Borgareståndet, s. 181. af Presteståndet, s. 129. och Odlingslån, angående; Stats, och BancoUtskj betänkande, återrem. af Presteståndet, s. af Adeln, s. 523. af Borgareståndet, s. 527. af Bondéståndet, s. 530. * huruvida i Banken gvarliggande handlingar skola företrädesvis vara berättigade till; BancoUtskottets betänkande, bif. af Adeln, III. s. i48. af Presteståndet, III. s. 157. af Bondeståndet, III, s. 175. Fattigvård, angående understöd för Carlskrona Stads; StatsUtskottets Utlåtande, bif. af Presteståndet, s. 73‘ återrem. af Borgareståndet, s. 75. af Adeln, s. 77. bif. af Bondeståndet, s. 85. Ytterligare Utlåtande lagt till Handlingarne af Borgareståndet, s. 120, om allmän. Lag. och Ekonomiutskottens betänkande återremit. af Bondeståndet, s. f,9o. af Adeln, *. 644, af Borgareståndet, s, 706. 48 Ytterligare^ Utlåtande hif. af Bondeståndet, lil. S» 18. med vilkor af föreslagna ändringar till hvilkas antagande, Medstånden skulle inbjudas, af Prestesteståndet, IIt» s. 53^-56. afslag af Adeln, III. S. 118. Presteetandets inbjudning i afseende derpå. III. S. t 56. ej antagen af Bondeståndet, III. s. 133. Memorial til] Borgareståndet, om Utlåtande öfver frågan, hvarpå Siåndét svarat, att det sig med Adeln förenar. III. s. 373.
Ar det under sådana förhållanden, under en tid af en allmänt utbredd missbelåtenhet med det närvar., af de stränga fordringar på Styrelsen för det tillkommande, hvilka ett långvarigt förbiseende af folkets behof alltid alstrar; under en jäsning i sinnena, som, länge väckt genom de inre styrelsebristerna, stegrats genom kännedomen om det fordom f Sveriges annaler oerhörda handlingssättet med provinshandel och subsidiers förhemligande, och börjat taga en riktning, som kunde medföra de betänkligaste följder, om missnöjet i den ministeriella ansvarigheten blott anträffade en skuggbild emellan nationen och majestätet; —är det då man väl bör lemna Konungen i osäkerhet om det allmänna tänkesättet och lemna folket i ovisshet om hjelp och rättelse någonsin står att vinnas under närvar, statsskick? Är det då man bör betrakta nationens sak tillfredsställd, genom några dess vedersakares flykt ur Rådet, vid åsynen af missnöjets åskmoln, en flykt, som kanske ännu kunde förklaras såsom en slughet af cotteri-politiken, och måhända till och med bör af den allvarliga fosterlandsvännen betraktas såsom ett bemödande att qvarhålla regeringsmakten i samma intressen, samma principer och samma hemlighetsfulla bäfvan för sin tillvarelse, dessa olyckliga förhållanden, som ofta tillintetgjort och ännu aflägsnar allt hvad nationen önskar och hoppas? Är det då, som Sveriges fyra RiksStånd böra splittra sina domslut öfver det systeme eller den brist på systeme, det förbiseende, af Rikets sannskyldiga nytta, som vållat, att Regeringen allmänt i hela landet klandras?