Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den ifrågavat:de förändringen är icke heller billig, ty den blifver partiell och kommer endast vissa orter till godo, och på sätt reservanterna vid 1850 års Riksdag, hvaribland befunno sig 2:ne Landsh:r, en uti Norrbottens och en i Stockholms län yttrat, förhåller det sig så, att ”lindring endast beredas i de hemmans-egares skyldighet, sorn hafva sina vägstycken i orter, der bruk och bergverk, sågar och qvarnar finnas, men icke för dem, som äro bosatte uti andra orter. ” Sålunda synes det, att de fördelar, hvilka skulle landtbruket tillskyndas, blifva serdeles ojernnt fördelade, hvarjemte man mäste medgifva, alt det vore en af ingen förmån motsvarad börda, som skulle blifva de genom 1786 års Kongl. Bref derifrån befriade inrättningar pålagd. Instämmande med Hr Printzensköld, vågar jag lika med honom förmoda, att R. o. Ad:s ihärdiga förkastelse af de hittills, rörande denna fråga, framställda förslag, grundlägger den hilliga förhoppning, att R. o. Ad. äfven nu afslår förevande Betänk., så myc - 480 Den 28 Juni. ket hellre, sorn de nuvar:de Utskm icke, såsom de förpg:de Riksdagarnes, uti sin hemställan lill K. M. uplagit den af Hr von Troil uttalade åsigt, att ifrågavarule inrättningars bidrag lill väg-underhållning skulle bestå i årliga kontanta tillskott. Frih. Alströmer, Carl Jonas Oscara Frih. Cederström har uti sitt sista anförande, till stöd för yrkande å afslag, hufvudsakligen åberopat 1780 års Kongl. Bref, men Frih:n har helt och hållit förgätit, att en ganska betydlig tidrymd sedan dess förflutit, samt att industrien under tiden blifvit ofantligt utvecklad; vid hvilket förhållande man torde böra fästa mera upmärksamhel än den ädle Frilen gjort.
Kungörelsen den 25 Januari 1842 innehåller, egt rum genom nådiga Kungörelsen den 11 Augusti 1854, som endast alser nämndemän, och då genom nådiga Stadgan den 1 Juni J850 det icke allenast blifvit tillförsäkradt fjerdingsman, hvilkens befattning förklarats vara ett menighetsbestyr, att under tjenstetiden tillgodonjuta de friheter från skjuts, inqvartering eller andra allmänna besvär, som genom författningarne särskildt äro stadgade, utan äfven bestämdt hvilka åligganden tillhöra fjerdingsman och för hvilka af dessa han eger att uppbära reseoch traktamentseller annan ersättning, samt dertill komme att, enligt nådiga Kungörelserna den 9 Augusti 1851 och den 23 Oktober 1857, alla hemman af hvad beskaffenhet de vara må, jemte särskilda lägenheter, verk och inrättningar, samt alla på landet boende och borgerlig rörelse idkande handlande, numera, der fjerdingsmannen är med bestämd lön försedd, deltaga uti hans aflönande, hafva Kollegierna ansett hvarken någon närmare utredning om och i hvilka fall ersättning bör fjerdingsmän för extra förrättningar i Kronans ärenden tillkomma, än hvad 1842 års Kungörelse och ofvanberörda nådiga Stadga innehålla, vara erforderlig, eller någon utvidgad rätt till ersättning åt fjerdingsmän för biträde i Kronans ärenden af behofvet påkallas. Uti hvad förbemälde Kollegier i underdånighet föreslagit i afseende å ersättning, utgående till nämndemän för syner och besigtningar å de till hospital och fromma stiftelser anslagna hemman och lägenheter äfvensom för syner å kapeilansbohl, hafva Domkapitlen instämt, endast med de undantag, att
Utskottet har till stöd för sin åsigt, att, som uti denna fråga två Stånd stadnat emot två, densamma bör förfalla, åberopat 75 § Riksdags-ordningen. Dervid har dock, enligt mm tanke, Utskottet förbisett den förutsättning, hvarunder i nämnda § stadgas att en fråga, deruti två Stånd stadnat emot två, skall förfalla. Hvilken denna förutsättning är, framgår tydligt af orden i sagda §: »och förblifve vid det, Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12. 13 sora tillförene stadgadt varit.» Genom dessa ord synes mig den förutsättningen tydligt uttryckas, att något skall i en förevarande fråga vara stadgadt d. v. s. genom lag bestämdt, om densamma skall kunna förfalla. Ar detta icke händelsen, så måste frågan anses vara af sådan beskaffenhet, att den ej kan förfalla, och bör då behandlas såsom i 73 § Riksdags-ordningen bestämmes Ingen torde kunna påstå, att något i lag är stadgadt derom, i hvilka ordalag en skrifvelse till Regeringen om den af Ständerna beslutade tulltaxan skall vara affattad, och icke heller att en kommande riksdag kan vara bunden af en föregående riksdags beslut i' detta hänseende. Om ock en viss formulering af denna skrifvelse skulle under en följd af riksdagar hafva varit bruklig, så måste dock göras en väsendtlig skilnad emellan hvad som varit brukligt och hvad som varit stadgadt. Då härtill kommer, att bruket i detta fall alltifrån våra nuvarande grundlagars stiftande varit långt ifrån konstant, synes det äfven vara omöjligt, att härvid åberopa sig på praxis.
Dess ofvan åberopande Nådiga Bref af den io April 1S28, Expeditions-Secreteraren förtjent af ifrågavarande särskilde belöning. { *72 ) Om, såsom Rikets Ständers Revisorer antagit, någon af de Embetsoch Tjenstemän vid f. d. Allmänna Magazinslnrättningen, hvilka åtnjöto Expectance-Löner, skolat, för att biträda vid ofvannämnde befattning, till tjenstgöring inkallas, hade, jemte ovissheten, huruvida någon af desse Personer, i afseende på utländska Correspondencen, varit samma befattning vuxen, sådant sannolikt medfört menlig följd vid göromålen, som ej heller kunnat med erforderlig skyndsamhet och insigt behandlas, utan en genom erfarenhet vunnen kännedom om hvad i anskaffningsväg föregående tid blifvit tillgjordt och i förhållande till behofven borde tillgöras; och i allt fall hade en till tjenstgöring inkallad Embetseller Tjensteman icke kunnat förvägras, att under tiden äfven uppbära skillnaden emellan Expectance-arfvodet och den lön, sorn för verklig tjenst bestods. Med sjelfva Spanmåls-införskrifningen hade Tjenstemännen inom Allmänna MagazinsContoret ingen befattning, och kunde följaktligen ej till särskildte arfvoden eller gratificationer anses berättigade. Så snart Vederbörande Eders Kongl. Maj;ts Befallningshafvandes förklaringar inkommit öfver de erindringar, som blifvit gjorde vid Eänens redogörelser för Spanmåls undsättningar af Greditivoch Magazinsfonden efter 1826 års missväxt, skall StatsContoret afgifva underdånigt utlåtande öfver hvad Rikets Ständers Revisorer i Deras Berättelse anfört, angående redovisningen för nämnde undsättning. StatsContoret framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit; Stormägtigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. M a j: t s underdånigste tropllgtigste tjenare och undersåter C'. Tunelius. P. Wösterstrand. L. G. af Sillén. P. G. fjelin. Tli. Nyström. Jac. Fred. Mil Hern.
M. skulle komma att expedieras, rörande till en del samma ämne, förekom äfven i Talmans-konferensen; men man ansåg denna oegentlighet kunna afhjelpas derigenom, att i den sednare skrifvelse!! den förra åberopades, förutsatt att besluten icke blefve mot hvarannan stridande. Jag instämmer för öfrigt med Gr. Hamilton deruti, att med det föreslagna uppskofvet ingenting kan vinnas; ty då Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts åberopade Betänk, blifvit bifallet af två Stånd, måste det antagas, att Utsk:t, till svar å Preste-Sl:s återremiss, enligt vanlig praxis, förklarar sig vidblifva sitt förra Utlåt. Vid föredragning af Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:ts förnyade Utlåt, stå vi då på alldeles samma punkt som nu, och jag kan följaktligen icke finna något ändamål med uppskofvet. Gr. af Ugglas: Då jag tror att något missförstånd är orsaken till den uppgift, som här blifvit lemnad i afseende å detta Betänk:s behandling, så anhåller jag att, derest något prot.-utdr. ankommit från de öfriga Stånden rörande denna sak, detta må uppläsas. I anledning häraf tillkännagaf undertecknad, att, enligt ankomna prot.-utdr., Preste-St. återremitterat ifrågavule Betänk, och Bonde-St. deröfver fattat ett beslut af följande lydelse: »att R. St:r måtte hos K. M. i underd. anhålla, att K. M. i Nåder täcktes låta genom vederb:de verkställa undersökning till utrö - 12 Den 4 Mars f. m. nande deraf, huruvida en förändring af myntfoten i den angifna syftningen må finnas verkställbar och, för den händelse K. M. skulle anse en sådan förändring ändamålsenlig, iideda underhandling med grannstaterne för tillvägabringancle af öfverensstämmelse emellan Sveriges och dessa staters myntfot, samt derefter nådigt förslag i ämnet till R. St:r afgifva»; men att deremot någon underrättelse om Borgare-St:s beslut i frågan ej ankommit. Gr. af Ugglas:
Under revisionsåret hafva 244 personer af detta kreditiv erhållit fyllnadspensioner till sammanräknadt belopp af 106,372 R:dr 18 öre. - 96 - Redogörelsen för det under Direktionens öfver Arméens pensionskassa förvaltning ställda statsanslag för pensionering af militära embetsoch tjenstemäns jemte underofficerares enkor och barn har i Kongl. Kammar-rätten undergått granskning utan anmärkning; utvisande denna räkenskap följande förhållande: Debet. Balans från år 1861: Tillgångar Statsanslag Uppbörd: Kredit. Utgifter: Pensioner Gratifikationer Annonskostnader Balans till år 1863: Frän Direktionen har följande utredning blifvit Revisorerne meddelad: (Bil. Litt. P.) Någon anmärkning vid dessa räkenskaper har hos Revisorerne icke förekommit. Ämiralitets-krigsmanskassan. Revisorerne hafva fått sig tillställde nedanstående, utaf Direktionen för ofvannämnda Kassa till Förvaltningen af sjöärendena aflemnade, utdrag utur Amiralitets-krigsmanskassans hufvudböcker för år 1862. Pensionsfonden. Inkomster: Anslag af lotsverket 1,500: Förverkade båtsmanslöner > 2,621: 43. Bil. Litt. P. till 1864 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid 96, Fortsatt utredning för år 1862 öfver de bidrag, statsverket lemnat till Kongl. Arméens Pensionskassa oell de af Kassan bestridda utgifter till pensioner m. m. samt öfver Kassans vid årets slut egande förmögenhet. För åren 1758 med 1861, enligt Arméens Herrar Fullmäktiges protokoll den 27 Februari 1857 och utredningen af den 8 September 1863, - Statsbidrag för år 1862: Statsanslag och kreditiv Ränta, å 5 procent, å det från Wadstena Krigsmanshus-kassa aflemnade kapital Kassans utgifter under år 1862:
Osannolikheten och ofördelagtigheten af en förändring i delta lands secularisationsoch reformations-sätt har jag vidrört så väl i mitt bland Bilagorna lill Conslitutions-Ulskottels Memorial N:o 38 benäget intagne anförande, som ock i Preste-Ståndets redan tryckta discussioner olver Representationsfrågan. Till § 4$- Bonde-Ståndets beslut, att hvarken i fråga om valrätts utöfning eller valbarhet afseende bör fästas vid Stånds-categorien, samt de fyra Ståndens beslut i Förstärkt Constitutions-Utskott, att valrättens utöfniug bör bestämmas i enlighet med den i Constilutions-Utskottets Memorial !N:o 38 framställda , af Bonde-Ståndet godkända, grundsatsen af samfälda val, finner jag icke kunna bättre förlikas med de tre Ståndens beslut, attSlåndscategorien bör i national-iepresentationen bibehållas, än genom att antaga på en gång: 1:0 en Samfäld kammare efter de i Memorialet N:o 38 intagne grunder, Bonde-Ståndet godkänt; 3:0 en Ständernas kam mare med fyra Stånd efter de tre Ståndens beslut, hvilka föredragit Tvåkammar-systemet, samt 3:o samfälda val för båda dessa kamrars bildande, enligt hvad Stånden samfäldt beslutat, dock med den åtskillnad i valsättet, att efter regeln samfälda kammarens ledamöter väljas af gällens valmän och Ständernas kammares ledamöter af vuldistriclens valmän, d. v. s. Riksdagsmännen i Samfälda kammaren.
Ståndet ogillade detta Utlåtande och fattade följande beslut: 1:0 att åt Fullmägtige i Riksgälds-Contoret uppdrages, alt i Rikets Ständers namn och å deras vägnar garantera fullgörandet af skuldförbindelser, som utgifvas af hypotheks-föreningar, hvilka äro organiserade enligt stadgade hufvudgrunder; dock att sammanräknade beloppet al lånet, som Riksgälds-Contoret får garantera för alla hypotheks-föreningar tillsammans, ej må öfverstiga 2,000,000 Rdr Silfver Species, eller 5,333,333 JBih till fl. St. x.drci Bandet. 7 3 :dje Häftet. 5a Prof, Utdr. d, 31 Jan. i83& ifb Rdr B:co; 2:0 alt, innan denna garantie meddelas, hypolbeks-föreningens Styrelse bör till Riksgälds-Contoret aflemna en dess förbindelse, hvaruti samma Styrelse, å egen och samtlige delegares uti föreningen vägnar, förklarar sig skyldig att gemensamt ansvara Riksgälds-Contoret för all den förlust, sorn möjligen kan uppkomma genom uraktlåtenhet att fullgöra den garanterade skuldförbindelsens innehåll,. Fr å n H e d e r v ä r d a Bokde-Siåndet,. S. D. Nu föredrogs å nyo Bevillnings Utskottets: på bordet hvilande Utlåtande, N:o 52, 1 anledning af erhällen återremiss i vissa delar å Memorialet N:o 49'> med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens olika beslut, angående Stora Sjölulls-Bevdlningen; bifölls. S. D. Uppå derom vackt fråga, beslöt nu Bonde-Ståndet anmoda samtlige Utskotten, att, innan den 1 nästkommande Mars, lill Riks-Slånden inkomma med Utlåtanden i alla på deras handläggning beroende mål; och alt, i fall det icke skulle låta sig göra, lill Stånden insända uppgifter på de mål, som då ännu kunna vara oafgjcrda.
”För dem, som enligt nästförutgående tvänne mom. erhållit tillstånd till ”bränvinsminutering, hör Konungens Befallningshafvande utfärda lämpliga ordnings”stadganden. Och då orsaken till dessa momenters uteslutande ej varit annan, än att loka!myndigheterna redan ansetts ega rättighet att utfärda nödige ordningsstadganden, så, enär detta ej är någon skyldighet, och i följd deraf, dels icke, dels illa blifvit full gjord t, hoppas jag, att Rikets Ständer skola godkänna sammansatta afdelningarnes här citerade förslag.” Vice Talmannen Zellerberg, Johan Pehrsson och Lars Mallsson från Upsala län, Ola Mänsson från Christianstads län, Erik Mallmin från Westerås län, •/. Holm, Olof Johansson och Erik Carlsson från Stockholms län, Jöns Erik Eriksson från Örebro län, Carl Tholsson från Skaraborgs län, Gustaf Pellersson fran Östergöthland, Sven Andersson från Skaraborgs län och Ephraim Larsson från Elfsborgs län hafva häri instämt. 38 B ev ilin.-, Lagsaint Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. Förslag till Förordning, angående v ilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin. Föa*$ta Artikeln. Oin liräimnsbräniungs-räOiglieteu. Brännvinsbränning, af hvad tjenligt ämne som helst, skall med den pannerymd samt emot de afgifter oell öfriga vilkor, här nedan för esk r ifvås, vara tillåten under sex månader af året, nemligen Januari, Februari, Mars, April, November och December, så framt icke högst vigtiga omständigheter föranleda inställande af denna tillverkning. Den tid af året, under hvilken hränvinshränning är tillåten, indelas i sex serskilda terminer af en månad i hvardera. Astundar någon alt hörja bränvinsbränningen den 15 Oktober i stället för den 1 November, må sådant, efter derom hos Konungens Befallningshafvande gjord anmälan, stå honom öppet, i hvilket fall den sista bränvinsbrännings-terminen af året räknas från och med den 15 November intill den 15 December. §. 2.
Län och Dal-Regementet, hvarest Statstamt Allm Best.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, Tf;o 73. 9 hvarest soldat-torp ej vore anlagda eller hjelprotar funnes, vid Westerbottens Regemente inom Westeroch Norrbottens Län, emedan torpen vore upptagne antingen på allmänning eller ock på rotens samfäldta mark, samt vid Jemtlands regemente, af den grund, att genom det med orten stadfästade contract ej Hera än endast en hemmansdel om hvarje soldat deltoge, och således inga utrotar vid detta regementet befunnes; att, vid Bohus Läns Regemente och Norra Bataljonen deraf, genom det den 20 September 1783 stadfästade contract, det vore utstakadt, huru mycken åker omkring soldattorpen borde finnas, äfvensom stadgadt, att den rotehållare, å hvars egor torpet blifvit aidagdt, borde undfå af med-intressenterne ersättning i penningar, efter öfverenskommelse, eller behörig undersökning samt stadfästelse af Landshöfding och Regements-Chef; samt att ehuru något fastställdt kneckte-contract för den år 171)1, från Cavallen till Infanteri förändrade Bohus Idins Ilegemementes södra bataljon, ej funnes upprättadt, Kongl.
Här visade sig Parisvistelsen ha varit till nytta; rösten var säkrare och jämnare och höjdtonerna hade vunnit så mycket att sångerskan ej ens ryggade tillbaka för trestrukna c. Men snart bar hennes kosa åter till utlandet och under det snart gångna årets höstmånader ha vi ofta hört om hennes framgångar i London, Antwerpen, Schenevingen m. fl. städer. Nu gästar hon sitt hemland, men snart skall hon ut igen, denna gång till Berlin för att medverka vid en filharmonisk konsert. Fröken Sidners verksamhetsfält har hittills varit konsertestraden och hennes specialitet romanssången. Ännu har hon ej beträdt scenen, men det skulle vara egendomligt om ej hennes dramatiska kynne skulle draga henne dit. Kanske är den dag ej så långt borta, då Esther Sidner stiger fram för oss på tiljan. H. V. I en bod en verkstad redts åt små gossar ledigt, i en löfsal satt en krets små syflickor sedigt. Andra under ifrigt stök hjälpte till i stugans kökDagen syntes här ej grå, allvar trifs med gamman. Ljöd så middagsklockan, då barnen fördes samman — glada öfver hvad här gjorts — först till bön och så till bords. Qn arbetsstuga. Wjupt i fuktig storstadsgränd mellan svarta murar, där i nöd, väl sällan känd, brottet ständigt lurar, mången liten barnafot farlig framtid går emot. Där — så skygga ur en vrå kan vid rödgul lykta du få se de stackars små titta fram och. flykta; om du, ledd af ädelt nit, dristar ställa färden dit. Sådant själsmod finnes dock. Jag har sett en kvinna för de små med vänligt lock varda vårdarinna; de till henne komma fram snart så fogliga som lam. Genom staden deras tåg sträcktes lungt och stilla till en liten gård, som låg likt en sommarvilla skönt och fridfullt vid en strand med små nätta trädgårdsland. Måtte denna » mönsterfarm » invid ladans väggar med sin hvita fönsterkarm under gröna häggar aldrig mellan blad och blom för uår skuld stå öde, tom! Måtte stugor, denna tik, flere snart vi bygga, vid hvarenda Mälarvik med sin lilla brygga. Låt oss samfäldt hägna dem dessa trefna barnahem! Lotten von Krcemer. Några ord om lyx i juletid.
IOOOOO Llsmb. Lanco förwandlade efter ena, banda ^Zio, näml. 72 still, tt-md. Lsoco för 48 stili Riksgald, R:dal. iso,000 Riksgäld. 16^ xrocit radart 25.202 Äkerstod Riksd. - i2e,ooo Sw.L:cs. - . 125,020. winst 25,202 Förökad winst igenom skillnaden emellan 25 och 16^ procenrs rabarrS. R. 6. 12,520, hwilka mäste utgöras rilOplrglistsn igenom sa mycket högre contridurionsr» Uppå 102,020 Mksdal. Ickamd. Lrnca förwandlade uti Swensta Riksdaler Lanea L^ecis - » 'Lora! winst Riksd. 25.202. L. e. e. Detta Utstag tjenar tillika at bewisa nödwandighe, ten af en Asrlisation samt angelägenheten at söka jämnwigt i Samhällets ärliga Bokslut med Utlänningen. Upgift af den olika stor IH6 i 8x)seiL som erfordras at rsaliiors 15 millionsr Riksdaler Lrsäir Scdelstocr, ester ingen Rsb-ur eller olika urrakning af Sede!st«ckcng Lzucv-warde. ?onelsn uptagm efter ben stu^vosraäs ^ro^orlic-nLn af 2 lii Z. At realisters st^onä i L^SLis Rd. Lreälrsom 2 ti! Z.
Bilda dig ett aldrig härjadt Eden I den stilla huslighetens krets, Der du, alltid älskad och tillbeden, Alltid finner glädjen stå tillreds! Der du, Mor och Maka, sluts i ringen Af en kär familj, hvars salighet Du beredt — och menskorna och tingen Samfält hylla din gudomlighet! Tro och svärma, och var lycklig, Flicka! Svärmeriet är ändå så sällt! Må du sent ur morgondrömmen blicka Ut på verklighetens ödefält! Ack! en gång likväl, om du ock vaknar Ur din glada slummer — om du då Dina ljufva, drömda bilder saknar: Goda själ! är du beredd derpå? Om den sköna Sällhets-Fén förrymmer Från den gräns, der till ditt möte stå Endast mödor, offringar, bekymmer: Goda själ! är du beredd derpå? Om en flygtig verld ditt värde glömmer, Och med hån, ur granna tidsfördrif, Blickar till din ringhet, och fördömmer Ditt försmådda, anspråksfria lif: Har du mod ändå att tro en lycka, Förbehållen dig inom dig sjelf? Eller skall den yra flärden rycka Bort dig äfven, med sin strida elf? När du, fram åt målet, ser förtrytsamt Dessa blommor vissna på din stig, Dem en eldad fantasi så skrytsamt Än på afstånd lofvade åt dig: Skall ej äfven du, af verldens vana Och af din besvikna längtan ledd, Finna tung försakelsernas bana, Då hon ställs med nöjenas i bredd? Och, se’n bildningsgåfvans glas förstorat Dygdens sällhet öfver hvad den var, Endast sörja hvad ditt hopp förlorat, Glömma hvad ditt hjerta än har qvar? Men hvi stör jag friden, unga Tärna! I din själ? hvi plånar jag derur Dessa skuggor, dem en troll-lanterna Målar skönt på lifvets fängselmur? Svike ej din glada känslas aning! Må du blifva säll, som du är god! Göm likväl en okänd väns förmaning, Om dig qvalens pröfning förestod. Icke alltid skördens stund hugsvalar Dygdens hopp med glädjens fulla mått; Icke alltid ödets gunst betalar Hjertats fordran på en lycklig lott.
Utslc, Utlåtande ÄT:o r. 3 res lill landels liufvudnäring, och alt följaktligen denna näring är förtjent afall uppmuntran, såsom det verksammaste medel att lyfta dessa provincer från den låga ståndpunkt, i afseende å odling oell välmåga, hvarpå de nu befinna sig; likväl och sorn, beträffande FultProsten Edvalls hemställan om understöd af Staten, det förekommer, att, örn man äfven kunde med säkerhet antaga, alt ett sådant bidrag blefve väl och med åsyftad fördel användt, Statens medel dock äro för andre, oundgänglige behof anvisade, så att tillgång lill det äskade bidraget för närvarande saknas; samt Professoren Grenanders förslag, hvilket synes afse en uppmaning till de Norra provincernes invånare» att förnämligast egna sig åt en viss näring, icke skulle, i Utskottens tanka, verka lill ändamålet, hvars ernående Utskotten anse vara hufvudsakligen och ytterst beroende på invånarnes egen omtanka; alltså kunna Utskotten icke tillstyrka bifall å hvad ifrågavarande motioner innehålla. Hvilket dock till Rikets Högloft, Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemnäs. Stockholm den rp Junii i834. På Högloft. Stats-Utskottets vägnar: På II öglo 11. Riddeuskapet oell Å- På Högvördige Preste-Standelns Ledamöters vägnar, dets Ledamöters vägnar, C, O. Palmstjerna, P. Ruus, På V ä Ilo fl. Borgare-Ståndets LePå Hedervärda Bonde-Ståndets damöters vägnar, Ledamöters vägnar, •C, F. Ekerman, N, Strindlund, På Högloft. Besv. och Oeeon Utskottets vägnar: På Höglo fl. Ridd ersk. a ijet och På Högvördige Preste-StanAdelns Ledamöters vägnar, dets Ledamöters vägnar, Arv, Arvtson Posse, C. F. Björkman. 4 Stats* Samt Allm. Besv. och Oecon. Utsk. Utlåtande N-.d 2. På Wallo fl. Borgare-Ståndets