Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maji 1070. — om uppdrag at Riksgälds-Contoirets Futtmägtige att tilldela astedne Notarien wid Fullmägtiges Expedition, lott. l7r. Lergmans efterlemnade omyndige barnnägot understöd till deras nödiga uppehälle och uppfostran, Apr. lola. loar. 1084. — med yem, ställan om förhöjning i tractamente för Utstotstrs Waktbetjening, 2lpr. 104!. 1047. Maji 1064. ioa-i. lo84- Stats-Utstottetg, Set förstärkta, berättelse om om-östningen öfver frägan, om bibehållande af Srutc.iinrattninyen wid Flyinge och Dahlby,^ Febr. l;o6. om sättet huru den af Riksens Ständer beslutne Revision öfwer förwaltningen af atta Rikets med-st sedan 1800 ärs Riksdag, bör werkställas, Mars 406. — huruwida Lönerne rc. för H. M. EnkeDrottningcns öfverste Marstall och Ofver-KammarHerre böra af Hennes Majus Underhällö-summa utgä eller ock särskilt a Stat uppföras, Mars ic>84. — r - om indragning af ben H. K> H. Prinsestan 80- x>ttia Albertina tillagde ersättning för förlorade inkomster af Stiftet Quedlinburg»
Ridderskap och Adel. "Af en älskad Konung kalkade, at med underdåniga och wälmenta råd ga Dest wisa afsigker til mötes, fullgör jag i denna stund en af be lmfwaste pligtcr mig äro alagda, i det jag har äran lyckönska Högloft. Ridderfkapet och Adeln lil et förnyadt tilfälle, at offenteligen ådagalägga den listiga nit för Konung och Fosterland, som alltid ucgjort Swenska Riddersmäns stämpel. Hwilken af ost, Mine Herrar! kanner ej med hwad outtröttelig omsorg war unge Konung oafbrutet joker befrämja Fäderneslandets sanna wäl, och det är Lil dest befästande, detta, äfwen den Andre Hr>oi.?ns högsta föremal, Kongl. Mast sammankallat Dest trogna Ständer. Wigtiga, mine Herrar! blifwa således wara öfwerläggningar. Lugn, enighet och famsfälldt nit kräfwas nu, mera än någonsin, och desta sa oundgangeliga egenskaper wäntar Konungen af Sit Folk med den säkra tilförsigt, hwarti! den kistiga kärlek Harr för det hyser och Dest Konungsliga dygder göra Honom berättigad. At härtil upmana Ridderskapet och 2ldela ar för mig vfmerftödigt. Tideböckren wittna nogsamt, at det Första RikS-Standet aldrig undandragit sig, at til twanns sa oskilljaktiga föremål, en wördad KonungS och en kär FosterbyggdS sjelfbestånd, af alla krafter bidraga. Matrc loppet af detta wigtiga Riksmöte inkör Eurooas förundrade Folk ådagalägga, det ännu gifwes en Nation, hwars urgamla ädelmod af skenfagra ord, politiska willosattser och ärelystna förförare ej latit sig bedraga, och at denna ädla ståndaktighet medfört den lyckliga följd, at alla personliga Imerestsu sammansmält i detta enda, Konungens, Lagarnas och Fäderneslandets uprätthallande. (vedan jag fästak Högloft.
Ständer att medgifva uppsättandet till en början af endast ett Ingeniör(Sappör-)kompani af 120 man jemte befäl af en Kapiten, 2 Löjtnanter, 1 Under-löjtnant och 3 Under-konduktörer samt att till detta kompanis årliga aflöning och öfriga underhåll beI vilja en, genom nedsättning af den föreslagna Läkare-aflöningen, från 17,768 R:dr 4 skill. ) 51/2 rist. till • 17,500: jemkad summa, deraf dock det belopp af 3,914 R:dr, som beräknats såsom i erforderligt för manskapets beklädnad, borde frånskiljas och tilläggas ansla get till försvarsverket i allmänhet, hvaruti dylika underhålls-utgilter för de öfrige värfvade trupperna ingå, men deremot återstoden, 13,586 R:dr, samr manföras med anslaget för lngeniör-corpsen, 22,911 R:dr 8 skill., och denna corps, sedan den sålunda blifvit försedd med trupp, å Fjerde Hufvudtiteln upptagas under rubriken: värfvade arméen, näst efter artilleri-regementena. I sammanhang härmed och då svårigheter förmodats skola möta för det föreslagna Ingeniör-kompaniets uppsättande under första året, för hvilket anslag till dess underhåll kunde varda beviljadt, hemställer jag i underdånighet, det måtte Eders Kongl. Majit i nåder af Rikets Ständer begära, att första årets underhålls-anslag finge användas till bestridande af kostnaderna för kompaniets första uppsättning, hvilka beräknats komma att uppgå till 16,900 R:dr Banko för en gång och hvartill i annat fall särskildt anslag skulle erfordras. För öfrigt utbeder jag mig i underdånighet att nu få underställa Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning Chefens för lngeniörcorpsen underdåniga förslag om löneförbättring för den vid corpsen anställda personal. Denna löneförbättring, hvars belopp utgör 17,070
Disconterna och Tullarrendet), sorn under allmän auctoritet blifvit priviligierade, att af Capitalisterxias der insätta penningar, på Statens, Banke ns eller enskildtas'bekostnad , njuta en årlig dividend, hviken vida öfverstigit det af allmänna lagen gödkända rente belopp af 6 procent. Ibland orsakerna till den under dé sednare åren högt •uppdrifna importen både af-sådana varor, Sl9 Deri 20 Junil for, som här kunna produceras och af frammana de öfverflöds-artiklar, kan äfven räknas underlän senheten, att hoja Tull afgifterna för Utländska alster och tillverkningar, i den mån dessa inom iLandet genom Credit» Sedlarnas försämring till nominal värde stego, hvarigenom de Handland© funnit sin räkning vid, att införskrifva en mängd producter och fabrieaJeE, som bos oss icke mera bunde åstadkommas till samma pris som. förut, se» dan Sedelmassan höjt priserna på lifsmedel och dagsverken, äfvensom en mängd vällefnads.artiklaE kunnat säljas till ett emot nödvändighets-varornas pris och penningens nominala värde icke svaran* de förhållande, och hvaraf det blifvit eu följd,' att Nationen vant sig vid en mer och mer ökad consurntion af Utländska dels beklädnads delfi förtärings artiklar, att under ett sådant förhålland» Nederlags-friheten, amnad att genom främjandet af en väl inrättad och på reela föremål rigtad transito* rörelse, blifva en källa till enskild och allmän vinning, i stället blifvit ett befordrings, medel för Svenska och Utländska handlande att speculera på Svenska ypppigheten, samt att efl bidrag till fyllandet af Statsbehofven, sorn con* sumenterne af Utländska varor, under en rigtig beräkning af Tull-urogäIdema vid deras importerande frivilligt hade utgjort, nu måst genom po* sitiv bevillning af Närings-Classerna uppbäras. Detta underlåtande har äfven medfört en för Riket skadlig verkan af våra, efter 1809 års Fredsfördrag med Ryssland, ännu fortfarande särskildta handelsrförbindelse.r med, Finland, hvarifrån, inför-.
Femtioåtta Ja; och Tjugu Nej. 4‘.de Voteringspropositionen. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 RIHAM TILL SåTOlKBS UUH&8-8U&QIDOD8 PROTOKOLL VID Ija&ttina Bikida^en i Stockholm * Åren 1853 oell 1854. IIOIDE 8AHL1IGEI. Riks-Ståndens Protokolls-Utdrag, som innefatta Remisser och Beslut. Utdrag af Protokollet, hållet hos Högv, Preste-Ståndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den '19 November 4853. Sl D. Beslöt Preste-Ståndet, att främmande åhörare må tillåtas vara tillstädes vid Ståndets öfverläggningar under innevarande riksdag, och skulle för ordningen härvid tjena till efterrättelse de föreskrifter, som sednaste riksdag i detta hänseende voro faststälde. Ut supra. In fidem. S. B. Almqvist. Utdrag af Protokollet, hållet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln den 21 November 1853. S. D. Beslöt Höglofl. Ridderskapet och Adeln, att läktaren å riddarhus-salen må under innevarande riksdag upplåtas för främmande åhörare, som önska bivista Ståndets öfverläggningar, samt att med utdelningen af biljetter dertill må förhållas såsom hittills varit öfligt. Ut supra. Ex protocollo. Albert Munck. S. D. Beslöt Höglofl. Ridderskapet och Adeln att bibehålla den nu likasom vid de sednaste riksdagarne för det Höglofl. Ståndet i Operahuset inrättade klubb. Utdrag af Protokollet, hållet hos Hederv. Bonde-Ståndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 21 November 1853. S. D. 1 enlighet med hvad vid föregående riksdagar vanligt varit, beslöt Ståndet, att äfven under denna riksdag upplåta läktaren i dess sessionsrum för främmande åhörare, 1 den mån utrymmet sådant medgifver. Ut supra. In fidem. John Roy. Den 22 November. Från Höglofl.
Nog af, då de en gång voro å riksarkivet gemensamt närvarande samt inspekterade ett till lägenheterna hörande hvalf, inträffade — enligt Hildebrands muntliga berättelse — den rätt löjliga episoden, att ett vid tillfället revideradt försegladt paket befanns innehålla ett eller annat hundratal exemplar af Järtas 1799 seqvestrerade skrift: » Om sättet att upprätta den urgamla franska monarkien^, hvilka indragningsmakten deponerat i riksarkivet. Järta gjorde vid denna upptäckt — så berättade Hildebrand — en ganska egendomlig grimas.lycklig att vara skild från Upsala och således ställd utanför de brytningar, som derigenom måste inom uni* versitetet uppkomma. Dit hade han också icke ämnat återvända, om icke förlusten af en kär maka 1839 och hans äldste sons utnämning samma år till professor der-till förmått honom. Men huru förändrad hans ställning blifvit till den förra omgifningen i Upsala och huru djupt denna förändring grämde honom, kan inhemtas af flera bref, som han under åren 1840 — 1845 skrifvit till d. v. utgifvaren af tidningen Svenska Biet, senare postdirektören i Hamburg J. C. Hellberg och som äro införda i dennes: » Ur minnet och dagboken om mina samtida ». Yi anföra ett af dessa bref från sept. Hellberg hade anhållit att Järta ville förskaffa honom från Upsala bidrag i penningar och uppsatser till Svenska Biet och derpå erhöll han följande svar: » Det inflytande Tit. tror mig ega på lärde och litteratörer i vårt land är i verkligheten — intet. Några äldre äro mina vänner, men vi råkas högst sällan och hafva i öfrigt ingen litterär gemenskap. — I Upsala är jag en fremling och blir det alltmer i Stockholm Det yngre slägtet nedblickar med förakt eller medömkan på det gamla, till hvilket jag, vid snart fyllda 70 år, hörer. Med entusiastiskt bifall af den studerande ungdomen har ju magister Malmström, i dess namn, förkunnat, att den tid, under hvilken jag emottagit och senare utvecklat min bildning, varit en ganska dålig tid, i jem-förelse med den nu inträdda. För stolt är jag att söka gunst hos Geijers ’ gossar ’.
Bergslag och säkerligen ännu mera nordligt belägna delar af Stora Kopparbergs län; och då, till följd af det industriella lif, sopi inom orten eger rum, densamma sannolikt blir vidare, vare sig genom hästbanor eller annorledes, söderut utsträckt till Guldsmedshyttan vid norra ändan af sjön Rossvalen, samt sistnämnda, ej blott af jernmalmgrufvor och masugnar, utan äfven af Guldsmedshytte och Högforss silfveroch kopparmalmfält omgifna, segelbara sjö vidare begagnas för éffektérnas transporterande till Lindesberg eller annan vid dess södra strand belägen punkt, så återstår härifrån endast det ofvannämnda 1' mils afståndet till Köping-Hult-banans närmaste station. Det minst kostsamma föreningsmedlet mellan dessa båda punkter vore visserligen anläggandet af en vanlig landsväg; men dels skulle forslingsmedlen af effekterne mellan 2:ne så betydliga stråkvägar utan tvifvel bli allt för otillräcklige; och dels, skulle ett dylikt ouphörligt transporterande med dragare omintetgöra de lofvande utsigter till ett förbättradt jordbruk, hvilka inom den södra och bördiga delen af Lindes Bergslag på sednare tiden allt mer och mer yppats. Af desse och andra skäl, samt för undvikande af den tidsutdrägt och kostnad, som med omlassningar äro förenade, har det funnits i alla hänseenden önskligast om, till effekters transporterande mellan Lindesberg och sjöarne Mälaren och Venera, en sido-lokomotiv-jernbäna af samma dimensioner som den mellan Köping och Hult kunde åstadkomnas från Fröwi till Rossvalen eller Lindes-sjöns strand. Sedan, i detta syfte, de för lokalens undersökning erforderlige medel blifvit inom orten samlade, har genom Hr Ofverste-Löjtn. och Ridd. Grefve v. Rosens försorg densamma blifvit verkställd, samt plan och kostnadsförslag nprättade. Äfvenså har, enligt af ortens Bergmästare meddelade upgifter, beräkning verkställts öfver de qvantiteter, som, endast efter nu varande varu-trafik, med säkerhet kunde vara att för den ifrågaställda jernbanan påräkna. Denna beräkning, m
Bevillnings utgörande efter behållen lilleö nist, hvars Rättsgrund man eikanner, i allmänhet sådana oöfvervinnerliga hinder, att det icke möjligen kan tillämpas och i verkställighet sättas i vårt Land, då likväl i andra Länder dylika Beskattningsgrunder blifvit med fördel införde och begagnade 3 är då denna förmenta osäkerhet i beräkningen och svårighet i verkställigheten, icke en, utan föregången undersökning, antagen idée, utan framställa de sig i sjelfva verket för mången så absolut oundvikeliga, som man velat påstå 3 så synes förnuft tet och rättvisan fordra, att man med sorgfällig noggranhet granskar, innan man dömmer; att man icke allenast uppgifver svårigheterne, utan ock bevisar deras verklighet3 att man jemnför dessa med dem, som åtfölja hvarje annat Förslag, och att man behörigen eftersinnar, om de goda verkningar, hvilka man vid verkställigheten häraf befarar skola uteblifva, kunna af något annat med mera trygghet väntas. Man jemföre då förevarande Förslag med det nu gällande BeskattningsSystemet, och erfarenhet ten skall vitsorda, att samma osäkerhet i bet räkningen, hvarföre man hufvudsakligen förkastade 1810 års BevillningsFörfattning , ännu mer röjer sig vid tillämpningen af 1812 och 18x5 årens Beskattningsmethode. Vacklande emellan oerhörda öfverskott och betydeliga brister, har denna BevillningsLag, ömsom med en Den 24 Martil, /. m: 35? tryckande hand Tavilat öfver serskilta Med-’ borgareClasser och förnärmat Statens rätt till åtkomst af den fastställda Summan. Men dessa farhågor skola likväl i samma mohn försvinna , som man med en lika noggrann som fördomsfri granskning följer Herr von Törnes Förslag. Man skall då finna , att de fel och brister, för hvilka 1810 års
Jemte förmälan, hurusom vid beklädnaden af de flesta utländska Armeer, såsom Ryska, Preussiska, Danska, m. fl., byxorna föi färdigas af kläde med olika färg mot lifplaggtn, hvartill orsaken borde sökas deruti, att en mindre dyrbar, men lika ändamålsenlig, färg kan användas för byxklädet, samt ett olikfärgadt kläde uti lifplaggen och byxorna dessutom medförer den fördel, att persedlarne längre kunna brukas, enär deras genom olika slitning uppkommande skiljagtiga utseende då ej så snart föranleder till det ena eller andra plaggets cassation, har hos Rikets Ständer framställning blifvit gjord derom, alt, för beredande af en dylik förändring i Svenska Armeens beklädnadssält, Rikets Ständer måtte hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att byxor af blått med hvitt meleradt kläde, såsom bäst förenande fördelarne af minsta tillveiknings-kostnad och längsta varaglighet, mätte inom hela Arméen anläggas i den 111011, som nya byxor böra vid hvarje Regemente eller Corps anskaffas, hvarigenom en betydlig besparing, för hvar gång Arméen komme att med nya byxor förses, förments kunna för Staten uppkomma, enär I\lides-fabrikanterne, i sådan händelse och då hela Arméen erhåller byxor af lika kläde, kunna förfärdiga serskildt byxkläde till betyd 1 i gt nedsatt pris, med afseende dels å den mindre bredd, sådant kläde behöfver, och dels å den mindre dyrbara färg, sorn dertill erfoidias. Rikets Ständer hafva detta förslag i öfvervägande tagit; och sorn detsamma synes kunna leda till besparing i afgifterne för Arméens beklädnad, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, så vidt E. K. M. skulle i Nåder finna lämpligt, det Arméen förses med byxor af olika Expeditions-Utskottets Forslag till lind. Skrifvelse, N;0 180. 3<j5 färg mot lifplaggen, E. K.
För min del har jag ingenting att invända emot den framställning, som Hr von Hartmansdorff gjort; men derest R. o. Ad. skulle vilja bifalla den af StatsUtsk. föreslagna 6 H. 23 354 Den 29 Juni, staten, sä anhåller jag, att emot densamma få göra en anmärka., Som nndföll mig förra gången ämnet här förevar, och hvilken nu blifvit gjord inom ett annat Stånd; den nemi. att för den äldste läraren vid Upsala cathedral-skola äro de 250 r:dr, som honom lemnäs af Upsala stad såsom ersättning för embetsjorden, upptagna i öfvergångsstaten såsom hörande till den ordinarie lönen; ehuru vid alla andra skolor embetsjorden, eller ersättningen derför, är alldeles ur beräkningen af den nya staten utesluten. Sålunda, så framt den ifrågavar:de skollärarens embetsjord, liksom de öfriges, ej skall blifva i staten beräknad, så måste de nämda 250 r:dr ur StatsUtskrs beräkning såsom kontant tillgång utgå; så att, i st. f. att StatsUtsk. nu upptagit 1,450 r:dr såsom var:de lön och 50 r:dr såsom tillökning, blott 1,200 r:dr måtte komma att upptagas såsom hittills utgående lön och följaktligen 300 r:dr såsom lönetillökning. I fall R. o. Ad. skulle ingå i pröfning af staten, får jag således hemställa, att den förändring mätte göras i staten för den äldste läraren vid Upsala cathedral-skola, att hans lön anses nu vara 1,200 r:dr. Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad., i öfverensstämmelse med Hr von Hartmansdorffs förslag, ansäge den af Utsk. uppgjorda öfvergångsstat icke kunna godkännas, utan en sådan stats upprättande böra öfverlåtas åt K. M., sedan vederbönde hörde blifvit. Ropades ja. l8:de punkten, ang:de års-ansia gets för nya elementarskolan i Stockholm uppförande pä ständig stat. R. o. Ad. fann Utsk:s yttrande i denna punkt icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Anser sig någon vara förfördelad i sin rätt genom Commissariernes förslag, må det vara honom öppet att deröfver hos Fullmägtige anföra besvär inom åtta dagar efter den dag då förslaget till Fullmägtige inkommit, denna dag likväl oräknad; börande, till vederbörandes underrättelse, genom anslag å Departementen, tillkännagifvas dagen, då ett förslag till Fullmägtiges expedition blifvit inlemnadt. §. 107. Commissarie-beställningar, Sysslor vid Fullmägtiges Expedition, Kamererare sysslorne qti Riksgälds-Contorets Boksluts-Contor samt RevisionsContoret, Referendarie-sysslan vid Commissariernes Expedition, samt Casseurs sysslor förklaras vara så beskaffade tjenster, att vanlig befordringstour till dem icke eger rum; hvaremot, vid tillsättandet af tjenster i de lägre graderne, de befordringsgrunder, soia förut tjgnstemännen emellan Bil. lill Stals-TJtskotti:ts Memorial N-o 470, 3) vai it vanlige, komma, så framt bristande skicklighet icke skulle i vägen ligga, att gälla och tillämpas. §. 108. Hädanefter får ingen antagas vid Fullmägtiges eller Commissariernes Expeditioner, utan att hafva behörigen aflagt Cancellie eller, Juridisk Examen, eller vid C .-ntoren, utan att hafva åtminstone undergått Cameral-Examen. Befordringsrälten blifver för dem, sorn hädanefter antagas, gemensam emellan Contoren samt Fullmägtiges och Comrnissariernes Cancellier; dock under förbehåll, att de sökande hafva behörigen aflagt de för sysslornes erhållande erforderlige kunskapspröf. Angående Betjeningens skyldigheter i allmänhet och dess ansvar för tjenstefel samt besvärs anförande öfver Fullmägtiges åtgärder. §. 109.
Utskottet får, i betraktande af hvad sålunda sig härutinnan företer, hemställa, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t öfverlemna att för de uti den Nådiga Skrifvelsen omnämnda ändamål låta försälja fatburs-huset med tillhörande tomt, samt att på Manufactur-Discontens tomt, eller annan lämplig plats, låta uppföra en byggnad, som fullkomligen motsvarar behofvet af fatbur; dock utan atl någon af de med Kongl. Comrnerce-Collegii hus sammanhängande flyglar härvid må tagas i beräkning och med villkor, att kostnaden härför icke må öfverstiga den för meranämnde fatburshus och tomt erhållande köpeskilling. Stockholm den 16 Reservationer: af Herr Norin: ”Jag reserverar mig i så måtto emot Utskottets beslut, att jag anser, i fall den ifrågavarande flyttningen af fatburen kommer att tillstyrkas, Utskottet bordt föreslå, att, endast i den händelse någon annan local för fatburens uppförande icke kunde finnas, Manufactur-Discontens local skulle få användas.” Häruti instämde Herr von Celsing, sorn derjemte reserverade sig emot Bih. tili R, St. Prot. 1845j 4 Sa>nl. 1 Afd. 1 fand 4l Häjt. 2 6 Stats-TJtskotteis Utlåtande, N-o 3:8. försäljningen af nuvarande fatburs-egendom och ansåg, att endast den del af sistnämnde egendoms tomt, som för utvidgande af ångfartygshamnen vore erforderlig, borde för sådant ä'ndamål till Stockholms stad upplåtas. Herr Valley reserverade sig deremot, att Utskottet, vid sitt förslag om försäljning af fatbursegendomen, icke uttryckligen fästat det vilkor, att köpeskillingen icke finge understiga det af Drätsel-Commissionen erbjudne belopp, 16,666: 32 B:ko. STOCKHOLM, Ecksteinska boktryckeriet, 1845, t | Siats-Utskottets MemorialN.-o 319. 1 *M sa». Ank. till Esp.-Utsk. den 16 Maj, kl. 5 e. m.
N:o 8, ang:de väckt fråga, om granskning af de utaf Hr Anrep utgifna: »Svenska Adelns Attartaflor.» Hr Anrep, Gabriel: Min värda motståndare sedan länge tillbaka, Riddarh.-Direktören Frih. Rudolf Cederström, har, troligen utan att taga i beräkning att så skulle ske, gjort mig en stor, mycket stor, tjenst genom väckandet af denna fråga; ty jag har för det första derigenom fått ett efterlängtadt tillfälle att bemöta de anmärkningar, som, offentligt och enskildt, öppet och dolskt, blifvit gjorda emot mitt genealogiska arbete: Svenska Adelns Attartaflor; och för det andra, kan jag nu möjligen slippa ali tvist med Riddarh.-Direktionen, som, med den kännedom jag har om Direktionens gynsamma och välvilliga tänkesätt och bemötande emot mig, eljest ofelbart skulle uppstått, då jag en gång kommit för att fordra återstoden af mitt anslag ifrån Riddarh.-kassan. Jag kan till en början, ehuru det är en småsak, icke underlåta att anmärka, med hvilken besynerlig blandning al aktning och förakt mitt arbete offentligen behandlas. På samma gång nemi. som det talas om den vigt i genealogiskt och historiskt hänseende, hvilket det har eller kommer att ha, på samma gång kallas det helt föraktligt de »s. k. Svenska Adelns 40 Den 2 Maj e. m. Ättartaflor.» I anledning häraf får jag upplysa Riddarh.-Utsk:t, i hvars Utlåt, nämnda missfirmliga uttryck förekommer, eller egentligen Utsk:ts Sekreterare, Hr Dalman, som vid prot:ts författande troligen på eget beråd insmygit detsamma, att benämningen »Svenska Adelns Ättartaflor» icke är något vedernamn, utan den verkliga titel, som jag sjelf gilvit min, bok. Att jag skulle fått i uppdrag att utgifva Ättartaflorna, har jag förut hört flera föreställa sig, och ser 1111 äfven af Frih.
R.dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. Underhållna k r e a t u Hafra i B 1 § i i 1 -1 ro *■0 o 09 Syc*> O 09 m <2 3 crq er S va <_ c ro Cu ro CA pt* 09 p ro T:r. 1 T:r. 1 * T:r. T:r. St. St. St. St. st. it. Bevillning. Bruk, Manufakturier, Efter Bevillningsförordningen. Hus och Tomter. Jord. Qvarnar och FabriSumma 2:dra Artikeln. ker m m. Esta Art. Jord, Hus och Personer, ej hö- § 2- -S 7. Tomter, Verk och Borgerlig näring. Efter 37 §• rande till viss inrättningar. näring. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R-dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst R:dr sk. rst. Ridr sk. rst. K:dr sk. rst. R:dr sk. rst. Stä n d i ga Räntor. Kustnad Rotering för Kostnad/ för stadens styrelse. Klereci-Statens underhåll. Fattigförsörjning. Skjuts. Väghållning. Diverse onera etc. Summa Statsbidrag. Bränvinsbrännings-afgift. Summa. Boskapspenningar och Åkerskatt. Mantalspenningar. Salu-aceis. Summa. Pastorers. Komministrars. Kyrkobetjenings. Summa. Summa. R:di sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. U:dr sk. rst. R.dr sk. rst. R:dr sk. rst. Ridtsk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst.