Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är visserligen sannt, att vi hafva till syftemål att fördyra bränvinet och sålunda förminska bruket af en vara som åstadkommit mycket ondt här i landet; men för detta syftemåls vinnande böra vi ej fatta beslut som strida emot den allmänna opinionen, utan fast heidre småningom leda densamma in på den banan som förer till målet. I afseende å orsaken till den minskade bränvinssmuglingen får jag förklara, att jag tror denna orsak böra sökas deruti, att ett bättre vetande vaknat hos flertalet af nationen, så att den allmänna opinionen numera anser bränvinssmugling vara ett skamligare företag än förut, hvilket gör att allt färre och färre vilja sig dermed befatta. Om nu skatten alltför mycket höjes, skulle ett sådant beslut i frågans nuvide stadium ovilkorligen komma att verka menligt, enär rättskänslan komme i en alltför hård strid med vinstbegäret, sfi att fara vore att det sednare toge öfverhand. Kasta vi en blick på förhållandet i Danmark, torde vi finna att denna farhåga ej är ogrundad. [Danmark är nemi. smuglingspremien ganska hög, enär, då bränvinet der säljes till 16 å 17 sk. per pot, och i drawback erhålles 4 sk., en pot bränvin står exportören till endast 12 å 13 sk., eller 36 sk. Rgs för en kanna bränvin som här i Sverige betalas med 1 Rdr 36 sk. Att vinna 1 lldr på hvarje kanna bränvin är i sanning en så stor premie att den kan locka till bedrifvande af bränvinssmugling i ganska stor skala. Jag tror att vi ej böra genom skattens alltför stora förhöjning på samma gång öka denna lockelses makt, och anhåller jemväl af detta skäl om bifall till Utslcns förslag. Hr von Koch, Nils Samuel:
Lidköping, belägen vid Lida-åns utlopp i Wenern, utgöres af 2:ne genom nämnda å skiljda delar, af hvilka den ena, som kallas gamla staden, är an lagd på 1400-talet och den andra, eller nya staden, år 1672. Återuppbyggandet af gamla staden, som till största delen albrann år 1849, har, efter det Eders Kongl. Majit år 1831 nådigst medgifvit förändring uti den kort efter branden uppgjorda och stadfästade hya planen, under de sednare åren med raskhet bedrifvits och kan nu sägas vara i det närmaste fullbordadt. Stadens tomter äro för närvarande 187. Den odlade stadsjorden är uppgifven till 872 tunnland samt skogsoch utmarken till omkring 1,200 tunnland. Invånarnes antal, sorn år 1830 uppgick till 2,378, utgjorde sistlidet år 2,768. Uti staden funnos sistlidet år 58 handlande med 59 biträden; 89 handtverkare med 41 gesäller och 90 lärlingar eller andre arbetare, samt 8 qvinnor, id - 47 kande sådan handel, sorn uti 4 § af handelsordningen är medgifven. Derjemte bedrefs derstädes en snusfabrik. Befintlige fartyg utgjorde sistlidet år 5 af 416 lästers drägtighet. Stadens spanmålshandel har mer och mer utvidgats. Spanmåls-utskeppningen uppgick sistlidet år till 4 46,794 tunnor. En ny prydlig jernbro öfver Lida-ån har innevarande år blifvit fullbordad. Utgiften derför har blifvit bestridd af en fond, som samlats på det sött att, med Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd, bropenningar under åtskilliga år uppburos vid stadens bro, hvarefter de influtna medlen förräntats och räntorna blifvit lagda till kapitalet. Kostnaden för bron med nya landfästen af huggen sten bar uppgått till 21,553 R:dr 16 sk. B:ko. Fonden har dessutom lemnat öfverskott, så att bidrag kan påräknas äfven till framtida underhåll.
Den i3 An girs ti Bilaga. 806. af Ugglas Lagerheim Lejonmarck af Striibing Rolén Segerström Branting Thunström Julin Edman 807. d:o d:o d:oj d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o 808. d:o d:o d:o d:o d:o Branting Thunström Julin Edman 80g. d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o Billberg 810. d:o Lejon marck af Striibing Rolén Branting Thunström Julin Edman Billberg 811. d:o d*.o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o 812. d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o 8i3. Lagerheim dlo d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o Hambraeus 814. d:o d:o d:o d:o d:o d*.o d:o d:o d:o d:o 8i5. d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o Billberg Hambraeus 816 d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o 817. d:o Rolén Branting Thunström Julin Billberg Hambraeus Kruse Fägersten Reuter 818. d:o d:o d:o d:o d:o Hambraeus Kruse Fägersten Reuter 81g. d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o Öhrwall 820.
Voterings-Propositionen Litt T. i Memorialet N:o 48 förfaller, sedan, alla Fyra Riks-Stånden, antagit jemknings-förslageL. Adertonde Vo t ering s-Prop os itio nen. ”Den, som gillar följande redaction af 43 §• Regerings-Formen,” ””Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter reser, förordna Tre Ledamöter af Stats-Rådet , under den Ordförande, som Han antingen ibland Prinsar af sitt Hus, eller ibland Stats-Rädets Ledamö ter, serskildt nämner, att föra m. m.JJ ”röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.”' ”Vinner Nej godkännes följande redaction:”’ ””Går Konungen 1 fält, eller tili aflägsnare inrikes orter reser, för ordne Han Fyra Stats-Rådets Ledamöter, att föra m. m.” ” Sedan äfven här en dubbel sedel blifvit casserad, befanns voteringeni hafva, utfallit med Femtioen Ja och Tjugusju Nej. Voterings-Propositionen Litt. W. i Memorialet N:o, 48 förfaller, sedan, Riks-Stånden antagit inbjudningen., Nittonde Voterings-Propositionen.. ”Den, sorn vill, att 22 §. Regerings-Förmen skall eihålla följande lydelse:” ”Uti Högsta, Domstolen kunna, ringare mål; pröfvas och, afgöras a| 12 Constitutions-Utslottets Memorial N:o n5. fem Ledamöter, så ock af fyra, der alla fyra äro om slutet ense. Öfver vigtigare saker skola minst sju döma. röste Ja ; ” , ’’Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, kommer berörde 22 §. att erhålla en så lydande redaction ””Uti alla mål, som hos Mogsta Domstolen förekomma, höra minst sex Ledamöter tillstädes vara och i af görandet deltaga.” ” Voteringen utföll med Trettiosex da och Fyraliotre Nej. Tj ugonde Voterings-Propositionen. ”Den, som vill, att 109 §.
Det beror på den produclion vi kunna åstadkomma, samt den qvantitet af jern, som kan tillverkas samt under våren utskeppas; men det qvantum jern, som tillverkas, beror på de förlagstillgängar, som finnas till tillverkningens bedrifvande. Om nu vid det tillfälle, dä silfret vill strömma ur landet, det är svårt för jernverksägarne att underhålla dessa förlager, så kan detta vara ettsätt, hvarpå de kunna erhålla nödiga penningar till productionens ökande. Hvad beträffar sjelfva redactionen, så är jag öfvertygad derom, att det förslag, som Gr. Frölich nu framställt och hvaruti Hrr von Hartmansdorff och Rosenblad instämt, är det bästa att antaga, hvarföre älven jag deruti förenar mig. Ex. Hr Gr. Björnstjerna, Magnus: Det är i anledn. af den utaf Frih. Tersmeden gjorda motion, som nu af Frih. Raab blifvit understödd, nemi. alt man i denna § måtte införa orden: ”inom landet” — som jag har begärt ordet. Jag hör visserligen, att BondeSt. har gjort detta tillägg, men tror, att detsamma står i motsägelse mot begreppet af det ifrågavarande förskottet. Jag vill hemställa lill Frihme Tersmeden och Raab, om icke då dessa allurer skulle befordras, hvilka man här ansett icke kunna äga rum när silfver uppköptes under vintermånaderna, nemi. att silfver då kunde tagas ut ur Banken och äter inlemnas 8 dagar derefter, samt på detta sätt möjligen kunna omsättas 10 gånger på sommaren. Banken vunne ingenting derpå, äfven om den köpte silfver för 1 million r:dr specie. Annat är när det kommer in silfver utifrån, än när silfver utskickas och åter införes. Jag har ingenting emot att den förändring göres i §, att förskotter må lemnäs; men om silfver inom landet uppköpes, måste det ske ulan förskott. Hr von Troil: Jag har begärt ordet endast för att förklara, att jag, med frånträdande af mitt förra yrkande, förenar mig i det förslag, som är af Gr. Frölich framstäldt, samt af Hrr von Hartmansdorff och Rosenblad biträdt.
Arfvidsson, sorn, med sin kända Rättskaffenhet och drift, biträdt mig vid införskrifningen af de från Danska Öarne, om hösten 1826 för Länets behof anskaffade större partier af Råg och Korn, har genom i underdånighet hosfogade yttrande ( Lith ) sökt vederlägga anmärkningar ne i dessa begge puncter, och, såsom det mig synes, fullkomligen deruti lyckats; hvarföre jag äfven torde få i underdånighet endast åberopa samma yttrande, 8:o Om särskild liqvid öfver denna srnnma blifvit, efter den preliminaira granskningen, af Kongl. StatsContoiret fordrad, hade den visserligen kunnat vara att för Rikets Ständers Revisorer tillgå; och medföljer deraf nu, i underdånighet, ett Exemplar (Litt. R), som utvisar huruledes ifrågavarande 25,000 R:dr äro disponerade. ( 23 ) 9:o Bet förundrar mig mycket att, sedan orsalten dertill celi nödvändigheten deraf, att jag mäste hålla särskild Controlleur \id UndsättningsSpanmålens utlefvercring från Götheborgs Krono-Magazin, blifvit så tydligen, — ja ända till fullkomligt laglig visshet, ■—• ådagalaggd, som detta af LandsContoiret skett inför Eders Kongl. Maj:t och Rikets StatsContoir, i anledning af den preliminaira granskningen, Rikets Ständers Revisorer likväl funnit sig böra derom ånyo väcka fråga. Skiilet, hvarföre jag, tvungen till mesuren, dervid anlitade biträde först af LandsCanzlisten Carlberg, nu Häradsskrifvare i Marks Fögderi, och sedan, efter dennes af göromålens mängd i Canzliet föranledde återkallande, af f. d. Riksdagsmannen Anders Danielsson, var det, att desse bägge personer kände en stor del af den Allmoge, som skulle afhämta undsättning i Götheborg och allt det Presterskap eller den KronoBcljening, som borde verificera Reverser och Borgensskrifter, samt utgifva vederhäftigbetsbevisen för Lånespanmåh
Motion N:o 74. Stats-Utsk. Utlåt. R. St underdån. Skrifv. Navigationsskolor, om tillökning i anslagen till lärarelöner och de materiella behofven för dem i Kalmar, Hernösand, Westervik, Wisby och Carlshamn. Motion N:o 168. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. NO rasjön och Fåsjön i Nora bergslag, om anslag till kanalanläggning mellan. Motion N:o 182. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. iNordre-elf. Se Götaelf. Norra länen, angående särskildt anslag till anläggning eller förbättring af vägar samt till vägundersökning i de fyra. Motion N:o 122. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. R. St. underdån. Skrifv. Norrländska kustvägen, om undersöknings verkställande angående omläggning af en del utaf den stora. Motion N:o 238. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 2. R. St. underd. Skrifv. Norrtelje, om låneunderstöd till betäckande af gäld för uppförande af skolhus åt elementarläroverket i. Motion N:o 63. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139. angående förändring af dervarande läroverk till femklassigt, samt anslag till löner åt ökadt antal lärare derstädes. Motion N:o 64. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139. R. St. underdån. Skrifv. Norska gränsen och Östmarks kyrka, om väganläggning mellan. Se Östmarks kyrka. Nyköping, om anslag till upprensning och rätning af rännan i det s. k. Skantssundet vid inloppet till. Motion N:o 233. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. R. St. underdån. Skrifv. Näringsfrihet, om medgifvande af en i möjligaste måtto oinskränkt. Motion N:o 55. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk.
Herr Grejven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeligt, att Inkommande Tullprocent å Desman borde från 10 till 5 nedsättas. Ropades Ja. ”Emailleradt arbete; Inkommande Tull pro* ”cent 15.” Herr Hjerta; Emaillerade arbeten äro nedsatte till 15 procent. Tullen var förut 50 procent. Det 6ynes när man här kan emaillera, som denna nedsättning vorenog stark. Friherre Cederström; Jag instämmer uti den anmärkning Herr Hjerta gjort, Detsamma inträtfar vidare vid en annan artikel Etuis, hvil - Den 18 Augusti c. m. ka äfven äro nedsatte till 15 procent.’ Alla sådane saker som tillvärkas i Sverige , är det ej något rimligt skäl att nedsätta, annorlunda, än då man anser den förra tullen såsom ett förbud. Således tror jag , att man så väl i afseende på emaillerade arbeten, som etuis, kan låta förblifva vid hvad förut varit, nemligen 50 procent. Herr Tham: Jag får upplysa orsaken; hvarföre emaillerade arbeten och etuis blifvit satte till 15 procent. Sådane äro vanligen af den beskaffenhet, att de stoppas i fickan , och ingen tull erlägges om den är för hög. Man gömmer dem hvar man behagar. Derföre bör man ej lägga hög tull på dem, om man vill hafva någon tull. Detta har varit orsaken, hvarföre man lågt mindre tull på dem, än på andra fabriksvaror, att nemligen dessa äro mera portatifva. Friherre Cederström: Jag skulle förmoda, att afsigten med taxan icke kan vara att lägga tull på etuis , som kunna läggas i fickan af en person , utan blott då de införas såsom vara. Då inkomma de ej annorlunda än flere på en gång, och kunna utan svårighet controlleras. Det bevises af de beslag som blifvit gjorde. Derföre tror jag likväl ej, att tull af 100 procent , utan en medeltull af högst 50 procent bör åläggas dem. Herr Tahm: 50 procent är ej medeltulh
Aderi Utskottet, genom den skedde classificationen af Skulder och Tillgångar, närmare antydt sine åsigter, i afseende på Riksgäids-Contorets verkliga ställning den 1 Januarii i833. Siats-Utskottets Utlåtande N;0 118. it Öfver Riksgälds-Contorets inkomster och utgifter åren 182g, i83o, 3831 och 1802 är närlagde Sammandrag, Litt. B._, upprät tadt, och hvarvid till upplysning får anmärkas, att ibland ^RAsgälds-Contorcts inkomsterne endast äro upptagne sådane, som blifvit Cont”r i83a. toret anslagne lill bestridande af dess enskilde ordinarie utgifter, och således derifrån afskiljde sådane contante tillgångar, hvilka, till behofvens fyllande, genom skuldsättning, erhållits. Detta Sammandrag utvisar, att, under ofvanberörde fyra år, utgifterne bestigit sig till R:dr 12,904,094: 44* 1 ■ men inkomsterne, bestående af Bevillning och andra Contoret anvisade tillgångar, icke utgjort högre belopp, än 10,403,174: 44* 3. och således en brist i contanta tillgångar af R:dr 2,500,919: 47: io hvilk en alltså tnåst fyllas genom skuldsättning, nemi.: a) upptagne Lån af Allmänheten R;dr 900,000: — .— b) med vederbörligt tillstånd temporairt begag' nade, utaf de till Försvarsverkets iståndsät tande anslagne, i Contoret innestående, medel 750,000: c) Götha Canal Bolags-Insältningar 211,333:. 24. — d) influten lösen för Ekeskog 86,444: — 4- e) på Creditivet i Banken assignerade 553,<42: 23. 6.
Riksdag redan fastställde beräkning af Statsverkets Ordinarie Inkomster, har Utskottet ansett någon annan åtgärd, i anledning af Kongl. Maj:ts Högstberörde Nådiga Skrifvelse, icke vara att å Utskottets sida vidtaga, än att densammas innehåll hos Rikets Ständer vördsamt anmäla. Stockholm den 11 Januari 1841. Ant. till Exp. Utsls. d. 1? Jan. 1841, kl. 12 mida. Memorial, i anledning af Riks-St ändens beslut, rörande tryckningen af de i representationsfrågan, vid denna Riksdag, afgifne yttranden och Memorial. (R:#fS Afd.) Från Hedervärda Bonde-Ståndet har Stats-Utskoltet emottagit ett ProtocolIs-utdrag, med underrättelse om det af nämnde Piiks-Slånd, under den 7 November nästlidet år, fattade beslut, ”att alla inom Riks-Ständen ”hafde förhandlingar i represen La tions-frågan, tillika med Constitutions-Ut”skottets deröfver redan afgifna och framdeles afgifvande Memorial, skulle ”i ett sammanhang tryckas och kostnaden dertill al Riksdagsmedlen utgå. ”Hvarvid Ståndet ansåg nödigt, att, for dess räkning, uppläggas 3,000 ”exemplar, för att tillhandahållas Ståndets committenter genom utdelning ”i socknarne; hvarom Riksdags-fullmägtige sjelfve, hvar i sin ort, borde ”fora ris la ila.” I anledning af Bonde-Ståndets inbjudning till de öfriga RiksSlånden att i hvad sålunda blifvit beslutadt sig med förstbemälde Stånd Siats-Utskottets Memorial_, N'.o 415. 5 förena, har, enligt de upplysningar, Utskottet sig förskaffat, Högloft. Ridderskapet och Adeln beslutit, att af Bonde-Ståndets förhandlingar i representationsfrågan må, emot ersättning af Riksdags-kostnadsmedlen, serskildt tryckas 3,000 exemplar, för att, genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande* förslag till socknarne aflemnas och utdelas.
(J. A.) Genom Nådig remiss af den 15 sistlidne Februari, har Kongl. Maj:t till SlatsUtskotlet öfverlemnat en af Protocolls-Secreteraren m. ra. G. M. Stuart, lill Kongl. Maj:t den 3 November i838 ingifven skrift, deruti ProtocollsSecreteraren, sorn, enligt af KongL Kammar-Collegium upprätladt conLract af den 1 Mars 1837, under arrende på 3o års tid, räknad från Midfastan sistnämnde år, innehafver det uti Solna socken af Stockholms Län belägne Kronohemmanet Ned er-.Jerfva Nio 2 om ? mantal, lägenheten ilerr-Jerfva derunder inbegripen, emot skyldighet att derför erlägga en årlig arrendeafgift af io5 tunnor spamtnål, hälften råg och hälften korn, i underdånighet anhållit, dels att, som genom inträffad eldsvåda den Juni i838 det å hemmanet befintliga ansenliga boningshus, hvilket sökanden med betydlig kostnad under näst föregångne år låtit reparera och förändra, nedbrunnit, hvarvid jemväl, med få undantag, alla dervarande meubler och annan lösegendom gått förlorade, samt då, i följd häraf, sökanden blifvit beröfvad den inkomst, han af det till sommarställe passande rymliga boningshusets uthyrande påräknat, sökanden måtte för den återstående arrendetiden i Nåder förunnas nedsättning uti det åtagne arrendet lill 4* tunnor 3 kappar, motsvarande det vid en föregående auction å samma lägenhet erbjudne, men icke antagne, arrendebelopp, dels att, då ifrågavarande egendom under år i8.38 Jemnat ingen eller högst ringa afkastning, enär, i saknad af boningsrum, arrendatorn då icke kunnat bo derstädes och vederbörligen besörja hemmanets skötsel, hvartill komme, att vårsäden samma år, i följd af ovanligt tidig winter, blifvit nästan belt och hållet förstörd, KongL Maj^t £ih. till R, St, Fröt. 1S40.
Reservationer: af Herrar J. F. Gråå, A. W. Björck, E■ Falhem och A. F. Boman samt Riksdagsfullmäktige David Andersson från Hallands, Erik Malmin från Westmanlands, Per Matsson från Wester-norrlands, Anders Ersson från stora Kopparbergs och Anders Eriksson från Södermanlands län, hvilka samtlige åberopade Utgifts-afdelningens förslag till utlåtande, sä lydande: »Genom den sålunda beslutade ålerremissen af förevarande betänkande, anser Utskottet den åsigt vara af 3:ne Riks-stånd uttalad, att Alnarps kungsgård bör till Landtbruks-institut användas, och det tillkommer således Utskottet att nu yttra sig om de vilkor, hvarunder en sådan öfverlåtelse må ega rum. Bill. lill R. St. Hvad först angar det ifrågaställda utbrytande samt öfverlemnande till landshöfdingen begagnande af 40 tunnland utaf s. k. Alnarps-skogen, anser Utskottet sig böra erinra, alt egendomen är utarrenderad i följd af derom meddelad föreskrift och att landshöfdingen icke vid nuvarande arrendetidens utgång eger anspråk att densamma tillträda hvarken till det hela eller någon del; hvadan Utskottet, lika med Kammar-kollegium och på de af Kollegium samt åtskillige ledamöter af Riks-stånden anförda skäl, finner berörda undantag icke böra medgifvas, utan tillstyrker att kungsgården ostyckad må till Institutet öfverlemnas, helst eljest vid nuvarande landshöfdingens afgång invecklade förhållanden kunna uppslå, beträffande den honom eller bans rättsinnehafvare tillkommande ersättning för de kostnader, som å jorden blifvit nedlagde. I öfverensstämmelse med bemälda Kollegii åsigt anser Utskottet jemväl lämpligast, all landshöfdinge-lönen skiljes från kungsgården, så att Staten erhåller full dispositionsrätt öfver den sistnämnda; och då det synes utan allt ändamål att
F. nämnda mål utföres, förekommer under första punkten, utom de hufvudsakliga anmärkningarna emot åtskilliga Herrar StatsRådsLedamöters rådgifvandeåtgärder i fråga om anslag ifrån Handels och sjöfartsfonden till nya Trollhätte Kanaloch SlussverksBolag, den erinran i afseende å rådslaget den 25 Augusti 1837, att Konungens då närvarande Rådgifvares gjorda uppgift, att Handelshuset Schön & Kompis anbud till verkställighet af kanalens ombyggnad icke väsendtligen afvcke ifrån de i Kongl. Kungörelsen den 9 December 1836, för detta arbete, fastställda åligganden och utlofvade förmåner, varit emot verkliga förhållandet stridande åtminstone i så måtto, som i högstberörde Kungörelse ibland förmånerna för ett bildande bolag till kanalens ombyggnad utlofvades ett bidrag ifrån Statens sida af 50,000 R:dr årligen i 25 års tid, men Schön & Kompis anbud deremot innefattade förbehåll om ett sådant årligt bidrag af 60,000 R:dr i lika lång tid, och således, för hela tiden af 25 år, 250,000 R:dr större bidrag, än i Kungörelsen förutsattes *). 1 anledning häraf och enär i det föregående af samma anmärkningspunkt redan är anfördt hvad åberopade Kongl. Kungörelsen i berörde afseende innehåller, nemligen att det blifvande bolaget skulle ifrån och med det år, då kanalens ombyggnad börjades, årligen undfå ett bidrag af 50,000 R:dr, som kornme att fortfara intilldess allt hvad bolaget inom ett maximum af En million R:dr för företaget successive tillskjutit eller upplånat utöf ver 700,000 Ridr och de tillgångar, som öfverskott å inkomsten af nuvarande fart genom Trollhättan och Götha eif lemna, blifvit till kapital och fem procent ränta återbetaldt; anhåller jag nu att, till närmare utveckling af ofvanomförmälda erinran, endast få tillägga det förklarande, att den på förenämnda sätt anmärkta skiljaktighet emellan Kongl. Kungörelsens innehåll och Handelshuset Schön &
Detta hafva Utskotten tagit i öfvervägande; men sorn Utskotten icke varit i tillfälle atl bedöma, huruvida Strömstads Skola har behof af den föreslagna utvidgningen eller ej, och Kongl. Maj:t, hvars uppmärksamhet, efter hvad motionären uppgifvit, blifvit fästad å frågan om behofvet af ökadt anslag till Skolan, icke derefter vidtagit några åtgärder, i afseende härå; så anse Utskotten sig för närvarande icke kunna laga för afgjordt behofvet hvarken af Skolans utvidgning till en Apologist-skola eller af ökade anslag lill läraren uti den redan befintlige Pedagogien, hvadan Utskotten finna sig icke eller kunna tillstyrka bifall till hvad motionären, på sätt ofvan beiördt är, föreslagit. Stockholm den 26 November 1840. Häremot anmäldes följande reservationer. Af Herr Schartau j som ansåg, alt Utskotten hade bordt tillstyrka beviljandet af ett årligt Slals-anslag af 200 R:dr, att utgå lill förbättring af Skolan i Sti ömstad. Häruti instämde Herr Walley. Af Herr Wallander: ”Emot Utskottens beslut att afslå medel till förbättring af Skol-inrällningen i Strömstad, får jag mig reservera. Jag tror, alt motionären utredt förhållandet på nöjaktigt och med goda skäl beledsagadl salt, att framgång deraf bordt följa. Af den discussion, som öfver ämnet egt rum inom Utskotten, har jag ej funnit anledning förnimma, att något enda skäl framställts, som kunnat eller bordt verka till det derefter fattade beslut, dervid, nu som vanligt, endast det bekanta ordet