Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan denna omröstning för sig gått, uppstår det fall, att om pluralitelen tillstyrker bifall den Kongl. Propositionen, förfaller ali vidare öfverläggning derom vid denna Riksdag, och frågan kommer att hvila till nästa Ständers afgörande; men om åter det förstärkta ConstitutionsUtskoltet instämmer uti den af Ridderskapet och Adeln förut uttryckta gemensamma tanka, eller att någon åtgärd till grundlagsförändring icke i anledning af ifrågavarande Kongl. Proposition erfordras; så kunna Ständerne antingen genast denna Proposition afslå, eller ock afgöra, alt de vilja öfver densamma å nästföljande Riksdag besluta; och om dervid anie Stånd stanna emot två, blir frågan till nästa Riks - 236 Den 6 April f. m. dag uppskjuten. — Jag vill visserligen medgifva att jag lika med Friherre Ankarswärd anser hufvudfrågan, eller om Konungen hädanefter skall tillsätta Ståndens tjenstemän, mindre vigtig; emedan jag är öfvertygad, att det aldrig mera skall komma i fråga. Jag anser hela denna Kongl. Proposition, hvarom vi nu så mycket orda, såsom det sista exemplet på ett förkastligt, och, som jag hoppas, redan förkastadt system. Jag minnes, huru vid 1823 års Riksdag vi i StatsUtskottet emottogo tillika med en Kongl. Proposition i ett icke mindre vigtigt ämne, än förenkling af upphörden, och redovisning för vår beskattning, ett helt hästlass med bundtade papper, och att hela denna fråga ej var närmare utredd, än att, som orden lydde: ”K. M. vill härmed hafva i Nåder öfver”lemnat medföljande Handlingar åt Rikets ”Ständers Statsutskott till den åtgärd, som ”kan finnas nödig/’ Jag minnes, huru vi vid den Riksdagen under sysslosättning med de angelägnaste ärenderne, allt jämnt inqvietterades med frågor, som angick Regeringens prerogativer, dem vi alltid beskylldes för att vilja träda för nära.
Föredrogs ånyo och godkändes Stals-Utskottets Utlåtande N:o 59, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i fråga om grunden för utgörandet af de till båtsmans-indelningen i Blekinge län anslagna s. k. ölverskottsoch reserv-räntor, äfvensom angående i detta ämne väckt motion. 518 Prot.-Utdrag den 2 Maj 1857. S. D. Föredrogos ånyo oeh biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 82, i anledning af väckt motion om inrättande af en central-myndighet för kyrkliga och undervisnings-ärenden; och N:o 85, i anledning af väckt motion om nedsättande af en kommitté för undersökning af Kongl, och Hvitfeldtska gymnasii-godsets tillstånd och förvaltning. S. D. Föredrogs ånyo och godkändes Expeditions-Utskottets Utlåtande N:o 6, om hestämmande af dag för nästa Lagtima Riksdags början. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottels Utlåtanden: N;o 60, i anledning af väckt motion, angående afskrifning af arrende-skillnads-ersättning, ådömd Landtbrukaren G. Th. Skärman, i egenskap af arrendator af indragna profgss-bostället Bryntesgården Lindärfva; och Nig 61, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om öfverlåtelse af en Eskilstuna kungs-ladugård tillhörig tomt åt Fabriksidkaren Theofron Munktell, för utvidgande af hans mekaniska verkstad, äfvensom angående väckt motion om öfverlåtelse af ,en del af berörde kungs-ladugårds jord, jemte annan kronomark, åt staden Eskilstuna. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden : , N:o 84, i fråga om tillstånd till båtsmans-torps flyttning från en rotedel till en annan. Bifölls.
Ropades starka nej, blandade med ja. Hr Land tm. hemställde derefter, om R. o. Ad. funne för godt att, med afslag å utlåt. N:o 170, bifalla hvad i StalsUtsk:s betäuk. N:o 95 blifvit tillstyrkt. Denna propos. besvarades med starka ja, jemte åtskilliga nej; hvarpå Hr Landtm, förklarade, det han fnunit ja härvid hafva öfverrösta t nej. Föredrogs, men lades, på begäran af Gr. Lagerbjelke, Gustaf, och Gr. Snoilsky, Nils, ånyo på bordet StatsUtsk:s d. 17 dennes bordlagda utlåt. N:o 171, i anledn. af väckt motion, ang:de nedsättning i arrendet för kronosäteriet Boda. Vid föredragning af StatsUtskrs d. 17 dennes bordlagda utlåt. N:o 172, dels i fråga om äskadt anslag för gevärstillverkningen, dels rör:de förvaltningen af Carl Gustafs stads gevärsfaktori, blef detta utlåt, ånyo bordlagdt, på begäran af Frih. Raab, Adam Christian, och Frih. Falkenberg, Conrad Gabr. Föredrogs och bifölls SlatsUtskis d. 17 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 173, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse, ang:de rättighet lill pension för ålskillige vid fångvården antagne tjenstemän ; Bevilln.Utsk:s den 17 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 15, i anledn. af gjorde anmärkmr emot betänk. N:o 11, ang:de stämplade pappersafgiften, blef härefter föredraget, men, på begäran af Gr. Lagerbjelke, Gust., Frih. Baab, Adam Christian, m. fl. ledamöter, ånyo bordlagdt. Vidare föredrogos, men lades, på begäran af Gr. Lagerbjelke, Gust., Hr von Hartmansdorff, Aug., m. fl. ledamöter, ånyo på bordet LagUtskis d. 17 dennes på bordet lagda betänkm:
Söndag: Färsk spritärtsoppa; italienska kalfkottletter med macaroni och tomatsås; jordgubbarmed frusen grädde. M å n d a g: Frikassé på kalf; vinkallskål. T i s d a g: Stufvad gädda; saftsoppa med mandelklimp. Onsdag: Köttpudding; filmjölk. T o r s d a g: Kejsarsoppa; liibsk skinka med spenat. Fredag: Oxstek med grönsallad; mannagrynsvälling. Lördag: Stufvad abcrre; soppa på grönsaker. (Se Idun n:r 12.) Inläggningar. Efterrätter. Visthusboden. Handarbeten. Rättelse. Köket. Drycker. Trädgården. Toaletten. Man kan spara ganska mycket tvål vid tvättningen, om man tager för vana att ej doppa själfva tvålen i vattnet, utan endast ena handen. Läkareråd. Se svar till Eva i n.r 3. Åkomman ytterst envis. Undvik allt hetsigt i mat och dryck. Hanna. Bäst att läta läkare klippa eller skära bort den samma. Eljes kan ni försöka toucheringar med ättiksyra. Fästmö. 1) Använd samma behandling, som tiUrädts Naemi (för en annan åkomma) i n:r 6 (jämför svaret i n:r 8). 2) Genom ingnidande 2 gånger dagligen af en 10 % svafvelsalva. A. Z. Använd diachylonsalva med tillsats af 10 % zinkoxid. Salvan bredes pil lappar, som fästes väl med gasbindor. Vexlas morgon och afton. D:r — d. Frågor. Hur skall en husmoder pålandet kunna skaffa sig någon inkomst, utan att hennes tid allt för mycket upptages? Svar motses tacksammast af Halländska. Skulle någon vilja upplysa en nybörjare i trädgårdsskötsel om, hvilka sorters CForts. å nästa sida.) LEDIG A i Syltning-. Westbergs oöfverträffliga Jönltöpiiig. lärariMÉfatii med undervisningsskyldighet hufvudsakligen i modersmålet och tyska språ- ket är ledig vid Skellefteå elementarläroverk for flickor. Årslön 1,000 kronor. Ansökningshandlingar och betyg skola vara inlemnade före den 15 juli till styrelsens ordförande theologie doktorn S. Brandell i Skellefteå.
Härvid förekommer, att, ehuru billigheten eller nyttan deraf, att föräldrar efter råd och lägenhet bidraga till skolverkets upprätthållande, när deras barn der njuta undervisning, icke kan förnekas, likväl i afseende å Sverige mer än i något annat Europeiskt land inträffar det särdeles hedrande och lyckliga förhållande, att i ingen tid och minst i den närvarande, vägen varit för den fattigaste arbetares son tillstängd till rikets högsta äreställen och värdigheter, hvilket förhållande, så framt det föreslagna stadgandet blefve för framtiden antaget, vore i så måtto förändring underkastadt, som, derest en fattig yngling anmäldes till intagande vid ett läroverk, der skolafgifterne redan vore nedsatta till det föreslagna mini mi-beloppet, en sådan yngling, ehnru hoppgifvande han än befunnes, skulle förvägras inträde till följd af sin fattigdom. I betraktande häraf hafva Rikets Ständer alltså, för sin del, beslutat, att, emot upphörande af terminspenningarne till lärarne, en skolafgift af 5 r:dr banko för terminen skall af hvarje lärjunge erläggas, med det undantag allena, att medelöse från denna afgift alldeles befrias. Enligt den beräkning af erforderliga medel för ordnande af elementar - 632 Expeditions-Utskoltets Förslag till tind.
Det är på dessa skäl, som jag anhåller hos R. o. Ad. att denna gång blifva hugnad med biträde för att få denna fråga återförvisad till TJtsk., med anmodan, att Utsk. ville tillstyrka nedsättning till ^ i den lindring, han förut tillgodonjutit. Jag är öfvertygad, att åtskilliga ledamöter i Utsk. icke skola sätta sig deremot. Gr. Snoilsky: Visserligen finnas för den ifrågavarande arrendatoren åtskilliga ömande skäl för hans begäran; men då frågan måste bedömas efter de rättsgrunder, sorn i allmänhet äro gällande, tror jag, att StatsUtsk. ganska riktigt förfarit, då det afstyrkt bifall till ansökningen. Det är säkert, att om en arrendator endast behöfde åberopa sådana tillfälliga händelser, såsom frost, mask, eller andra af enahanda beskaffenhet, skulle icke något arrendecontract blifva beståndande; ty det finnes väl knappast någon arrendator, som under i5 ä 20 års arrendetid icke någon gång fått vidkännas betydlig minskning uti den påraknade afkastningen genom så beskaffade händelser, som de ofvan anförda, utan att derföre hafva erhållit befrielse från utgörande af sina skyldigheter. Då derföre kronans öfriga arrendatorer, i händelse ansökningen bjfölles, på samma grund skulle kunna söka Den i3 Mars e. m. att lomma ifrån sina förbindelser, anser jag, att StatsUtsk., med fästadt afseende på denna ganska vigtiga omständighet, rätteligen i denna fråga förfarit, hvadan jag tillstyrker bifall å betänk. Frih. Cederström, Jacob: Lika med den siste värde talaren kan jag icke annat än afstyrka allt afseende å arrendatorens af Svartsjö kungsladugård utom all lag grundade anspråk; och jag tillstyrker derföre bifall å betänk. Ilr af Ekenstam: Jag har icke annat sagt, än att Utsk. rättvisligen förfarit och att det i allmänhet är ett farligt prejudicat, om arrendatorerna befrias fran sina utskylders fullgörande; men då något sådant fall som det ifrågavarande, att arrendatoren användt så betydliga kostnader på arrendejordens förbättring, svårligen lär gifvas, har jag trott, att detta billigtvis skulle förtjena afseende.
Kolosets och lysmotstå inackordenternas egoism och kitsliga små- gasens obehagliga lukt tjäna som varning m o t sinne af alla slag, ty a t t de i detta h e m skulle en öfverhängande fara. Vätgasen, som är 14 7a behöfva underkasta sig a t t lägga band p å de gånger lättare ä n luften, producerar mycket värsämre sidorna af sin karaktär skulle ju endast me, lyser med kraftig låga och användes hellre vara störande för deras välbehöfliga ro och hvila än lysgas till fyllnad af luftballonger. Acetylén, — och om värdinnan pretenderade något dylikt, Jag vet nog, att både tjänare och hjälpmaett a n n a t gasformigt kolväte, som belysningsså vore d e t bara ett bevis p å hennes yrkesodugdamer mycket äro m e d om, a t t fönsterna på vå- ämne betydligt kraftigare än lysgas, torde i en lighet! Skall jag m å n n e behöfva framdraga ren alldeles » ofarna » sättas u p p p å vinden, men framtid komma a t t uttränga denna. flere orimligheter ur Stades artikel, för a t t m a n husfrun h a r väl ock något a t t säga, J a g k a n Bland flytande kolväten märkas benzol (hvaraf skall k u n n a se hvad värde d e n har? ej hjälpa, a t t denna sorglöshet vis k vis de befås fläckuttagningsmedlet benziu), ett extrakt af Till sist skall jag bedja a t t få tala om, att jag svärliga höstgörornålen påminner mig om en fastenkolstjära. / bfoye? !, beredd af bergolja, som framunder fem års tid varit in ackorderings värdinna, bel eller, rättare sagdt, om dess slutkläm. J a g kväller u r jorden i Baku och Pennsylvanien och och m i n bästa belöning för dagens arbete och tror det är gräshoppan, som lider nöd och b e r af hvilken dessutom destilleras gasolja, smörjoljor, nattens funderingar under dessa år fick jag, d å en granne om hjälp.
»Ja, ska’ det vara på det viset, så kan vi gå begge två», sade Truls Jonasson upprörd, i det hakan skälfde mellan löskragarne. »Hvad menar Truls Jonasson?» »Jag — hm — jag menar ingenting», sade den gamle, skamsen öfver att ha förgått sig. »Jo, — visst var det något?» Det gälde ju: nu eller aldrig. Derför kom det: »Jag menar om jag kan få taga hunden med?» »Hunden! Nej det går aldrig an.» Det blef en betryckt paus. Fältman såg skamflat ut, han tryckte sig tätt upp till sin herres ben och såg ut som ett lam, fast han hade pels som en ulf. En sådan här situation låg icke inom hans erfarenhet. Han förstod icke hvarför han skulle vänta framför detta stora hus, och hvarför det inte luktade kor, och hvarför man såg på honom som om han gjort något ondt. »Han är lika förståndig som en menniska», sade den gamle med öfvertygelse. Och så blef det tyst igen. »Det var han, som frälste alla patrons kor vid den stora eldebranden», tillade han. Det var ett kinkigt fall. Klockaren ref sig i nacken. Den gamle tycktes hålla så styft på detta. Men hvem hade väl någonsin hört talas om en hund som går i kyrkan. »Och jag ansvarar för, att han håller käften.» Truls Jonasson menade icke alls något illa med sitt fula uttryck. Han menade bara att det i det fallet var honom så mycket lättare att ansvara för sin hund än för sin hustru. Fältman såg ut som en bekräftelse af sin herres ord; klockaren kastade en pröfvande blick på honom. »Vi få höra hvad kyrkoherden säger; der kommer han.» Fältman och hans herre drogo sig vördnadsfullt tillbaka, men klockaren blef stående på trappan. »Här är Truls Jonasson, han, som skall ha medalj i dag; och han vill taga hunden med sig in, men det kan naturligtvis inte gå an?» sade han då han helsat. »En hund? Nej, käre Truls Jonasson, det kan man inte», sade kyrkoherden och log öfverseende. »Han gör inte en mask för när.» »Men man brukar inte ha hundar i kyrkan.»
F'ami|len$ arf efter Högstsalig Henne? Majit EnkeDrottningen; om understöd för Hjelmare Slussverk; Remiss till ConstitutionsUtskottet af Kongl, Majits Nådiga Proposition i anledning af Norriges Rikes StorThings svar på den föreslagna Riksacten; om öfverlemnande till BancoUtskottet af StatsUtskottets Betänkande angående Penninge-väsendet; om Särskildta Utskottets Betänkande om förlägenheten i allmänna Rörelsen; vägrande att instämma i Riddersk. och Adelns beslut rörande tryckningen af Friherre A. Cederström; Bevillningsfprslag ; om upphandlingar för Kongl. Mapts och Kronans räkning; om lösen för bevis om uppbud och lagfarter; om läggande ad acta af StatsUtskottets ytterligare Utlåtande, pm Postfrihet för Tidningar, och ‘ om lönförhöjning för Embetsoch Tjenstmän; om vattenuppdämningar; om Handelsoch Seglations friheten imellan Skåne och Blekinge; om Borgenärs-Eden; om restantierna å RiksgäldsContoirets medel i Götheborgsoch Bohus län; om tillökt ftfiöning för Ståndens Cantziier. 76 Hen 2 Augusti. Af <3en 22 Juli: om en sfor Deputation att aflägga underdånig tacksägelse för Hans Maj:t Konungens och Hans Kongl. Höghet Kronprinsens visa medverkan vid den utländska skuldens afbördande; angående Kungsholms Brännens användande till Sjukhus; om muddring af Clara och Fateburs sjöarna; om Båtsmanshållet i Sveriges Norra provinser; om en ny LandtmäteriTaxa; om Finska Handeln; om granskningen af StatsRädets Protocoller; om Enskiftesmedlen för Skåne och Skaraborgs Län; om läggande ad acta af ConstitutionsUtskottets s:ne Memorial: l:o Angående en af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken vägrad proposition; 2:0 Angående Friherre Stael vnn Holsteins anmärkning mot Föredragande i StatsRådet; om uppskof till nästa Riksdag: 1:0 om ny redaction af 29 §.
- Bettina Lewysohn, 0 Bokbindare, 26 MaZmslc.iZnudsgatan 26. Bouppteckningar samt uppgifter till bouppteckniiigm uppsiittas för billigt pris af ett fruntimmer, som däri eger rnhgtirig. vana. Närmare underrättelse erhiilles i Fredrika-Bremer-Förbundets byrå, 5 Malmtorgsgatan. Aug. Magnusson (etablerad 1860) 46 ii 48 Vesterianggatan Försäljningslokaler: nedva botten, e9z, 46 ii 48 tv&amp; och W e tr. upp STOCKHOLM. Största lager i Norden Kulörta och Svarta Sidentyger Bomulls-Tvattkliidningstyqer c Schalar och Resfiltar m, m, 1; Obser~ er&amp;, I Ii Genom direkta förbin&lt;ieiser med inoch utlandets förnainsta fabrikanter kan jag erbjuda ofvanniiinda artiklar bättre och billigare an någon anlian och torde en livar genoiii besök i mina lokaler eller genom reqvisition af profver och varor liitt blifva öfvertygad oin fördelen att hos mig fylla siim behof af dessa Riks' elefon 6 26 P r of ve r p å b e g a r an, kvle \ o~l k \ \ m,~e \ e~~~ 2 ' 6i kostnadsfritt. ' " 1. re~ef~, 28 g j t. Emelie Flygare-Carlen. Mäilligt nog är det ett kviniioiiamn, som under det nu snart tilländalupna årliimdradet i ej ringa mån biclragit till att fasta den öfriga världens uppmärksamhet vid vårt aflägsna land i norden, och. ' Det ligger ingen öfverdrift i detta påstående. Hur m&amp;ngen svensk har ej - under resor ' ~itom1and.s fått erfara, att 1iur dunkla än ' de föreställningar äro som den stora allmäidieten i .de större kulturländerna gör sig o@ vhrt land och folk, så ar blotta namnandet af namnet Emelie Csslén detsamma som ett introduktioiislcort, hvilket. med ens skänker främlingen karakter och iiationalitet.
Lretvet clen 29 Oktober 1842 melblelslle lsKtöiklsiinA, rörsnöe bvssttinnA, förorllnsllt vsrllei r stt llere8t, vill ntmstinnA lw8 Aslllensr, tillAsnA stt Aälcls mell ieke tinnes, llä mä b)8ättninA äläMS8, om borgenär llet äsksr, lloek meä lie vilkor, 80m i DsZ oell I?ört'sttvlnAsr snAsenlle lletts ämne stsäASlle sro. KonZl. Nsj:t förblifver
Var i museum i Louvre och gick nu igenom de rum som förra gången ej blifvit medhunna, nemligen de stora samlingarne af Romerska och gammal-kristna antiqviteter, som här funnos i stor mängd i den präktigaste ordning uppställda, och sedan de stora Egyptiska salarne, som jag förra gången alldeles ej vetat af och som voro fulla af alla möjliga gammal-Egyptiska saker, öfvermåttan kuriösa att bese. Härtill finnes ännu ingen katalog och ganska få pieser äro ännu med namn beteknade, hvarföre det blef mig svårt och omöjligt att få reda på dem; men här liksom lefver man i dessa aflägsna sekler och när man tittar sig om och ser menniskor från vår tid, tycker man nästan dem vara mumier mot de Egyptiska statyerna. Sedan var jag i de öfriga målargalleriets salar, som innehålla särdeles fullständigt den Spanska skolan, hvilken åtminstone nu i en hast ej särdeles anslog mig; deremot upptogo mig desto mera de i Standishska samlingen befintliga taflorna af Nederländska skolan, hvilka jag aldrig blef mätt på att betrakta, nu sedan jag kommit underfund med att få dem i deras rätta perspektiv. Allt har i denna skola en viss frodighet och välmåga, till och med sjelfva tiggarpojkarne och djuren, hvilka sednare ej gerna kunna vara borta från någon tafla. Jag hade i dag en sann konstnjutning, sådan jag sällan och bestämdt ännu aldrig af några taflor haft den, och kom verkligen glad i själen hem. På aftonen i Theatre des varietés, der fyra små pieser uppfördes, bland hvilka en hofscen från Richelieus tid, som uppfördes med den i dylika scener Fransoserna alldeles egna och af inga andra ännu upphunna takt och finhet likaså en annan liten enaktspiese från medelklassens sällskapskrets. Men deremellan gafs ett féeri i 6 såkallade taflor, der alla möjliga orimligheter och galenskaper rördes tillsammans och alla sorts fiskar, fåglar, apor och andra djur kommo fram och en björn till och med sjöng det var ett förskräckligt sammelsurium och publiken, som tycktes vara af medelklassen, skrattade godt deråt.
Uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion (N:o 42) liar Herr Alander föreslagit, att Regements-kommissarien Christ. Magnus Almberg, hvilken i 44 år varit anställd i Stålens tjenst, nemligen från år 1610 lill år 1022 såsom Underofficer, från nämnde tid till år 1829 såsom Kommissarie vid Arméens 5:te Passevolans-kommissariat och derefter såsom Regements-kommissarie vid Hallands infanteribataljon, hvilken beställning han ännu innehade, mätte, sedan han numera uppnått en ålder af 60 år, förklaras berättigad att, efter erhållet afsked, varda å allmänna indragnings-staten upplörd till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig pension af 400 R:dr, motsvarande hans i egenskap af Regements-kommissarie nu innehafvande lön; varande såsom ytterligare stöd härför andraget, att i händelse Almberg tagit afsked ur Statens tjenst år 1829, då 5:te Passevolans-kommissariatet upplöstes, han, i likhet med sina dåvarande (jenslekamrater, fått på indragningsstat intill sin död behålla sin då innehafvande lön samt att vid Almbergs afgång från Regementskommissarie-platsen, denna kommer att med annan tjenst förenas och med ett mindre aflöningsbelopp förses, så alt åtminstone icke iner än J af den ifrågasatta pensionen komme att såsom ny utgift belasta Statsverket.
Lyder boet under annan domstol, eller är egendomen fastighet å landet; tå äga sterbhusdelägarne kalla gode män, som ef - * LafUtskollcts Betänkande, N.o 31. 15 ter bästa förstånd upteckningen och värderingen förrätta. I presshus mage arfvingar kalla och bruka thertill, then the helst sjeilve vilja. 12 Cap. 7 §. kommer att lyda sålunda: Nu få flere del i sätesgård, eller annan jord; kan then ej väl delas eller klyfvas; hafve tå then rätt, som större delen äger, åt efter laga värdering lösa the andra ut, antingen med penningar, eller jämngod ränta, hvilketthera, then helst vil, som lösen taga skal. Aro de/arne lika; hafve tå broder, eller then, som ärfver broders lott, rättighet att systers lott till sig lösa. Hvad slutligen beträffar Petter Perssons från Jönköpings Län framställda förslag, att, derest Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln, för deras del, ej skulle medgifva den föreslagna förändringen i arfsoch giftorätten, densamma måtte vidtagas för Bonde-Såndet; så enär Utskottet tillstyrkt samma förändring såsom allmän lag, samt tre Riks-Stånds sammanstämmande mening utgör Rikets Ständers beslut i frågor af den beskaffenhet, som den omförmälda, anser Utskottet, vid berörde förhållande, icke lämpligt att vidtaga någon åtgärd i anledning af Petter Perssons förslag, utan hemställer, att detsamma måtte för närvarande lenmas utan afseende. Om emedlertid den föreslagna jemlikheten i giftorätt och arfsrätt icke of Rikets Ständer bifalles, men deremot utsträckningen af istada-rätten för syskons afkomlingar antages, anser Utskottet sig höra, för sådan händelse, framlägga ett alternativt förslag till en dermed öfverensstämmande förändring i Ärfda-Balkens 3 Cap.; och föreslår alltså Utskottet, att 2, 3 och 4 A A af samma Capitel matte, vid berörde förhållande, erhålla följande lydelse: 2 §.
Men nu deremot, dä den anhållan, hvars framställande till Kongl. Maj:t Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer, omfattar afskaffande af ifrågavarande straff arter‘jemväl såsom extrajudiciel bestraffning; — då Kongl. Maj:t för föga mera än ett år sedan, efter både sakkunnige och lagkunnige personers hörande, utfärdat en författning, som för sistnämnde fall, ehuru med vissa inskränkningar, bibehåller prygeloch daggstraffen; — då det sålunda är anledning för alla att förmoda och för dem, som dela mina åsigter, att hoppas, det Kongl. Maj:t icke heller nu skulle kunna anse det med god ordnings vidraagthållande inom krigsmakten förenligt, att, innan andra anstalter, derest lämpliga sådane kunna förefinnas, blifvit vidtagna för att göra kroppsstraff^ umbärliga, bifalla deras fullkomliga afskaffande; — och då jag, för min del, skulle anse det vara med Rikets Ständers värdighet mera öfverensstämmande att icke till Kongl. Maj.-t framställa en anhållan, den jag, pä ofvan anförda skäl, förmodar icke för närvarande kunna vinna bifall; så får jag vördsamt till Rikets Ständer hemställa, att samtlige de i detta ämne väckta motioner icke må till någon åtgärd föranleda.;) Af Herr Grefve Taube, Henning Adolf, och Herr Professoren Sundberg. Slockholm, tryckt hos N. Marcus, 1860. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande M 12. 1 N:o 12. Ant. till Exp.-Utsk. den 25 Maj 1860, kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner om nedsättning i expeditionslösen. Inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln har Herr Friherre Hermelin, Carl, och inom Hedervärda Bonde-Ståndet Carl Gustaf Sköldberg från Nerikes län, med hvilken sednare Olof Larsson, Erik Olsson och Guslaf Hultman från samma län samt J. M.