Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
MISS HTILLSONS EFTR., 2 Lästmakaregatan n. b. (vid Stureplan). (Behandling och borttagning af finnar, fräknar, porraaskar, frost, rodnad, r y n k o r, generande hårväxt m. m.) P e d i c u r e. (Behandling af frostskador, inväxta naglar, liktornar m. m.) Manicxire. (Handens och naglarnes skötsel och försköning.) Personlig mottagning kl. l O — 1 2. Öfriga tider efter tillsägelse pr T e l. Elever mottagas. Sv; torde adresseras till R. P. n:o 7, Burej N: o 62, pöste restante; Paris. Skolgossar i ålder m e l l a n 10 och 15 år mottagas v höstterminens början i godt. bildadt her där föräldravård och omsorgsfull tillsyn ä nas barnen. Vidare upplysningar erhåll; under juni och juli m å n a d e r af Majo Åtterbom, Göteborg Nytt! » Choclait » (Chocolat a n lait Högsta närande Hygienisk, absolut fö svaga sportmän, personer. D gens Begär hofleverantör flyttat » Choclai från 14 Västerlångg. till Konditorier Spece Kölders spec 65 Regeringsgatan 65 ä la noisette Giandu de chats, " Le Pctit 1 t r. upp., litains, Nougat, Ch Liten ämne. äfven till kokning) ingång från Lästmakaregatan. F r i d h e m s S o m m a r v i l l a, o m 8 mindre eldstadsrum, kök, 2 kallrum, inbygda verandor, balkong och källare, uthyres p å 10 år eller öfverlåtes på 50 år m e d eller utan t r ä d g å r d o m cirka 400 fruktoch bärträd, vattenkonst, fiskdam, trädgårdsmästarebostad, bodar, husbehofsorangeri och dito vinkast. Q. ELFVING, T e, i bättre hos H e r Begär äfven Bruksanvisning medföljer hvarje burk.
Genom nedsättning å den här på tobaksblad stadgade, högre införsels-afgiflen, till likhet med Norges, vill det väl synas, som berörde förhållande skulle kunna afböjas; men en sådan nedsättning åter från 7 sk. till närmare 4 sk. pr skålp. å en artikel, hvaraf införseln uppgår till omkring 2j millioner skålp., skulle medföra en stalsförlust, hvarföre det torde vara problematiskt att Statsverket genom den omförmälda smugglingens upphörande kunde vinna godtgörelse. Men härvid förekommer tillika, alt Kongl. Majit möjligen genom underhandling med Regeringen i de stater, hvarifrån införseln af tobak Såpa. Talg. Tenn. Thermome trar. Terpentin. Tobak. 56 Bevillnings-Utskottets Betänkande. Tryffel. Tråd, jernoch stål-. hopparoch Messings-, Bomulls-. Linne-. till största delen eger runi, skulle kunna, emot nedsättning af var nu stadgade boga tullsats å tobak, bereda motsvarande förmåner för våra exportartiklar. Vid betraktande af dessa förhållanden, bär Utskottet funnit sig böra föreslå, att Rikets Ständer, lemnande tullsatserne å Tobaksblad och Stjelk oförändrade, lill Kongl. Majit ingå med underdånig hemställan, alt Kongl. Majit täcktes i afseende å tullbestämmelserna för nämnde artiklar vidtaga de förfoganden, hvartill, å ena sidan, Norska tull-lagstiftningen, och å den andra, diplomatiska underhandlingar 1 ornförmälda hänseende må kunna föranleda. Jemte en allmän rubrik för ätbara svampar upptager gällande taxa under särskild rubrik, men med lika tullsalts, ett specielt slag af sådane svampar, nemligen Tryffel. För beredande af rättelse i denna origtiga redaktion, förnyar Utskottet det vid de 2me sistförfluten riksdagarne gjorda förslaget, att »Tryffel» må uteslutas ur texten och i noten hänvisas till Svampar, ätbara.
Det är ock lätt infedt, att om en femtedel af hela Riddarehufct hvarje gång tourvis inftällde lig, blefve difference - talet uti progresfionen, emellan de för hvarje Riksdag i fclåttacle Slägters numror 4, hvilket baft upplyfes af följande Progresfons-talla: N;s r, 6, II, 16, 2r,?6, 31, 36, 41, 46, och få vid. till flutet. 2, 7,12,17,22,27,32,37,42,47, dito dito i, 8,13.18.» 23» 28 , 33 , 38 , 435:48> dito dit® 4, 9, 14,19,24,29,34,39,44,49, dito dito 5j 25’ 3°j 35’ 4'^j 45’52s dito dito Häraf följer: l:o. att om vid anftälld Jåttning emellan de 5 äldfte Grefveliga Ätterne, till ex. N:o 3 förft utföll, borde denna nummer jemte N:ris 3, 13, 18, 23, 28, 33 och få vidare, äga fäte och flämma vid den förila Riksdagen; och på lamma lätt hvar och en af de öfriga Serierne efter den ordning deras förila numror utfallit. 2:o Att vid Progreslions-tallans uppftällande bör förbigås alla utdöda Ätter, och dennärmaft derintill ännu exifterande numren intagas i Hållet uti progresfionen. 3:o. Att om under tiden det Ikulle befinnas, att någon 1'åfom utgången anledd Slägt ännu exifterade, eller ock att tillökningar uti Clallerne medell! nya Familier Ikulle tillkomma, borde en fådan gammal eller ny
Hvad åter angår Herr Danckwardts åberopande af Domares utlåtande rörande graderingen; så tyckte jag mig höra, att detta Den 17 December e. ra. i85 hade afseende på Storskiften; och jag får derföre förnya mia påminnelse om eli i. heten mellan graderiogen vid Storskifte och Enskifte, och jag har så mycket mer anledning att tro det nämnde Domares yttrande endast angått Storskifte, som de hittills ej handlagt ipnskiflen. Den nya Författningens stadgande om Gode män synes mig äfven skadligt. Förut, ifrån år 1812, valdes de öfver liela Länet, men ej för Socknen eller Församllingen; och om enskilde ej k omin O, öfverens i valet af Gode Män, kallade hvardera en eller tvänne bland de sålunda valda. Detta förtroende lingö dåde, h v ilka voro kunnige och, såsom närboende, kände beskaffenheten af de ägpr, sorn skulle uppskattas och skiftas. Nu är ej förhållandet sådant. Visse Gode Män äro valde inom hvarje Församling, och desse skola ovilkorligen kallas till förrättningen, ehvad de känna den under skifte varande jorden eller ej. Man kan härvid invända, att, dåde äro valde i Församlingen, det ej kan fela deni sådan nödig kännedom. Kanske detta kail inträffa på Slättbygden, der Fprsamlingarnes områden ej äro så stora; men olika är förhållandet i Församlingar af 3 och \ mils längd. Der kunna ej arne personer känna alla Hemmans beskaffenhet; och der vore följakteligcn lämpligare att Gode Män valdes på förra sättet. Herr HjertaGustaf: Sedan Herr Tham nu sa tydligt tillkännagifva, att hans Mo - i86 Den 17 December e. m. tion ej åsyftar upphäfvande, utan blott förbättring af elen nya SkiflesStadgan, vill jäg blott nämna några ord i ämnet. Jag har ej kunnat finna, att i nämnde Stadga fråga är om tvungen utflyttning utur Byalag, ulan endast om tvungen utbrytning af ägor. Således synes mig Herrar Thams och Danckwardts åsigter i denna del kunna förenas.
Vid Urtima Riksdag vare denna, rättighet inskränkt till endast de Protocoll, sorn angå föremålen för anledning ar till anmärkning, som, enligt 4g §. Regerings-Formen, blifvit anmälde i något Stands plenum, linner Utskottet af dessa protocoll —- — —■ Riksdags-Ordningen 3o mom. r. Siats-Utskottet, sorn skall bestå af 38 personer, bör vid Lagtima Riksdag, granska, utreda och till Riksens Ständer uppgifva Statsoch Riksgälds-rerkens tillstånd, förvaltning och behof. För detta Utskott läte Konungen, vid sådan Riksdag, uppvisa ’— —- böra fyllas. På samma sätt förf ar e s äfven vid Urtima Riksdag i de fall, då Konungen begär något nytt eller tillökt Statf-ansläg. Riksdags-Ordningen J\ 3o morn. *. Detta Utskott —- flufVudtitlär, lifilka uti Riksens Ständers sednast uppgjorda — Riksdags-Ordningens £. 3i mom. t. Bevillnings-Ulskotfet skall bestå äf 48 ledamöter, valde ifrån serskilda och, så vidt möjligt är, ifrån alla Rikets provinser. Detta Utskott åligge ilt opåmint vid hvarje Lagtima Riksdag Cons tit ut ion t-Utskottets Memorial, N'.o S(). Riksdags-Qrdningen fl. 32. Banco-Ulskoltel, sora utgöres af 36 ledamöter, skall öfverse Bankens styrelse och tillstånd samt gifva föreskrifter om dess förvaltning, enligt den serskilda Instruction, som Biksens Ständer vid hvarje Lagtima Riksdag • Riksdags-Ordningen fl. 33. Lag-Utskottet tillkomma ock att granska Justi! ias-Oinbudsmannens vid hvarje Lagtima Riksdag — Riksdags-Ordningens fl. 56. Intet ärende tnå nedläggas utan Ståndets uttryckliga beslut. Ej heller må, med undantag af Grundlags-frågor, nya ämnen väckas, sedan en månad —• Riksdags-Ordningen fl. 63. mom. i.
SSRay.t, unber åberopanbe af bwab, unber förra Siifåbagar Si. 2D?aj':t i affeenbc på gör* fwaröwerfetö bel;of omfönnält, att be titt görfwaréwerfet f>ögft nöbiga utgifter icfe funnat ttteb be bertill anwifabe anflag be|tribaé. 20?eb ftörffa forgfättig(;et (;abe från år* liga fiaterrte utcflutitS alla be utgifter, font möjligen wib bwarjc tillfälle funnat uppfTjutaé. ÄrigS*materioln wore wal, i I;wab font tittjjörbc 3lrtiUeri*bcmäring oci; gartyg, X ©tat3*UtffottetS feban R. 2f:rå jtjfa fammanfomfl tidöfab; men bcrentot more SoefläönabS*, UtrebningS* ocf) GfewirfeS * förråben, <jroar feban ftfta frihet, eller anffaffabe be fbregåenbe åren mib flörre penninge*tidgångar, minfFabe; ocf) fjabe Ä. SDlaft må|l tillåta krigskollegium ocf) görWaltningen af <2)00 SBib benna Riföbag öfabcS bet förra anjlagct meb 65,000 R:br. Sif benna framftäHning fpneS, afl Regeringen å fin ftba roib flere föregåenbc Riföbagar för R.
Öfrige artiklar, i afseende å hvilka dels ingen annan förändring föreslagits, än ett utbyte af nu gällande tullsats mot närmast svarande lämpliga belopp i det nya myntslaget, dels den tullfrihet eller förändring i afgifter, som blifvit ifrågaställd, icke kan anses i någon väsentligare mån inverka på tullinkomsten i sin helhet, och dervid Utskottet i öfrigt icke funnit något att erinra, hafva sedermera blifvit i en gemensam förteckning uppförde och Utskottets yttrapde deröfver i ett sammanhang afgifvet. Bevillnings-Utskottets Betänkande M 10. IS För att underlätta jemförelsen emellan nu gällande tulltaxa och Utskottets förslag, har Utskottet låtit i förslaget med en' stjerna * utmärka alla sådana artiklar, som, hittills tullfria, varit upptagne i en särskild införsels-tarifen bifogad förteckning, men nu blifvit utan vidare hufvudsaklig förändring inflyttade i sjelfva tarifen. Band förekommer i sammanhang med artikeln väfnader. I kommitterades förslag till redaktion för den tullfrihet åtnjutande artikeln oarbetadt Ben, förekommer icke någon annan hufvudsaklig förändring i hvad nu derom stadgadt är, än att i rubriken blifvit tillagdt: »Tangent-skifvor eller så kallade Klaviaturer.» Jemte det rättelse häraf till »Tangent-skifvor till s. k. Klaviaturer» lärer böra iakttagas, har Utskottet, enär upplyst blifvit, att Ben, som icke undergått vidare förarbetning, än att det blifvit sågadt i skifvor för vissa behof, såsom knifskaft och dylikt, hittills ansetts höra tullbehandlas såsom arbetadt Ben, funnit sig böra hemställa, att ett stadgande, hvarigenom sågadt Ben inbegripes under de slag, som åtnjuta tullfrihet, måtte i ifrågavarande rubrik införas, och densamma sålunda erhålla följande lydelse: Ben: oarbetadt, alla slag, derunder inbegripna Tangent-skifvor till s. k. Klaviaturer, klufvet, spjelkadt och sågadt Ben samt förmalda Ben eller s. k. Benmjöl Fria.
Protocoll ge» nast skola ohäftade till Riksgälds-Con* totet öfverlemnas, för att derifrån, i nion af behof, utdelas, och att vidare prenumeration till samma pris, som hitintills, eller En skilling Banco per ark, får tecknas uti Riksgälds - Conto, ret på hela Bihanget, men ej endast på serskilda Samlingar deraf, äfvensom att hvad af Bihanget vid Riksdagens slut kunde finnas otryckt eller icke till Riks-Ståndens Ledamöter utdeladt, må från Riksgälds-Contoret, genom, vederbörande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och emot erhållande qvitto, Riks-Ståndens i Landsorterne bosatte oclt dit åter afreste Ledamöter, i ett exemplar för hvardera, efter från hvarje Stånd til! Riksgälds • Contoret afgifvande förteckning, tillställas. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskoftets Memorial, N:o 3, om Bih, till R. St. Brot. igsg *- 1SS9 ftdf Samt. it dr (t Häftft £. $x 34 trot. Vlär, ä, jg tfa», JS-p aterlemnande af Herr Grefve Jacob UamiU lons hos Högl. Ridderskapet och Adeln gjorda Motion, om anslag till ärlig lön för en Provincial-Läkare i Ostbo och Vestbo Härader, beslöts,att omförmälda Motion, skulle remitteras till Stats-samt Allmännna Besvärs* och Oeconomie - Utskotten. S. D.
Och nu härskar näsduken lika enväldigt s o m förr, lika parfymerad och utstofferad, spetsklädd och broderad! Och ännu talar den sitt tysta, betydelsefulla språk, detsamma sen sekler tillbaka, viftar ett sista farväl, vinkar ett gladt välkommen; sakta hviskas bak dess parfymerade spetshölje ljufva kärleksord. » Hvad det vill säga? Det vet väl frun som läser så mycket i böcker. » Lilla frun rodnade. inte i de böcker Nej, det stod minsann hon läste, och inte visste hon heller hvad det var, då hon aldrig befattat sig med de medan John tråkiga lefde. hushållsräkningarna, Men Karolinas näsvishet stod ej att tåla; den hade blifvit olidlig, sedan hon tagit hushållet ensam om hand. » Jag menar, att jag inte begriper, huru så- dant kan komma i fråga, » svarade den unga matmodern högdraget. » Det är inte lätt att begripa, hur folk bli ' tjufvar, för men det hjälper antingen nu frun stå minsann inte ändå, begriper, det eller ej, så de där ute och kräfva frun på reparation af ekiffoniern, som jag vill gå ed på jag betalat för tre år sedan. » » Ja, hvad kan jag göra vid det, Karolina? » » Jo, frun kan se efter bland » salig herms » papper, om inte räkningen ligger där. Han var den som höll reda på sitt, han, och visste på öret, hvad han gaf ut och fick in, och det var en ordning och ett besked med honom, så att det var en fröjd att tjäna dan hade vi ett ord herre. heller Och inte under de femton år hushåll, innan han gick sta ' under en så- jag obytt skötte och gifte hans sig ... » » Jag skall se efter räkningen, Karolina; da kan komma igen om en stund, » sade lilla frun tvärt, för att bryta af loftalen öfver » salig herrn », som aldrig slutade, när Karolina började. Karolina såg misstroget på matmodern och på boken, men gick ut, puttrande för sig själf: » blir det å ' att så nåja, hvem kunde tro » salig herrn » skulle dra ' hem ett höns! En riktig läser, hela Guds långa dag!
Det står hvar och en fritt att afväga de skäl, hvaruppå Ulsk. fotat sina tillstyrkanden, och om dessa skäl finnas vara hämtade från enskildla bevekelsegrunder, så må Utsk:s hemställanden gerna för mig afslås, men jag kan. ej annat än högljudt protestera emot påslåendet, att R. St. icke skulle hafva rättighet att vara herrar i deras eget hus. Hvad nu särskildt vidkommer frågan, huruvida det är skäl att bevilja det ifrägavar:de anslaget eller icke, hafva föregående talare redan så fullständigt bevisat anslagets behöflighet, att jag icke anser mig böra upplaga tiden med något vidare ordande derom och i afseende å den updragna jemförelsen emellan Ystad och Amål vill jag bara anföra, att en aktad ledamot af detta hus, som nu för tillfället är närvarandeooch som verkställt sjömätningar i Wenern, uplyst, alt söder om Amål finnas flera mera lämpliga hamnar, hvaraf synes, att det icke är så aldeles klart, att Amål företrädesvis är berättigadt att till hamn-anläggning erhålla anslag. På dessa skäl får jag tillstyrka bifall till punkten. Många ledamöter hördes ropa på propos. Hr Adelborg, Anders Otto: Bland de många glädjande tecken vid denna Riksdag, räknar jag äfven, att den liberala sidan söker att göra gällande sådana principer, som nu här blifvit framkastade. Dessa principer hafva vanligtvis utgått från den motsatta sidan, eller de konservatives leder, och att de nu utgått från de liberala, borde räknas desse sednare, snarare till förtjenst än nachdel. Den värde talare, som yttrat sig så skarpt i berörde hänseende, torde val icke förneka, att båda partierna böra vara belåtna med, alt Konungen och Hans Rådgifvare ställas på en sådan ståndpunkt, att de kunna befrämja landets förkofran i alla riktningar, och jag tror således, att man å båda sidorna gör rättast uti, att lemna initiativet uti sådana frågor, som nu förevar:de, åt Regeringen.
Lika med Rikets Ständer har Kongl. Majit, vid öfvervägande af livad å ena och andra sidan blifvit i denna fråga anfördt, insett de stora, numera allmänt erkända, hinder för jordbrukets förkofran och utvidgande, som i vårt , till såbetydlig del, af vatten genornskurne land, förmedelst uppdämning å odlingsbar mark förorsakas, och hvilka olägenheter under jordbrukets hastiga tillväxt, de sednare åren blifvit allt mer och mer synbara och öfverklagade, ovedersägligt påkalla vidtagandet af en författning , sorn för beredandet af de stora fördelat for landet i oeconpmiskt afseende, hvilka der af äio att förvänta afbjelper dessa olägenheter och sätter den i - 284 Betänkande om Vattenverk. doge jordbrukaren i tillfälle att till enskildt och allmänt gagn å sin jord använda all den förbättring, som derå kan åstadkommas; och Kongl. Majrt har, pa grund deraf , funnit de 'betänkligheter, som under åberopande af egande-rätten , hvilken likväl i förevarande fall kan anses vara icke mindre helig för jordegaren än Vattenverks Innehafvaren, emot en dylik författning blifvit framstälde, böra vika för de högre föremålen af en sadan allmännare och vidsträcktare nytta för landet, den Staten tillhörer att utan in-' skränkning befordra och utbreda. Under sådane åsigter , ölverlemnar derföre Kongl. Maj:t nu till ilikets Ständer bilagde Förslag till den författning i detta ämne, som Kongl. Maj:t för sin del anser åt ändamålet lämpelig, och hvilken, då den å ena sidan öppnar för jordegare rätt att få Vattenverk, som genom uppdämning bereder hinder för nyttiggörande af odlingsbar mark, mot lemnad full ersättning åt Egaren, ändradf, flyttadt eller alldeles utrifvet, tillika a andra sidan vid utöfningen af denna tvångsrätt binder sådane vilkor och föreskrifter, att misbruk deraf icke skäligen synas vara att befara.
Indelta Kavallerioch Infanteri-regementen. Indelta räntor och indelt spanmål, sorn in natura till indelningshafvare utgått Krigs-kollegium att, i sammanhang med de årliga boksluten, meddela sådana uppgifter, att Kollegii hufvudböcker jemväl lemnade upplysning dels om samtliga kostnaderna till hvart och ett af de särskilda föremål, för hvilka Kollegium afgifver redogörelse, och dels huru berörda kostnader på de å 4:de hufvudtiteln uppförda anslag varit fördelade och utgått, samt Rikets sednast församlade Ständer till Kongl. Maj:ts disposition anvisat en summa af 2,000 R:dr Runt att under åren 1858— 1860 användas såsom ersättning för utarbetande af dylika uppgifter; —• har ett så beskaffadt statistiskt arbete, omfattande utgifterna under revisions-året, blifvit inom Krigskollegium uppgjordt och till Revisorerue öfverlemnadt. Detta arbete, mot uppställningen hvaraf något hufvudsaldigt ej varit att anmärka, har blifvit utfördt med särdeles noggrannhet; och anse Revisorerne sig deraf böra meddela hosföljande 3:ne sammandrag öfver utgifterna för värfvade Arméen, för indelta Arméen och för bevärings-manskapet. (Bil. Litt. K., L. och M.) § 1. o A här hilagda sammandrag för indelta Arméen äro 2:ne poster tillagda, nemligen de å anslaget till indelta Kavallerioch Infanteri-regementena uppförda indelta räntor och spanmål till belopp af 1,302,299 R:dr 32 sk., samt den del, 9,307 R:dr 9 sk. 4 r:st, af kontanta anslaget till nämnde regementen, som utgår till understöd åt svaga rotar inom Kalmar, Kronobergs, Christianstads och Malmöhus län; hvilka belopp, ehuru desamma icke kunnat å de särskilda regementena och korpserna fördelas saint af sådan orsak icke blifvit, vid sammandragets uppgörande inom Kongl. Krigs-kollegium, deruti intagna, dock, såsom uteslutande tillhörande indelta Arméen, af Revisorerne ansetts böra öka oftanämnda sammandrags slutsumma. § 2.
Törs du det? OLOF. Ja! GERDT. Vill du ha en man som är bannlyst, Christina? CHRISTINA. Det vet jag ej hvad det är! OLOF. Ser du, Gerdt! Ser du! GERDT. Du straffar mig hårdt, min Gud! OLOF. Sanningen är för alla. GERDT. Er kärlek är större än min! Den var blott sjelfviskhet. Gud välsigne er! Nu står jag ensam! (Omfamning). Se så! Gå hem, Christina, och lugna dem! Jag vill tala vid Olof! CHRISTINA (går.) GERDT (till Olof). Nu är du min! OLOF. Hvad säger du! GERDT. Min frände! Du fick mitt bref? OLOF. Det var du som rådde mig att ej gå upp! MÄSTER OLOF 79 - GERDT. Alldeles tvertom, fastän jag uttryckte mig litet besynnerligt! OLOF. Jag förstår dig inte! GERDT. Nej! Nej! Du är för ung ännu, derför behöfver du en försyn! Åt en sådan karl som du säger man "låt bli det der", då man vill ha något gjordt! OLOF. Hvarför var du inte i kyrkan med de dina? GERDT. Det är blott de sjuka som behöfva läkare, vi arbetade på vårt håll! Du har gjort ett godt arbete i dag, och jag ser du har fått din lön! Jag har frigjort dig i dag, Olof! OLOF. Du? GERDT. Kungen befallde dig att stilla de upproriska, och hvad har du gjort! OLOF. Nu börjar jag förstå dig, fader Gerdt! GERDT. Det fägnar mig! Jo, du har rört upp de lugna. OLOF. Ja, det har jag gjort! GERDT. Hvad tror du kungen säger om det? MÄSTER OLOF - OLOF. Det står jag för! GERDT. Godt! OLOF. Och kungen skall gilla mitt görande, ty han vill en reformation, men vågar ej sjelf ännu. GERDT. Toker! OLOF. Jag ser du vill sätta mig upp mot den laglige kungen.
St. Just.-Ombudsmans Embets-Berättelse till 1859 års Riksdag. 19 44 6 blifvit utfärdadt, innehållande relegation för alltid, hvaremot öfrige åtta ledamöter dömt till relegation på bestämd tid, syntes Justitie-Ombudsmannen likväl skiljaktigheten mellan dessa meningar vara utan synnerlig betydelse, så vida fråga mindre blefve om sjelfva den ådömda bestraffningen, hvilken måhända varit välförtjent; hvarjemte Justitieombudsmannen, i afseende på det andra skälet för Consistorii beslut eller det i allmänhet högeligen tadelvärda uppförande, hvarigenom klaganden skulle hafva emot Universitetets lärare och öfrige medlemmar gjort sig ovärdig att vidare en akademisk medborgares rättigheter åtnjuta, erinrat, att äfven i ett ärende, som uti disciplinär väg behandlades, de sakförhållanden, hvarom beslutet handlade, bort vara till tid och beskaffenhet bestämdt uppgifna med de bevis, som verkligheten deraf styrkte; men detta hade ej ens i förklaringen skett annorlunda än att klaganden sades hafva »äfven »muntligen vid ett tillfälle, då han såsom sökande till en juridisk adjunktur specimi»nerade på akademiskt auditorium och inför så väl en talrik församling af de studerande, som de professorer, hvilka å embetets vägnar tillstädes voro, bevisligen fält »smädliga yttranden om både Consistorium Academicum och enskildt namngifven Con»sistorii ledamot;» och Justitie-Ombudsmannen slöt häraf, att någon giltig grund till beslutet ej heller från denna händelse kunde hämtas. Först den 30 April 1855 meddelades Kongl. Hofrättens Utslag, hvilket i hufvudsaken innehöll, att emedan Consistorii Academici beslut den 22 December '1852, så vidt derigenom Munck af Rosenschöld på anförda skäl blifvit för alltid från Universitetet i Lund relegerad, oaktadt Munck af Rosenschöld i behörig ordning emot samma beslut fullföljt talan, icke blifvit hvarken af II. K. H.