Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Allmänt bekant är, att ett sådant förhållande hotar, bland andra, Upsala elementarläroverk, der, enligt den af dess rektor utgifna redogörelsen för detsamma, lärjungarnes antal sistlidne vårtermin uppgick till 506. Olägenheten af ett alltför stort lärjungeantal i ett fullständigt läroverk afhjelpes dock föga genom närbelägenheten af ett blott treklassigt, då öfverbefolkningen, att jag så må uttrycka mig, gemenligen icke inskränker sig till de tre nedersta klasserna, utan sträcker sig ända till och med den femte klassen, såsom förhållandet ock är i Upsala läroverk, der enligt nyss anförda redogörelse antalet lärjungar i tredje klassen utgjorde 79, men i femte klassen ända till 424, hvaremot i sjette klassen antalet nedsteg till 74 och i sjunde till 26. Understöddes ett sådant läroverk af ett närbeläget femklassigt, skulle icke blott naturligtvis antalet lärjungar i fjerde och femte klasserna af det fullständiga läroverket minskas, utan otvifvelaktigt skulle detsamma äfven röna ett Bih. till R. St. N:o 115. mera välgörande inflytande i samma hänseende beträffande de tre nedersta klasserna, enär tydligt är, att många målsmän förbigå för sina barn det blott treklassiga läroverket och heldre insätta dem från början i det fullständiga, äfven om det förra är dem närmare beläget, för att undvika de olägenheter, som äro förknippade med ombyte af läroverk redan så tidigt som vid barnets förflyttning från tredje till fjerde klassen. Detta skäl finnes ej för förbigående af det femkiassiga läroverket, utan skall detta så mycket mer draga till sig lärjungar, då det är beläget i en mindre stad såsom Enköping, der lefnadskostnaden är betydligt billigare än i den större staden. Ett femklassigt läroverk i en sådan stad skall säkerligen ock, oberoende af det närbelägna fullständiga läroverket, i allmänhet blifva mer anlitadt än det blott treklassiga, som ej har att meddela någon afslutad undervisningskurs såsom det femkiassiga.
Ank. till Exp. Utsk. den 10 Dec. 1847, kl. 2 e. m. f Memorial till Rikets Ständer _, angående arfvoden för Utskottets Kansli. Konstitutions-Utskottet har, vid behandlingen af frågan om tillsättande af dess Kansli, funnit för göromålens oafbrutna och skyndsamma fortgång nödigt att, utom den i Riksdags-Ordningen bestämda personal af en Sekreterare och en Kanslist och de vid sednaste och föregående Riksdagar anställda tjenstemän, nemligen en Notarie och en Kanslist, ytterligare ännu antaga en Kanslist; och får Utskottet, med anledning af i mom. §. Riksdags-Ordningen, alltså vördsamt anhålla, att äfven för sistnämnde tjenstemän arfvode måtte anslås, beräknadt efter de allmänna grunder, som för Kanslibetjeningens vid Riksdagen arfvoden äro fastställda eller komma att fastställas. Stockholm den 6 December 1847. På Höglofl. Ridderskapet och Adelns vägnar: Jacob Hamilton. På Vällofl. BorgareStåndets vägnar: A. M. Brinck. På Högvörd. PresteStåndets vägnar: H. O. Holmström. På Hedervärda BondeStåndets vägnar: Anders Ericsson. I. J. Nordström Bih. till B. St. Ank. till Exp. Utsk. den 3 Januari 1848 kl. 1 e. m. Memorial till Rikets Ständer, med uppgift u hvil ande förslag till ändring i Grundlagarne. Det åligger Konstitulions-Utskottet, till följd af Rikets Ständers beslut på Riksdagen 1823, att, vid början af hvarje Riksdag, till Rikets Höglofl. Ständer öfverlemna uppgitt å alla de förslag till ändringar i Grundlagarne, som, under sednaste Riksdag, blifvit antagna att hvila till slutlig behandling på den näst derefter följande:
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverläggningen fulländad. Ropades Ja. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsoch EkonomiUtskottens ifrågavarande Utlåtande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence gjorde proposition till bifall å Utskottens berörde Utlåtande. Ropades äfven Ja och Nej. Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln fann för godt afslå nämnde Utlåtande. Ropades likaledes Ja och Nej. Friherre Wrangel'. Jag har väl afstått från att tala i ämnet, men det har skett under förmodan af afslag å hela Passevo - ( i5i Den 26 O c to ber f. m. lance-förslaget, eller åtminstone återreniiss deraf, på det den föreslagna afgiften måtte så mycket som möjligt nedsättas. Grefve von Schwerin, Fredrik Bogis^ laus: På hvad sätt Passevolance-frågan än må af Ridderskapet och Adeln afgöra», anser jag dock för min pligt, alt yrka, det Utlåtandet i denna fråga måtte, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, återremitteras. Friherre Cederström begärde votering. Hans Ejccellence Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade, att då vid den förestående voteringen bifall till Utskottens Utlåtande borde blifva Ja-proposition, men i öfrigt så väl återremiss som afslag derå blifvit yrkadt, syntes det blifva nödvändigt, att först votera om Contra-propositionens innehåll, derest icke Friherre Anckarswärd skulle behaga afstå från dess yrkande om afslag, och förena sig om återremiss af Utlåtandet. Friherre Anckarswärd:
De, som ifra för detta företag, önska icke något statsbidrag, emedan de hafva för afsigt att sjelfve sammanskjuta penningar, likasom äfven erforderlig mark blifvit af staden skänkt. Men händelsen är, att platsen för den tilltänkta slussen för det närvarande uplages af en mindre qvarnbyggnad, tillhörig kronan. Straxt der bredvid finnes emellertid en annan lägenhet, äfven tillhörande kronan, men icke för något ändamål begagnad. Nu är kanalbolagets önskan, att på egen bekostnad Ifi flytta den nämnde qvarnbyggnaden jemte de verk, som kronan eger på den förra platsen, till den sednare icke begagnade. Kronan skulle således icke göra den ringaste förlust. Det ställe, som nu icke begagnas, är ej längre bort, än det nuv:de, med undantag af den obetydligt långa bron. Bolaget åtager sig också att göra anläggningen så stor, att fullt ut så många verk, som kronan har vatten att drifva cem med, der kunna upföras. Hvad som ännu icke är gjordt, är att staden icke blifvit hörd, och ej heller egarne till ofvanliggande vattenverk. När bolaget ändock ingick till K. M:t med anhållan om aflåtande af Nåd. Propos. till R. St:r att få flytta den gamla qvarnbyggnaden. så skedde det, för att icke förorska någon betydlig tidsutdrägt, och då ett bolag bildat sig för anläggandet af en kanal med det högst ovanliga syftemål, att icke förorsaka kronan någon kostnad, så synes det mig att man bör något gå detsamma till mötes. Att emellertid R. St:r nu skulle bifalla saken, anser jag hvarken lämpligt eller ens möjligt; men hvad som kan ske, är att R. St:r ingå till K. M:t med en skrifvelse, deruti de yttra, att om den ifrågasatta uplåtelsen befinnes lämplig, de icke för sin del hafva något deremot, ut8n densamma medgifva. De i målet erforderliga handlingarne finnas i Landtförsvars-Dep:tet, och kunna derifrån när som helst hemtas till Statslltsk:t. Jag anhåller vördsamt om åter remiss. Hr Montgomery, Robert Nils Germund:
Lån åt enskilde, emot ränta, saint följden häraf varit, att Kronan, om ock befriad från förlust, genom vidtagne försigtighet! mått vid utlåningen, likväl blifvit invecklad i Concourser och dermed åtföljande långvarig* Rättegångar, hvilket förhållande afviker från de allmänna grunderna för Stads-medlens förvaltning och disposition, anse Riksens Ständer sig böra hos E. K. M. förnya deras , uti Skrifvelse den 13 Junii 1818, framstälda underd • anBikang till Riks-St. Pro t. lo '.ät Sani. I8aj. *4 37o Uriderdäniga Skrifvelser'. hållan, alt de på 'j:de Hufvud-Titelnför Jordbrukets, Handelns och Näringarnes förkofran, anviste medel malte disponeras till understöd endast för sådane allmänna företag, som, öfverstigande dén enskilda förmågan, kräfva uppmuntran eller bidrag af Slaten. 8:0 1 afseende på Re visorernes anmälan’ rörande de på Allmänna Indragnings^-Statens be» sparingar gjorda dispositioner lill framlidne En af Rikets Herrar, Generalen m. m. Herr Grefve Adlercreutz’s Enkefru, född von Engeström, och till Vice-Presidenten Vallens Enka A. C, Beckman, åberopa Riksens Ständer hvad uti deras underd. Skrifvelse den i4:de innevarande månad, emot dylika åtgärder, vidtagne åren 1817 och iS»8, är vordet anmärkt och framstäldt, 9:0 Då, enligt hvad Revisorerne upplyst, några genom E. K. M:ts Krigsexpedition till Stats-Contoiret utfärdade Bref angående utbetalningar, icke bestämdt innehållit Nådig föreskrift å hvilken Stat och Titel erforderliga medel borde utgå; så fa Riksens Ständer, Som vid sistlidne Riksdag, hos E. K. M. i underd. anmälde angelägenheten af en sådan fullständighet i löreskrifterne, nu ytterligare i Underd. anhålla, alt E. K. M. täcktes för hädanefter skeende utbetalningar behörig
Af den 5 Martti, i anledning af Riksdags-Fullnaägtigen, 'Nils Månssons, från Malmöhus Län Memorial, angående de till Flyinge och Dahlby Kungsgårdar utgjorde Dagsverksskyldigheters upphörande, utan motsvarande ersättning; deruti Utskottet på anförde skäl ansett sig böra tillstyrka , att Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det en fullständig undersökning måtte med första i Nåder anbefallas , om beskaffenheten af de Dagsverken, som till Flyinge och Dahlby blifvit utgjorde, och huruvida Allmogen derifrån lagligen bör vinna befrielse samt att i sådant fall Allmogen måtte få densamma tillgodonjuta, utan hinder af dess år 1813 gjorda begif - Den x April. *33 vande, att , under 30 års tid utgöra för hvarje Dagsverke viss Fenninge, ersättning elter Markegång. 5:0
Herr Grefven och LandtMarskalken samt Ridderskapet och Adeln afgingo derefter, jemte de öfrige Riks-Stånden, klockan | till 1 till Kongl. Slottet} hvarefter Ridderskapet och Adein, vid nedgången derifrån, åtskiljdes klockan half till 2 eftermiddagen. In fidem Protocolli O. J. Lagerheim, Tisdagen den 24 Februarii. Plenum klockan Tio förmiddagen. Herr Grefven och LandtMarskalken tillkän. nagaf att Hans Maj:t Konungens till Riksens Ständers Stora Deputation den 19 dennes aflåtne Nådiga svar nu mera blifvit till Herr Grefven och LandtMarskalken öfverlemnadt, samt hemställde, om icke detsamma finge inför Ridderskapet och Adeln uppläsas och uti dagens Protocoll intagas; hvilket bifölls. 534 Den 24 Februarii. Härefter upplästes följande: Välborne, Ädle och Välbördige, Ärevördige, Vördige , Vällärde , Äreborne, Förståndige, Välaktade, Hedervärde och Redlige, Gode Herrar och Svenske Män! Om något kunde mildra min djupa sorg öfver förlusten af en, genom så manga förenade anledningar, för Mig oförgätlig Konung, vore det den allmänna saknader), som Nationen vid detta bedröfliga tillfälle yttradt, och hvaraf Rikets församlade Ständer varit dess första och trogna Tolk. Då Försynen kallade i sitt sköte Fäderneslandets Försvarare och Folkets Fader, har den velat pröfva Vår ståndaktighet och Vår Fosterlandskänsla. Den har ransakat Våra hjertan, oef) sett, huru Vår sorg är upprigtig. Må den, med Sjn mägtiga godhet, vaka öfver Nordens båda urgamla Riken, och derigenom uppfylla den Konungs J i 11 ig a böner , sorn Vi f)egrå"a. Arfvinge till Hans kärlek för Eder Gode Herrar och Svenska Män! ber jag Himmelen förläna
I sjelfva saken vill jag blott erinra, att om Utskins förslag bifalles, skall det kunna hända, att committerade för markegångssätttnngen först bestämma priset för alla Kronans räntor till endast halfva värdet, och sedan tiodubbelt uppsätta priset pä dagportionerna för tågande trupper, hvarigenom en betydlig förlust för Kronan skulle kunna uppkomma och särskilda anslag erfordras för att fylla bristen. Jag tillstyrker på grund häraf afslag å nu förevar, betänk., isynnerhet som det förhållande tillkommer, att KammarCollegii granskningsrält i afseende på liqviderna för tågande truppers underhåll endast sträcker sig derhän att tillse, att uträkningarna äro riktigt uppgjorda, men icke angår prisernas bestämmande, hvilka bero af markegångstaxorna, och jag således icke kun begripa, hvarföre denna granskningsrält skulle upphöra,’ för att lielt och hållet öfverlemna åt enskilda personer i provinserna, som sjelfva deraf hafva interesse, att sätta huru höga pris de behaga, och derigenom lemna dem tillfälle att tilltvinga sig antingen en oskälig vinst eller befrielse från all inqvartering af tågande trupper. Der någon anledning till klagomål öfver för låg betalning hittills förefunnits, liar sådant alltid varit en följd af oriktig markegångssättning, söm berott af individerna sjelfva, hvilka dervid funnit sin räkning för att få ett lågt pris på Kronans räntor; men att nu lemna åt individerna ett sådant arbitrage att först 9 H. *9 nS Den j Juli e. ni, bestämma priset på de räntor, för hvilka de skola erlägga betalning, och sedan säga, huru mycket de vilja hafva för de dagportioner de tillsläppa, kan jag icke godkänna. Gr. Posse, Arvid: Då Frih.
Län, för hvilka dagsverksräntan varit af Kongl. Maj:t föreslagen att bibehållas såsom hufvudpersedel, icke mindre än 16 och jemväl Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i några Län motsatt sig en dylik åtgärd, att, då i de liesta Län artiklarne spanmål och smör stigit mera i pris än dagsverken, det vore betänkligt att förändra dagsverksräntan, likasom i allmänhet någon räntepersedel, uti annan räntepersedel; hvarföre och på det de med frågans lösning åsyftade följder af enkelhet, bestämdhet, reda och lättad kontroll i beskattningsoch uppbördsverket mätte vinnas, skäl vore till samtlige räntepersedlarnes förvandling i penningar; men att åtminstone dagsverksräntan borde i penningar förvandlas; hvarförutan blifvit af en ledamot yrkadt, dels att Utskottet måtte taga i öfvervägande om det icke vore skäl, att till grund för persedlars förvandling till penningar eller andra persedlar lades markegångsprisen i orten för kronans behållna spanmål under de tretio sednaste åren, dels ock att den föreslagna förändringen jemväl måtte komma frälseräntegifvare till godo, emedan i de flesta fall frälseräntor vore af lika beskaffenhet med kronoräntor. Hos Bonde-Ståndet, hvarinom i det hufvudsakligaste enahanda anmärkningar förekommit som de nu ornförmälde inom Borgare-Ståndet, har dessutom blifvit yttradt, alt den i 4:de punkten af de allmänna bestämmelserna föreslagne hufvud - Stats-Utskoltels Utlåtande, JU 191. 3 persedeln »torrt nötkött» vore olämplig, enär den icke förekom i alla Läns markegångstaxor, hvarföre den borde utbytas mot salt kött. Utskottets hemställan i 18:de punkten, att hafran i den nya spanmålsräntan icke måtte få af räntegifvarne till leverering in natura uppsägas, skulle hafva ett menligt inflytande på de provinsers räntegifvare, som hittills lemnat sin hafra in natura, och horde derför och såsom innefattande ett undantag från ett allmänt stadgande icke bifallas.
K. M:s nåd. propos. till R. St. innehåller nära samma resultat för Jemtlands rotehållare, som jag i nöd. föreslagit; och som denna rotering icke kan jemnföras med någon annan i Riket, uppstår intet prejudicat för andra, derigenom att den nåd. propos. bifalles. Deu i3 Mars e. m. a5i Jag anser mig vid detta tillfälle böra yttra min på erfarenhet oell localkännedoin grundade öfvertygelse, det Jemtländska folkets uppkomst eller undergång beror på, huru denna roteringsfrågä afgöres. Detta utlåtande anhåller jag vördsamt måtte få åtfölja den K. propos. till vederbörligt Utskott. Remitterades till StatsUtskottet. Vid förnyad föredragning af K. M:s d. 8 dennes på bordet lagda nåd. skrifvelse, angrde det vid sista riksdag framställda förslag till en ny stängselförordning, blef samma skrifvelse till LagUtsk. remitterad. Föredrogs ånyo Hr Stedts, Claes, d. 8 dennes på bordet lagda anförande, i anledn. af Frih. Sprengtporten, Jacob Wilh., motion, rörande brännvinsbränningen. Frih Sprengtporten, Jac. Wilh.: Då jag nu finnér mig uppkallad att yttra mig i ett ämne, hvaröfver discussionen rätteligen redan borde vara slutad, känner jag fullkomligen förbindelsen att vara kort. Jag har äfven vid genomläsandet af Hr Stedts anförande funnit, att jag utan äfventyr kan förbigå den delen af den värde talarens framställning, hvilken mera förekommer såsom en blott förnekelse af mina åsigter, eller der betänkligheter blifvit yttrade vid verkställigheten af mitt förslag, sådana betänkligheter nemligen, som jag hoppades hafva undanröjt uti min egen framställning. Deremot synes det mig, såsom hade den värde ledamoten icke till alla delar riktigt uppfattat ideen af mitt förslag. Han hade då kunnat undvika att ingå i en vidlyftig bevisning för nyttan och billigheten att förbjuda de s. k. konstverken.
Brandförsäkringsverket, fann BondeStåndet för godt, att med ogillande af Utskottens Betänkande och antagan e af. Commercc-Rädet Santesons i Utskotten yttrade särskilda mening, besluta, att denna fråga bör genom Votering i Förstärkta Statsoch BancoUtskotten afgöras; i hvilken följd Fröt, Vtdr. d, jy Natr. 1S23 Utskotten skulle anmodas att uppsatta och till Riks St ande» insända förslag till Voteringsproposition, S. D. I anledning af gjorde anmärkningar återremitterades Scats Bevillning*- samt Allm. Besvärsoch Ekonomiutskottens Utlåtande N:o 59g, om rät*ighet för Herjeådalens allmoge, att fritt få hemta salt från Rörås kopparverk i Norrige till eget behof. S. D. Enär nu 3 nyo föredrogs Statssamt Alim. Besvärsoch Ekonomiutskottens Utlåtande N:o597, angående förhöjning i Betalningen för det underhåll, som lemnäs tågande troppar, fann BondeStåndet för godt låta bero vid Utskottens först afgifne Betänkande N:o 111; hvilket af öfrige RiksStånden redan är godkändt, och skulle det sednare Utlåtandet genast läggas till handlingnrne. S. D. Statssamt Allm. Besvärs och Ekonomi. Utskottens under N:o 57? afgifne Utlåtande angåen? 169 de undersökning af de Civile .Läroverkens närvarande beskaffenhet blef vid förnyad föredragning’ i anledning af gjorde anmärkningar till Utskotten återremitterad. S. D. Som BondeStåndet redan den 10 dennes bifallit LagUtskottets Betänkande N:o 152, angående föreslagne ändringar i Concourslagen med de rät" leiser Utskottets förnyade Utlåtande N:o 212 innehåller, ansåg BondeStåndet sig icke böra frångå dess berörde Beslut, och kunde följaktligen icke antaga Högv. PresteStåndets uti ProtocollsUtdrag deq 10 dennes,^ rörande berörde ämne i särskilda delar gjorde inbjudning. S. X).
Om vi nu hålla fast vid dessa summor, så frågar jag, om det är att stärka vår kredit i utlandet att inom representationen framhålla att Svenska folket med stor ovilja skulle mottaga underrättelsen om en så litet förhöjd skatt för ordnande af fosterlandets försvar? Jag önskar lifligt att skatterne må kunna vara så låga som möjligt; men då vår inkomstskatt nu utgör endast 1 proc., anser jag att skälig anledning -till klagan icke förefinnes, om den för 3 år höjes till 1 J proc. Jag afstår från mitt först gjorda yrkande om uteslutande af ordet »inhemsk», då detta ej vunnit understöd, och anhåller om bifall till punkten oförändrad. Hr Brakel, Mauritz: Jag skall icke länge upptaga R. o. Ad:s tid. Jag har begärt ordet derföre att Gr. Sparre icke en, utan två gånger begärt ordet, och derunder, icke två, utan 3—4 gånger sökt inprägla hos R. o. Ad. att detta anslag ej skulle till hela dess belopp komma att användas til! hvad det är afsedt. Att jag icke vet hvad regeringen ämnar göra med detsamma, är sannt, men Gr. Sparre vet det icke mer än jag. Men hvad jag vet är att dessa penningar oundgängligen behöfvas, äfven om inga moln funnes på den politiska horizonten. Ensamt för Carlskrona och Waxholm behöfves ovilkorligen 50 kanoner af bästa sort. De kosta 1,500,000 rdr. Till försänkningar vid inloppet till Carlskrona erfordras ^ million. Der hafva vi genast 2 millioner. Återstår således endast en, och då Krigs-Ministern uppgifvit hvad som åtgår till en armées mobilisering, så vågar jag påstå att det vore oförsvarligt, om icke regeringen till sista skillingen uttoge summan. Sjö-Ministern vet nog i huru utomordentligt uselt tillstånd vårt sjöförsvar befinner sig. Ilvad sättet för medlens anskaffande beträffar, så anser jag att det bör ske genom ökad bevillning, på det nationen må lära sig inse att uppoffringar äro nödvändiga, då den vill handla sig sjelf värdigt och bevara sin sjelfständighet.
Proposin sorn Lag-Utsk:ts Betänk, föreslagne skilnaden emellan fängelse och straffarbete, kan jag ej underlåta instämma i de uti Gr. Hamiltons reservation deremot yttrade betänkligheter, ehuru jag saknar hopp om framgång för denna min åsigt. Frih. Armfelt, Magnus: Det har redan förut blifvit här upplyst, att pluraliteten af Lag-Utsk:ts ledamöter delade de åsig - Den 11 Juli {. m. 381 ter, hvilka Hr Olivecrona nyss framställt, nemi. att dödsstraffet, såsom öfverflödigt och skadligt, helt och hållet borde afskaflas. Då nu majoriteten inom Utsk:t ej vidhållit denna åsigt, anser jag mig pligtig att uppgifva de skäl, som hafva dertill föranledt — åtminstone mig. Det har ingalunda varit någon fruktan — såsom man hört samtalsvis uppgifvas, — att, derest ett beslut om dödsstraffets afskatlande blifvit fattadt, hela strafflagen skulle komma att stranda mot en sanktionsvägran af K. M., som gifvit anledning till denna omkastning i beslut. Vi hafva nemi, icke kunnat förutsätta, att en rådgifvarepersonal i närv:de ftund skulle finnas, hvilken, ifall R. St:r fattat ett beslut, så öfverensstämmande med billighet och rättvisa som det ifrågav:de, skulle hafva velat tillråda Konungen att derå vägra sin sanktion, likasom vi eller åtminstone jag, för min del, utan att träda granlagenheten emot Konungens person för nära, ansett kunna tagas för algjort att sonen till den utmärkte författaren af skriften: »Om straff och straffanstalter» icke skulle tvekat alt genom sitt bifall upphöja till lag den åsigt, som fadren så varmt försvarade. Nej! sådane voro icke skälen, men Utsk:t befarade istället att, derest dödsstraffet borttoges, en dylik åtgärd ej skulle hafva blifvit af den stora allmänheten så särdeles väl upptagen.
Stat bestävde lön, är ostridigt men att det skall va, ra lika ostridigt, att ben ena icke mer än den andra 434 Den 7.December bär njura ne.zsr deruröfwer; Och som Hans Excellens Herr Grefwe sk I7Z§!sr genom Konungens Bref af ben 7 Seprembex 1802 sätt sässm President i Kongl. Kammax-CeLegium behälla ej allenast hela L-uwGssding? lönen efter markegång, uran' ock vade hushyra och xefepenningar. Och han förmenar detta utgöra en gravakion för Staken, sam7desiutvm betaga efterträbaréa stn rätt akt äcnjura Landshöfdinge lönen, sa anhåller han att kill Stacs Ukskorret mätte dlifwa remitterad! att rätta hwad häruti kan wara feladt, och akt reglera set Hans Excellens mätte nöja sig med Presidents lönm. Efter erhållandet sf denna remisi och under Set Stats-Utskotter warit med Skars regleringen sysflssatk, hyr Utskottet om detta förhållande gjort sig noga underrättadc, och sär nu derom aslämna följande uplysNing. Är rFvi den 7 Julii unbfsck Hans Excellence Herr Presidenten-m. m. Xurcic nådigt afsked ifrån Presidents Embrtet i Kongl. Kammar Collegium Med bibehållande as halfwa Presidenis lönen eller 8ZZ R:dr om äret i sin öfrige lifstid. Derefter blef Hans Excellenee Herr Grefwe under den 7 S-'P» tembsr 1802 i näder befodrad till President i bemäldre KonglLslleqium da Kongl. Maj:t enligt nådigt bref kill Stats.Contoiret af samma dag i näder förordnade, det skulle hans Excellence fä bibehålla desi da mnchafde Landshösvinge lön uträknad efter ett medium af ro äcs markegång, jämte de Landshöfdingen pä