Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid Lagförslagets granskning i Högsta Domstolen, den 4 Juni 1833, behandlades ock frågorna om domstolarnes organisation, samt således äfven om Lagmansoch Kämnefs-rätternas indragning, hvarom jemväl der yppades olika tankar. Sedan Kongl. Maj:t år 1829 anbefallt sammanträde mellan '-den till utarbetande af en ny brottmålslag för Konungariket Norrige förordnade Kommissionoch Svenska Lagkommittéen, hade desse under är 1830 haft sammanträden, och Lag-kommittéen derefter utarbetat samt i Oktober 1831 ytterligare granskat förslag till Straff-balk och Rättegängs-orduing för brottmål. Den 16 Januari 1832 hade kommittéen äfven granskat förslagen till jury-inrättning och vissa rättelser i civil-lagen. Dessa arbeten blefvo 1832 tryckta. Och deremot framställda anmärkningar blefvo i utlåtande af den 19 December 1833 mästerligt besvarade, utan att några väsendtligare ändringar ansågos böra ske i den af Lag-kommittéen först föreslagna organisation af domstolarne. Sedan Rikets Ständer i underdånig skrifvelse, den 26 November 1834, anhållit, att en kommitté måtte förordnas till författande af en ”Tablå’’, ”innehållande dels en sammandragen och lätt öfverskådlig framställning af förslagets plan och allmänna grundsatser, med hänvisning till de i Lag-förslagen upptagna motiver, dels jemnförelse emellan förslagens och nu gällande Lags speciela stadgandeu, med uppgift af de väsendtligaste skiljaktigheter”; blefvo den 4 November 18.35 dertill förordnade dels Lagmannen C. G. Cassel och Häradshöfdingen, Lagmanen P. G. Norin, som med skrifvelse af den 1 November 1839 sådan plan och tablå till Kongl. Maj:t atiemnade, dels ock Revisions-sekreteraren Ludvig Johansson Boije, som upprättade andra dylika, tryckte åren 1837 och 1838.
I anledning af derom nu inom Utskottet wäckt fräga, har Utskottet funnit det, till und»vikande af olika tillämpning, böra förklara-, pä hwad sätt bidragen till Förstärknings»man. skåpets underhäll, skola beräknas och erläg. gas af dem, som hafwa egendomar i siere Sock. nar, för hwilka de, enligt Bewillnings.Förord» ningen, pä det ställe der de äro boende, taxera - Den r» October. 69 efter den sammanlagde inkomst, som detze egen» doniar lemna. Utskottet anser det wara rätt» wist, att hela den progrefiiva Bewillnings. Sum» ma, som sävane Egendoms. Innehafware erläg» ga, ställe, wid bestämmandet af berörde bidrag, trll beräkning fördelas pä hwarje egendom, i förhållande till den behällne inkomst, som hwar och en »vid Taxeringen funnits lemna; men som de härtill nödige uppgifter och uträkningar icke alltid genast kunde erhällas, och nödwändigheten ofta fordrade, att ifrägawarande bidrag »ned all skyndsamhet utginge, sä tillstyrker Utskottet wördsammast, att de i sädane fall stolle beräk» nas efter den behällne inkomst, hwartill hwar och en egendom serskildt blifwit ansedd; men att sedermera den progrefiiva förhöjningen skulle efter förenämde grund fördelas och »vederbörande till godo komma. Ledamötcrne af det Hederwärda Bonde» Ständer hafwa »varit stiljaktige ifrän hwad Utskottets pluralite i z:dje Punkten wördsainme» ligen yttrat, och instämt uti de serstillde anfö» randen, som Riksdagsmännen Hans Nilsson och Olof Pehrsson afgifwit, och hwilka härjemte, uppä derom uttryckeligen gjord begäran »vördsammast bifogas, örebro d. r» Octob »8io. pä Allmänna Beswärsoch GeconomieUtfkottets wägnar Orri kr. Oroosteät. Lr. korssen.
Rönbeck, ÖfverDirecteur, tillförordnad att företaga åtskilliga förberedande undersökningar rörande Rikets Styrelseverk, XI s 3. Rönneby, om StadsPrivilegier för Köpingen; Motion, remitt. till Ekon. Utskottet, II s 1253. Utskottets Utlåtande, Vill s 1185, 1186, bif. af BorgareStåndet, ix s 802, af PresteStåndet, ix s 855, af Adelil, IX s 869. Rönströms, LandtRäntmästaren P. J., 4insökan om återfående af försuten tid till inlösen af 2:ne Malmö DiscontObligalioner; 262 StatsUtskottets Utlåtande öfver, IV 6. s 578—’58o, bif. af Adeln, IX 3. s 399, återrem. af BondeStåndet, IX 3. s 4n, bif. af PresteStåndet, ix 3. s 42I> af BorgareStåndet, ix 3. s 424- Ytterligare Utlåtande, IV 3. s 599 — C02, bif. af BondeStåndet, IX 3. Underd. RiksdagsBeslutet, §. 19. Rönö Koppargrufva, om understöd för; Motion, remitt. till Statsoell BancoUtskotten, II s ia3o. Utskottens Utlåtande, IV 3. s 522— 5a4, bif. af PresteStåndet, IX s 718, af BondeStåndet, IX s 723. Rörstrands PorcelainsBruk, om dispositions* rätt af lägenheten hvarå, är anlagdt; StatsUtskottets Betänkande, IV 2. s 1110 — 1133, återrem. af BorgareStåndet, ix s 321, bif. af BondeStåndet, IX s 323, af Adeln, ix s 3a5. Ytterligare Utlåtande, IV 3. s 5, 6, bif. af BorgareStåndet, IX s 545. s. Sabbatsbrott.
Den, sorn godkänner Utskottets senaste förslag, att Bjelkar och Sparrar af Furu och Gran: af 8 till och med Forts, af Bevillnings-TJIskottets Memorialj N.o 4t« 35 b) Bräder och plankor sågade: a a) af Furu och gram under j Ulms tjocklekj af intill och med 3 tunis tjocklek, deröfver. med to tum midtpå skola vara tullfria vid utförsel, röstar ja; dea, det ej vill, voterar nej; vinner nej, bestämmes 2 sk. utförsel-tull stycket å ifrågavarande slags Bjelkar och Sparrar. - 283:o. Den, som instämmer i hvad Utskottet sist föreslagit, att nemligen Bjelkar och Sparrar af Furu och Gran öfver 10 tum midtpå, afgiftsfrilt skola få utföras, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; vinner nej, antages å dessa slag af Bjelkar och Sparrar 3 sk. tull per stycke vid utförsel. Skulle, i någon eller några af dessa voteringar, nej vinna, blir deraf jemväl en följd, att proportions-siffrorna i den under Bjelkar och Sparrar i Taxe-förslaget förekommande anmärkning, rättas till öfverensstämmelse med storleken af de slags Bjelkar och Sparrar, som sålunda komma att med utförsel-tull beläggas. Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet hafva gillat Utskottets i Utlåtandet N:o 30 afgifna förslag, att dessa 3:ne slags bräder och plankor borde fritt från tull kunna utföras; men deremot har dels Preste-Ståndet stadgat, att alla slagen borde beläggas med de dem i Betänkandet N:o 21 hvar för sig åsätta utförsel-afgifter, dels Borgare-Ståndet, med godkännande, likasom PresteStåndet, af Utlåtandet N:o 21 för den Usta och 3:dje rubriken, beslutat, att den 2:dra eller bräder och plankor af \\ till och med 3 tums tjocklek borde vid utförsel åsätlas 3 sk. tull per tolft. I händelse dessa Presteoch Borgare Ståndens beslut vidhållas, föranledas deraf följande voteringar: 284:o.
Då emellertid Utskottet, i allo delande de åsigter, som af Rikets sednast församlade Ständer härutinnan uttalats, finner det vara både önskvärdt och angeläget att en ändamålsenlig pensionering för arméen, utan vidare dröjsmål bringas till verkställighet, tvekar icke Utskottet hemställa, a) att Rikets Ständer, med förnyande af sin vid sistlidne riksdag härutinnan gjorda framställning, mätte i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta vidtaga sådana förfoganden att ej mindre arméens Krigsbefäl, än ock öfriga vederbörande blifva i tillfälle att så tidigt före nästa riksdag i denna fråga höras och med yttrande till Kongl. Majit inkomma, att Kongl. Majit för derefter sammanträdande Ständer må kunna framlägga så beskaffadt förslag till reglering af arméens pensionsväsende, som uti Rikets Ständers vid sistlidne liksdag undeidåniga skrifvelse afses. 44 Stats-Utshotlets Utlåtande M 66. I fråga åter om de bidrag, hvilka Kong!. Majit nu äskat till upprätthållande af arméens pensionering och vidkommande först de årliga kreditiv, som ansetts behöfliga för fortfarande tillämpning af de nya pensionsstaterna för arméen och Gotlands Nationai-beväring så vä! under nästa statsregleringsperiod som för innevarande år, bar Utskottet af Direktionens den 23 Juli sistlidet år till Kongl. Majit i detta ämne afgifna utlåtande inhemtat, att beloppet af de från statsmedel utgående fyllnadspensionerna årligen stigit och att detta belopp, som vid 1838 års slut utgjorde 26,020 Ridr, vid 3:djc q va r talets utgång nästlidet år uppgått till 111,903 Ridr. Yid sådant förhållande och enär några omständigheter icke inträffat, som synas böra föranleda till förändring uti ofvanberörda af Rikets Ständer vid närmast föregående 2:ne riksdagar godkända och af Kongl. Majit fastställda förhöjda pensionsstater för befäl och tjemsternän vid arméen och nämnda korps, samt den af Kongl.
» försakelsevecka », hvarför inkomsten, i likhet med öfriga till föreningen inflytande medel, skall a n v ä n d a s s å s o m bidrag till ordnandet af Norrlands fasta försvar. * Kvinnliga lälcarekandidater. Sergels sondotter. Här i hufvudstaden afled den 2 4 febr. vid en ålder af nära 7 8 år fru Carolina Catharina Lychou, född Sergel, äldsta barnbarnet af vår fräjdade bildhuggare T o b i a s Sergel. Svensk-norsk kvinnoförening i London. En svensk-norsk kvinnoförening, till största delen bestående af tjänstflickor, har nyligen bildats i London. Föreningens ä n d a m å l är att bereda svensk-norska fruntimmer tillfälle att sammanträffa o c h upplifva minnet af fäderneslandet, och den s y n e s omfattas m e d ganska stort intresse. Teater och musik Kungl. operan. Som bekant hörde denna roll fordom till hennes allra bästa skapelser, och att h o n äfven nu förstod att återgifva den på s a m m a förträffliga sätt s o m förr, därom vittnade den ganska talrika publikens entusiastiska bifall och mångfaldiga inropningar. Osten-föreställningarna å kungl. operan ha nu afslutats, sedan ytterligare tvänne program gifvits förutom det i vårt förra n u m m e r nämnda, ' upptagande » E d m o n d K e a n ». Hr von der Osten har däri sin bästa roll, åtminstone af de uppgifter han här visat, och det ligger onekligen helgjutenhet i hans framställning af den naiva, öppna, genomhederliga naturmänniskan Otto Kolbe. Besultatet blir här så godt, därför att denna roll tager i anspråk j u s t de egenskaper, s o m äro hr von der Ostens mest framstående s o m scenisk konstnär. T y hvarken för det patetiska eller det gripande finner han s å s a n n a uttryck s o m för det enkelt rättframma och oförstäldt hjärtliga och därför eröfrar han i Kolbes roll vår s y m p a t i.
Ester nplisnkng ä nyv af Pasi-volane-Uiffottets den isi Ju ii pä bordet lagda memorial, angående den af Friherre Stael von I-IoIIliein föresiagne jemkning i kneckre contracterna, y trade sig Zrihcrre 8tae! von käollliein: Jag har gjorr de na motion endast i afsigt att genom jemk» ning i conrrac.erna, en likhet öfwer alt mätte kunna erhällas. Om densamma icke genast är nödig utan ännu widare kan upskjutas, derom kan Hösilofl. Ridderstapet och Adeln förmodeligen bättre döma än jag, som redan länge warit ur krigstjenst. Den 2l Julli. Herr Landt > Narstalken gjorde propostlion till bifall ä memorialet, hwitken med Ja befwarayes. Likaledes, wid förnyad föredragning, blef samma Utstötts, den l8 dennes pä bordet lagda memorial, rörande den af Herr von Lcirliacit »vackla srägan om pastevolanee pä siapmunderingen, af Ridderstaper och Adeln bifallit. Föredrogos och biföllos följande, den r g dennes pä bordet lagda, betänkande!» frän OeconomiäUtskoltelr i:o Angäende fpannemäls magaziners anläggande pä Gottland. 2-2 Angäende förändring uti författningar!»- vm Landtmäkares arfwoden. z'.o Angäende nederlags frihet för staden Wisby. a:o Om rättighet för Gottlands inneivänare att ffll strömmings fiste begagna däckade fartyg. Z;o Om Jagtsörfaktningarnes öfwerseende. Likaledes efter förnyad upläsning bifölls Lagvch Oeconomiä-Utstottens den i8 dennes pä bordel lagda betänkande vm straffets stärpande för ful! försnillning.
Att mångenstädes den föreslagna förändringen skall småningom vinna bifall, tror jag så mycket säkrare, som den redan är utförd vid en och annan af de gamla skolorna, och håller på att införas vid andra. 1 det stift, af hvars styrelse jag har äran att vara medlem, är man redan på väg att förändra den talrikast besökta af dess skolor med icke mindre än 250 elever, hufvudsakligen efter nya metoden; och detta sker med alla de lärares fullkomliga samtycke som dervid blifva tagna i anspråk. Så borde alltid tillgå, och den nya metoden få vid skolan införas, der lärarne sjelfve anse den vara den bästa. Huruvida man icke till slut mäste antaga en bemedling emellan de båda metoderne, lemnar jag åt framtiden att afgöra. Det är endast 2:ne omständigheter jag skulle vilja fästa mig vid, så väl hvad beträffar Hr von Hartmansdorffs förslag som den K. propos:n om Statsverket, så vidt den vidrörer denna fråga. Den ena vore, att om den förhöjda tjensteårsberäkningen skall upphöra, kyrkan måtte på annat sätt ersättas för den förlust den derigenom kan komma att lida pä kunskaper. Det är kändt att den vanliga prestexamen är så lätt och obetydlig, att den efter en någorlunda god studentexamen knappt erfordrar ett års studium. Helt annat är förhållandet hos våra närmaste grannar, der vida högre fordringar, en kurs af 4 ä 5 år, är föreskrifven för blifvande prester. Jag anser del önskligt, alt vår kyrka må blifva delaktig af dylik fördel; jag anser det, som sagt är, nödvändigt att kyrkan äfven hädanefter, ehuru på annat sätt, må tillgodokomma samma mått af kunskaper, som den hittills varit van att från skolan erhålla, högre än hvad den vanliga presterliga bildningen företer, om också kanske till en början förena - 304 Den 22 December f. m. de med mindre praktisk erfarenhet i tjensteväg. Jag anhåller alt få fästa Ståndets uppmärksamhet vid en annan enligt min öfvertygelse lika vigtig fråga, hvilken redan vid förra riksdagen var bragt å bane, men då icke vann särdeles mycken sympati, jag menar den om inrättande af skollärare-seminarier äfven för de lärda skolorne.
Cedei ström har redan besvarat frågan ang:de Jemtlands rotering, så alt jag ej behöfver tillägga annat, an att, pin något resultat uti förevar, fråga vinnes i dess nuvar. skick, blir det troligen detsamma som i Jemtländska ro,tefrågan, eller att Konungen ej kan antaga villkoret. De 4000 p:dr, sorn för nämnda rotering anslogos, stå i denna stund i Riksg.cont., enjedan Konungen ej kunde nedlåta Sig att 3ntaga det villkor, som fastades vid samma anslag. Vore pågon betjent med att alla dylika frågor stannade vid detta resultat? Jag slutar med alt erkänna, att Hr Lefren har pält i den d 1 s t i n c t i o n han gjort; men jag tror, att jag blifvit piissförstådd, då han satte i fråga, alt jag skulle bestridt IslatsUjtsk. rättigheten alt framställa villkor, som angå redogörelsen af anslagna medel. Jag har aldrig bestridt något Den ii November f. m. sådant, utan medgifver Ivertom rättigheten dertill; men jag tror, alt ekonomiska oell administrativa frågor icke få inryckas i slalsreglei ingsni öpos.T, oell det är denna fråga visbola afgöra. Hr Frill. o. Landtm. tillLännagaf, alt plenum kouime alt fortsättas på e. m. kl. 6. Hr Lagerhjelm,' Pehr: Sedan R. o. Ad. så länge uppehållit sig vid principen, skulle jag föreslå, att vi nu fitige gå den frii bi oell icke dervid uppehålla oss vidare än sorn kan blifva nödvändigt vid hvarje punkt, anhållande att R. o. Ad. ville öfvergå lill öfverläggning af de särskilda pnnkteffia, - hvarvid jag uther mig att få yttra hvad vid hvar oell en för sig kan förekomma. Likväl vill jag nämna, att déff egentliga frågan eller striden, status cofilroversiae, icke är den, huruvida Ständerne äga rätt att fasta villkor vid sina anslag.
Sältet att controllera afgiften kan bliswa bade säkrare och starkare, enar Kronan finner en någorlunda betydelig summa i denna wäg kunna winnås till Statsbehofwens fyllande, och uppmärksamheten »naste blifwa större än dä inkomsten war ringa och obetydelig. Betungande kan icke afgiften bliswa, enar grunden till beräkningen tages icke efter narwarande sa högt uppjagade wahruprts, utan efter ett medeltal för -6)0 Den zo Julik. för flere ar, under den tid da myntets warde annu icke nedsunkit till närwarande ojemna förhållande, och det förflag som i detta afseende bliswit uppgjordt och jag har den aran bifoga, stall öfwertyga hwar och en som utan fördom bedömmer saken, att, något oskäligt eller tryckande hwarken asyftas eller med Landt-Tulls, uppbördens återställande ar oundwikeligen förenadt. Att med ett sadant återställande Statististe upp, lysningar winnås derom kan ingen twifla, som gjort sig ben mödan att eftersinna huruledes till besia höra att fä utrönt, hwilka och hurumanga af Landets Producter som inga uri den allmänna'Handeln. Och om man utom ankra werkeliga Statistiska upplysningar som af de hittills upprättade PersedleExtracter wunnits, aswen erfarit den akt jemnförelsewis kunna utröna uti hwilka Stäter Tullförsnill, ningarne warit störst, sa kunde en sadan upplysning icke wara utan sin nytta wid grundläggande rättelser, derest Landt-Tulls-afgiften ater lomme i fraga. Beredningens twifwelsmäl att Landt-Tullsbewakningens fullkomliga återställande icke stulle förmå hindra Lurendrägeri^, förtjenar sa mycket mindre någon uppmärksamhet, som det uppenbart strider emot en redan wunnen erfarenhet.
Maj:ts disposition för att dermed understödja sådana socknar, särdeles i de fattigare orterna, som ej hafva ett tusen innevånare, men ändå måste upprätta egen skola. 7:o att dessa principer för Statens och kommunens ömsesidiga skyldigheter tillämpas ej blott på blifvande, utan äfven på redan i gång varande folkskolor, i följd hvaraf fullständiga och sanningsenliga uppgifter böra, innan ytterligare statsbidrag får lyftas, från hvarje församling aflemnas olver årliga beloppet, så väl af församlingens andel i redan afstådda skyddsafgifter, som ock af församlingens egna bidrag. Skulle dessa förslag vinna Rikets Ständers godkännande, så torde förslagsvis Bih. till R. St. N:o 128. skolornas antal efter en på hvart tuseude personer kunna antagas till omkring 5,o00 och medelbidraget tili hvarje skola till 200 eller 225 R;dr, således i sistnämnde fall erfordras en summa af närmare 800,000 lt:dr. Då nu redan den till skolväsendet afstådda skyddsafgiften utgör öfver 780,000 och återstoden deraf, om hvars anslående tiil folkskolan flere motioner redan blifvit väckta, uppgår till minst 260,000, så synes denna rättvisa fördelning lätt kunna genomföras. Skulle deremot Rikets Ständer, till följd af de många derom väckta motioner, finna skäligt anslå hela återstående beloppet af skyddsafgiften till folkundervisningens befrämjande, så vågar jag ändå för min del anhålla: att såsom vilkor dervid mätte bestämmas hvad jag här ofvan i 2:dra, 5:dje, 4:de och 5:te punkterna tagit mig friheten föreslå, på det både rättvisa i fråga om bidragen och någon förbättring i lärarelönerna mätte vinnas. Om remiss till Ilögloiliga Stats—Utskottet anhålles. Stockholm den 22 November 1862. S. V. Rosenberg, från Christianstads län. Af Jan Andersson från Kopparbergs län, om ändringar i 20 och 21 SS uf Kongl. Förordningen den 1 Oktober 1858 angående tillverkning, värd och försäljning of krut.
E. 67. — Wto 84. i anledning af väekt motion om förklarings meddelande, angående rätta grunden för förvandling till fängelse vid vatten och bröd af böter, sora ådömraas för sådana stölder, hvilka, enligt allmän lag, ligga i tveböte emot annan tjufnad. XI. B. 120. XII. i3q A. 282. XIII. E. 67. — N:o 85. i anledning af väckt motion om föreskrifters meddelande, angående verkställighet af spö- och risstraff. XI. B. 129. XII. A. 13q. — N:o 86. i anledning af anmärkningar vid Utskottets betänkande N:o 23, öfver väckt motion ora ändring af 1 2 1 ( '62 ) mom. i 7 § af 8 cap. Ärfda-balken. XI. B. 129. XII. A. i3g. LagUtskottets Memorialer, Betiinkanden och Utlåtanden: — N:o 87. i anledning af viickt fråga om förtydligande af lagens föreskrifter, angående oäkta barns rätt att åtnjuta underhåll och uppfostran. XI. B. 129. XII. A. 13g. — N:o 88. i anledning af väckt motion om förändrade föreskrifter, angående saltet för stämnings delgifvande. XII. B. 58. A. iÖ9 — N:o 8g. i anledning af väckt motion om skyldighet för köpare af fast egendom på landet att, i händelse säljaren innehar förmynderskap, tillse, alt derför genast varder redovisadt. XII. B 58. — N:o 90. i anledning af väckt fråga om ändring af sista momentet i 5 § af 2] cap. Ärfda-balken. XII. B. 58. A. i59‘ — N;o 91. i anledning af väckt motion om tillägg till 12 cap. Ärfda-balken. XII. B. 58. A. 15g. — N:o 92. i anledning af vackla motioner om skärpning af straffet för åverkan XII. B. 58.
Man såg i gamla tider, att så länge Munkarne hade sin lön i Jord och Spannmål, var hela deras håg använd på Jordbi uket. Så snart Munkarnes lön och inkomster förvandlades i pengar, uppstod snart frågan , om icke Munken var lika skadlig för jordbruket, som masken var för dgt nysådda höstsädet. Judarne nyttja aldrig sitt slägte till Drängar och Pigor, utan betjena sig af Svenska tjenstehjon. Detta är ej hilligt samt mindre förmånligt för Jordbruket, att arbetarne lockas från Landsbygden, att äfven tjena 1iqs Judarna. Således borde de betala för hvarje Svensk dräng de ha i sin tjenst, utom den vanliga afgiften, 20 R:r B:o, och ioR:r B'o för hvarje piga. Detta torde kunna verka, att Judar betjente Judar. I annat fall ökades Rikets inkomst af denna Bevillning. Hvad skall Allmänheten tänka, då våra Handelsmänner i Städerna årligen till ett ovanligt antal cedera bonis? Många enfaldiga torde falla på den okloka inbillningen, att våra Svenska Köpmän känna nogare de många bristfälligheter ConcoursFörordningen äger, ätt Den 4 April. 75 de känna utrikes handel, helst flera gamla Köp* mansContoir äfven cederat bonis. Judarne, som varit på flera utrikes orter, torde således veta och känna nogare, hvad varor kunna uppköpas för på utrikes orter, än vara Svenska handlande. Judarne torde således göra sina handels speculationer säkrare. Det klagas äfven öfver Judarne, att de inköpa hus här i Stockholm, Är det icke förmånligt, att den som nödsakas sälja sin egendom, lår den betalt? Hade blott Svenskar köpt dessa hus, synes tydligen, att säljaren fått många procent mindre för sin egendomBöra icke Judarne således få vara ejvar i Riket, och åtnjuta de förmåner de hittills-åtnjutit, helst alla Judar utan minsta knot utgöra en ganska betydande Bevillning, Om Judarne skulle tvingas genom för inskränkt handel fly Riket: vilja ej våra Svenska Handlande utgöra sin och Judarnes Bevillning tillika? Hvad hände? Judarnes
Vår » salong » — eller rättare våra » salonger » äro nu öppnade, och konstintressen och konstfrågor genomsyra i dessa dagar som en lifvande ozon hufvudstadens ljusa vårluft. I Konstföreningens vackra lokal vid Kungsträdgården bar » Svenska konstnärernas förening » smyckat väggarna med ett hundratal dukar. Främst bland alla dessa utställare tilldrager sig utan tvifvel vår furstlige artist, prins Eugen, intresset, och detta ej allenast på grund af bördens undantagsställning, ulan i lika hög grad genom sina konstnärliga egenskaper. Ty han är ovedersägligen en intressant och rikt begåfvad konstnärspersonlighet, den unge prinsen, och på den själfständiga väg, han vandrat, har han under de senaste åren gjort stora framsteg. Ultramoderna till uppfattning och teknik, torde säkerligen hans här utställda dukar på många håll framkalla opposition, men enhvar. som gör sig möda att litet djupare intränga i deras stämning, skall helt visst snart medgifva, att exempelvis en sådan bild som » Den sista solglimten » gömmer både lint naturstudium och verklig poesi. Bland de öfriga utställarne kunna vi endast i stor korthet omnämna de ej synnerligen talrika kvinnliga namnen. Det är i synnerhet på porträttmåleriets område dessa utmärka sig. Den erkända konstnärinnans plats bibehåller Hildegard Thorell: hennes porträttbild » Modersglädje » — artisten J. Kulles unga fru med sitt späda barn — är af utsökt behag. Om Kerstin Cardon tala - vi utförligt på annat båll i detta n:r. Fanny Bråte, Aoa Lagercrantz, Hanna Pauli, Lilg Wrangel utställa alla goda porträtt, och Fanny Hjelms miniatyrporträtt på elfenben äro verkliga små pärlor inom denna graciösa, nu så föga odlade genre. Anna Billing och Anna. Boberg möta med landskap i akvarell, Anna Norsteilt med vackra blomsterstycken och Emma Toll med stilleben och genre. » Konstnärsförbundets » samtidiga utställning en trappa upp i huset bredvid måste väl närmast betraktas som den yttersta vänsterns demonstration, och impressionism, symbolism och all slags modernism iira här fester, hvilka delvis nästan slå öfver till orgier, ägnade att i hög grad förbluffa mera konservativa sinnen.