Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Prat, Utdr, d, .t? D*c. sfat, *1:0 Af Herr Brovallius^ angående föreslagne /öraodTingar uti Kongl, Förordningen af den eg. 5 emot oloflig in »eller utförsel af varor, jemte det yttrande Hére Arosenius i ämnet afgifvit; och sato Af Herr Bergelin, angående arhets D, Remitterades följande Memorial till Allmänna Besvärsoch Oeconoraie - Utskottet. i;o Af Herr Kleman, om förhöjning uti Skjuts» legan för Rikets Städer, 2:o Af densamme, angående förbud emot Kopparslagare-handtverkets idkande på landet, 3:o Af Herr Valley, angående tiden, hvarunder helfrihets-bref å fartyg må gälla, 4:0 Af densamme, angående förlängning af tiden, hvarunder nu föreskrifven Examen för Burskaps vinnande såsom Coopvaerdie-Skeppare sn£ enses tillräcklig, uti hvilken Fröt, Utdr, ä, x? Det, 183g. 241 hvilken Molien Herrar Leffler och Donner sig förenat; 5:» Af Herr Gezelius om Begrafningsplatsen G;o Af, Herr Lundman, angående skyldighet för husegare i Stad i allmänhet, att?iika med Borgerskapet, deltaga i ali Stadens tunga; 7:0 Af densamme, angående arbets • folks skyldighet att förse sig med årstjenst m. m, 8 0 Af densamme, angående vilkoren för å handtverkeri er Burskaps.sökandes frägd: uti hvilken Motion Herr Mattson sig förenat; 9:0 Af Herr Alund, angående Lindesbergs Stad* begäran, att årligen omkring den So April få halia en Marknad; jo;o Af Herr Mattson, om upphörande af FrimaTknader för Hofva; 11:0
Landtm, förklarade målet hvilande på bordet, och R. o. Ad/beslöt att det skulle ställas främst på föredragn.listan till nästa Lördag. Likaledes beslöt R. o. Ad., alt BancoUtsk:s den 7 dennes på bordet lagda utlåt, N:o ilo öfver en väckt motion om användande af bankens, enl. iS3g års bokslut, utöfver grundfonden erhållna räntevinst och capital-öfverskott, skulle, såsom beroende af mern. N:o 10g, äfven hvila och sättas på föredragn.listan näst efter sistnämnda memorial. Ånyo föredrogs BancoUtsk:s den 7 dennes på bordet lagda mern. N:o 111, med förslag lill sammanjemkning af RiksStins beslut i anledn. af Ulsk:s betänk. N:o 36 och utlåt. Hr von Hartmansdorff, A u g.: Den inbjudning, som göres till R. o. Ad., är af följande lydelse; ”Bancofullmäktige berättigas på räkningen '”Obestämda supplement a r - s t a te n’’ disponera ett arfvode af högst 3oo r:dr b:co årligen, att användas såsom ersättning till den person uti banken, som, uppå bancosecreterarens hemställan, blifver af bancofullmäktige förordnad alt vid räkenskaps-göromålen inom bancofullmäktiges expedition secreteraren bi - 64 Den 16 November e. m. träda.” Jag afstyrker att antaga en sådan inbjudning och ett sådant stadgande, hvarigenom bancofullmäktige skulle betagas rättigheten att, oberoende af bancosecreterarens hemställan, välja den person de för ändamålet funno tjenligast. Jag hemställer således, alt R. o. Ad. måtte vidblifva sitt förut fattade beslut och godkänna voter:s-propos:n. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade antaga den af BancoUtsk. gjorda inbjudning. Ropades starka nej, blandade med ja. Hr Frill. o. Landtm, förklarade det han trott sig finna, att nej öfverröstat ja.
RIER INOM RIKET, I BADINRÄTTNINGAR, SKOLOR, LASARETT OCH ANDRA ALLMÄNNA INRÄTTNINGAR DENNA BALSAM BORTTAGER FINNAR, FRÄKNAR, SAMT PÅ FLERE JÄRNVÄGAR OCH ÅNGBÅTAR OCH LEFVERFLÄCKAR, SOLBRÄNNA, NÄSRODNAD, PORI HVARJE KÖK DÄR RENLIGHET UPPSKATTAS. INOM MASKAR OCH ANDRA HUDÅKOMMOR. VERKSTÄDER OCH FABRIKER HAR DET BLIFVIT MYCBESTRYKES T. EX. OM AFTONEN ANSIKTET ELLER KET OMTYCKT SÅSOM VARANDE SÄRDELES FÖRTRÄFFLIGT TILL HAND TVÄTTNING. TILL SALU HOS ALLA ANDRA HUDSTÄLLEN MED DENNA BJÖRKBALSAM, SÅ AFSKILJA SIG FÖLJANDE MORGON NÄSTAN OMÄRKDIVERSEHANDLARE I RIKET. ENDE TILLVERKARE KRAFT-TVÅL-FATORIKEN, JÖNKÖPING. LIGA FJÄLL AF HUDEN, HVILKEN DÄRIGENOM BLIFVER BLÄNDANDE HVIT OCH MYCKET FIN. ETT KRUS BALSAM KOSTAR 3: 50. DEN DÄRTILL HÖRANDE OPO-POMADA OCH BENZOES-TVÅL SÄLJES Ä 1 KR. PR ST. ELLER 5: 50 SATSEN. DETTA UTMÄRKTA MEDEL, HVARIGENOM DE SVÅ- MED HVARJE KRUS FÖLJER BRUKSANVISNING RASTE LIKTORNAR INOM TRENNE DAGAR UPPLÖSAS JÄMTE FLERE INTYG AF KÄNDE, FRAMSTÅENDE LÄ- OCH BORTTAGAS, FORSÄLJES Å 1 KR. PR SATS I KARE OM DESS UTMÄRKTA OCH VÄLGÖRANDE EGENSTOCKHOLM ENDAST HOS C.
Majit måtte af Rikets Ständer i nåder äska ett kreditiv af Etthundra Femtio TuSen riksdaler banko', att i mån af behof till dessa Utgifters bestridande anlitas. Och behägade Kongl. Majit, Uppå stats-rådets öfrige ledamöters Underdåniga tillstyrkande, denna departefnents-chefens underdåniga hemställan i nåder gilla och bifalla. Härefter Uppläste dépärtements-chefen till justering ett, i enlighet med nu fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majits nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott i förevarande ämne 5 hvilket förslag $ sådant det finnes detta protokoll bilagdt, Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 79. 3 Kongl. Majit fann godt, jemväl uppå stats-rådets underdåniga hemställan, i nåder gilla, med befallning, att, i öfverensstämmelse dermed, nådig skrif, velse till Rikets Ständers Statsutskott skulle under denna dag expedieras. Ex protocollo ./. Ax. Torenstedt. Ank. till Exp.-utsk. den 6 April, kl. 10 f. m. Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer om val af ett hemligt Utskott; Gifven Stockholms Slott den 31 Mars 1848. Med anledning af nu för handen varande allmänna politiska förhållanden och i öfverensstämmelse med 54 § regeringsformen samt 28 § riksdags-ordningen, äskar Kongl. Majit af Rikets Ständer, att ett hemligt Utskott må af dem utväljas. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. J. F. Fåhreeus. Utdrag af protokollet öfver civil-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i stats-rådet å Stockholms Slott den 31 Mars 1848. Närvarande:
» Men hvarifrån få den friska luften », hör jag läsaren misstroget utropa, och då jag ej vill bli honom svaret skyldig, påpekar jag den hänsyn till ventilation, som nu för tiden tages vid alla byggnadsföretag och är en borgen för, att luftvexlingen i rum kan försiggå tidt och ofta, och att således ingen behöfver lida brist på, hvad Skaparen så rikligen gifvit oss för helsans och kroppens sunda utveckling. D å jag talat om hushållning med tiden, har jag tänkt mig, att de från skolan lediga timmarne genom en ändamålsenligare indelning kunde befrämja huslighet, men troligt nog finna många mödrar en obillighet uti den fordran, att skolflickan äfven skall deltaga i hemmets arbete — » de ha så många lexor » heter det alltid. Men den kontroll, som flickskolorna nu mera äro underkastade, bannlyser ganska strängt öfveransträngning, så att äfven de medelmåttigt begåfvade lärjungarna, hviika vanligtvis utgöra det största antalet, kunna ha god tid öfrig för litet » stök » i hemmet. A l l a veta vi, att vanans makt har ett ofantligt välde öfver oss, och det vore derför nödvändigt att vänja äfven den ännu ej vuxna flickan vid en sysselsättning, som kunde inge henne håg och sinne för huslighet, lära henne inse, att hon är behöflig i hemmet, att hon kunde underlätta en moders trägna och mången gång tunga omsorger, och att hon kunde bespara löräldrarne mången utgift. Till hvilken stor nytta skola ej dessa mångfaldiga bestyr blifva för den unga qvinnan vid den ålder, då de öfversvallande känslorna leda hennes fantasi in på områden, som, i strid med det alldagliga lifvets företeelser, göra henne svärmisk, opraktisk och stundom nöjeslysten utan all måtta. Det vore önskligt, att de » dåliga tiderna » gåfve uppslaget till något godt, och att man i tidsandan, som aldrig undgår att trycka sin stämpel på det uppväxande slägtet, spårade större tendens till huslig verksamhet.
Banco-Utskottet, som anser, aft, efter de Beslut, som vid nuvarande Riksdag blifvit vidtagna, Sedlar, ställde på en Myntsort, hvilken från längre tider tillbaka för det mesta upphört att användas i allmänna och enskilda liqvider, i ke böra för en längre obestämd tid i omlopp bibehållas, samt äfven funnit bidragande, ej mindre till ökad säkerhet för Banken, än till förenklande af dess bokföring och vinnande af behöfligt utrymme, att ifrågavarande slags Sedlar blifva, ju förr desto hellre, infriade, på det Dalers-räkningen må kunna alldeles afslutas och upphöra samt anstalter vidtagas om en mängd hittills förvarade äldre verificationers annullering, får, på sådan grund, hos Rikets Ständer vördsamt tillstyrka: att underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t må göras om utfärdande af en Kungörelse, sorn utsätter en tid af Fem år, under hvilken Bankens alla på Daler Kopparmynt utgifna Sedlar kunna till Kronans Uppbörd emottagas, samt derjemte bestämmer en praescriptionstid af 10 år, räknad från den dag Kungörelsen utfärdas, såsom den termin, efter hvars förlopp omförmälde Sedlar af Banken icke vidare inlösas. Och Banco-Utsk:t Memorial, N:o n4- .§ Och, i händelse detta Utskottets tillstyrkande bifalles, torde Rikets Ständer tillika Tinlia lämpligt anhålla om Nådig Föreskrift till vederbörande, att den Kungörelse, som 1 sådant afseende kommer att utFärdas, må Varda årligen i allmänna Tidningarne inFörd samt minst tvänne gånger hvarje år från Predikstolarne i Rikets Kyrkor uppläst. Hvilket allt Rikets Högloflige Stätt* ders upplysta pröfning underställes. Ank. till Éxp. Utsk. ii Febr. iSjö* Betänkande, angående Brandförsäkring för de Hus i Städerhe utom Stock holnij hvilka 3 vid ny af BcmcoUtskottetföreslagen utlåning utaf ingående Capital - af betalningar , emot pant af Fastighet kunnct komma att i Banken helänäs.
Lsntrollenaf detta waru wärde knnde wid Tulle.» utrönas, der Lots och Dak afgifren erlägges. — Skulle Rikfens Gränder bifalla jIlfkortets önskan, atc denna anmärkning äfwen tili Rong!. Mast öfwerlämnas lärer Longl. Maj:t i Näder draga försorg, att en Lomitee tillförordnas, fom kunde fä. Den 7 December. zrz upgifwa project kill en sadan förbättring r ben öfwerklagade Läefalrningen. Wid första päseendet skulle wäl tyckas, som Utstott.tö Färstug i denna del icke saknade någon anledning, men tvid sakens närmare mredande lärer det icke kunna anlagas,hwilket jag här nedanföre får ådagalägga. Om waru wärdén stola utgöra grunden för beräknandet af Lots umgälder, sa mäste nödwändigt förutsättas, att alla waror, som pä kölar sörås frän en lill en annan ort, stola kunna till deras rälta och sanna wärde upstaltas och bestämmas. Det är en kand sanning, att en wara stiger och faller i priset, alt efter som den är pä asyrtrings orten mer eller mindre begärlig och den quantitet, som deras kan wara att tillgä. Det är ock likaledes kändt, alt en wårås wärde ej ar eller någonsin kunnat genom taxor bestämmas, ty pä produetionS stället stall den altid gälla mindre än wid aflastningöorken, hwilkec mäste sä wara, sä wida afsändaren eller säljaren, stall fa sin kostnad ersatt, och desiutom njuta en stälig winst för sin risque och möda.
Nyssnämnda summa 320,000 R:dr hafva emellertid Rikets Ständer funnit böra ökas med det belopp, 00,000 R:dr, som ansetts erforderligt för anbringande af värmeledning, och, på grund häraf, för fullbordande af Nationalrnusei-byggnaden samt för verkställandet af den del utaf inredningen, som i sammanhang med det egentliga byggnadsarbetet bör utföras, anvisat en summa af 380,000 R:dr, alt under nästa slatsreglerings-period, i mån af behof, enligt E. K. Majlis disposition från Riksgäldskontoret utbetalas; och få Rikets Ständer derjemte i underdånighet anhålla, det E. K. Maj:t täcktes åt sakkunnige personer uppdraga, alt utarbeta fullständigt förslag i afseende å de återstående arbeten, sorn erfordras ej mindre för byggnadens inredning och försättande i fullständigt skick, än för samlingarnes inrymmande och omgifningarnes ordnande, samt att deröfver uppgöra noggranna kostnadsberäkningar, med iakttagande af all den sparsamhet, sem kan slå i förening med ett ändamålsenligt utförande af ifrågavarande arbeten. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 28 Oktober 1860. 244 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse i\:o i 99. N:o 199. hos Ridd. och Adeln den 27 Preste-Slåndet den 27 Borgare-Ståndet den 27 Bonde-Ståndet den 2» Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående de i 63 § Regeringsformen föreskri/na kreditiv-summor. (Stats-Ulsk:s Mern. N:o 216.) S. A. K.
JNär härtill kommer, att, till följd af ökad företagsamhet så väl vid jordbruket, som i andra riktningar, jemväl inom orten, arbetskraften blifvit mera behöflig och eftersökt, så måste ock arbetets värde eller arbetslönen stiga, hvilket derjemte har en naturlig och nödvändig grund i de stegrade priserna på alla lifsförnödenheter; och långt ifrån att betraktas såsom något ondt, måste denna höjning af arbetslönen anses god och önskvärd, så vida arbetaren vet att till sin nytta använda den ökade inkomsten. Ett vanligt karldagsverke under sommaren betalas från 24 skillingar till 40 skillingar. I städerna och deras grannskap gäller ett sådant ofta 1 Riksdaler och mången arbetare kan der förtjena ända till 2 Riksdaler banko oin dagen. Folket är i allmänhet fredligt och laglydigt, likasom det utmärker sig för sin idoghet och sparsamhet. I bredd med en bättre upplysning stiger äfven sedligheten, och ehuru de förseelser, som hafva sin grund i lättsinnighet, icke sällan förekomma, hafva dock de gröfre brotten betydligen minskats; hvilket ådagaläggés jemväl deraf, att då antalet af till verkställighet hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande inkomna utslag i brottmål år 1853 utgjorde 197, var detsamma år 1854 blott 140 och 1855 allenast 100. Detta förhållande, om det än till icke ringa del har sin grund i den lättare utvägen till bergning för den fattiga befolkningen, som ökade arbetstillfällen och förhöjda daglöner medfört, må dock äfven skrifvas på räkningen af en vaknad bättre anda och känsla för det rätta; och till denna samt aftagandet af fylleriet, en bland de främsta orsakerna till osedlighet och brott, har sednaste lagstiftningen angående, bränvins tillverkning och försäljning i märklig mån bidragit. Visserligen förekomma ännu rusiga personer, men bland landtbefolkningen sällan vid andra tillfällen än då städerna besökas; deremot det öfverdådiga supandet i hemmen samt vid auktioner och marknader nästan alldeles upphört och, i följd deraf, de fridstörande och våldsamma uppträden, sorn vid dessa sednare förr voro ganska vanliga, numera sällan inträffa.
Uti sällande taxa, som under hufvudrubriken Kaffe innehåller en „ „ .. , . , .. ... T, rr ' i, i i , KatTe-suregat afdelning .brändt, och alla tili Katte-surrogat användbara brända växter5 cichorierot med 6 sk. införsels-tull samt för Cichorierot bestämmer 1 sk. införsels-tull per skålpund, hade Utskottet i dessa hänseenden föreslagit följande förändringar: att under Kaffe skulle upptagas ”brändt eller malet” med 4 sk. införsels-tull; att införsels-tullen å Cichorie-rot skulle nedsättas till 8 rst. skålpundet, och att under Cichorierot skulle införas denna rubrik: brandf malen eller beredd och andra till kaffe-surrogat andvändbara brända växtdelar med 2 sk. införsels-tull per skålpund, äfvensom att Kaffe-surrogater skulle i noten upptagas med hänvisning till Cichorierot. Detta Utskottets förslag har Bonde-ståndet helt och hållet samt Preste-ståndet, hvad angår sjelfva redaktionen, godkänt; hvaremot sistnämnde Stånd bibehållit nu gällande tullafgifter. Bidderskapet och Adeln har i dessa hänseenden vid bl i fvi t gällande taxa, hvilken ock Borgare-ståndet i fråga om redaktionen lemnat oförändrad. Införsels-tullen å ”brändt kaffe och alla till kaffe-surogat användbara brända växter” har Borgare-ståndet nedsatt till 4 sk. och å Cichorierot, lika med Utskottets förslag, till 8 r:st skålpundet. Då sålunda, i afseende å redaktionen, 2 Stånd stannat emot 2, lärer frågan om förändring derutinnan i den nion tull-afgifiernas belopp deraf icke äro beroende, böra förfalla och ordet ”växter, ’5 i hvars ställe Utskottet föreslagit ordet växtdelar, följaktligen qvarstå.
S. D. Efter skedd föredragning remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet följande motioner: l:o Af Ola Mänsson från Skåne, om förändring i sättet för Presterskapets aflönande medelst konventioners tillvägahringande; äfvensom i anledning af berörde motion afgifna yttranden; 2:o Per Nilsson i Espö från Malmöhus län, att tjensteman, som vinner anställning vid Kongl. Maj:ts hof, skall frånträda sin lön såsom civileller militärtjensteman; samt i anledning deraf algifne yttranden; 3:o Johannes Andersson från Elfsborgs län, om sammandrag af äldre och nyare författningar, rörande aflöning för Presterskap och Klockare i församlingar, hvarest konvention icke blifvit upprättad; Prot.-Uldrag den 29 November 1856. 61 l:o Anders Olsson från Jemtlands län, om indragning af Kronofogdetjensten i Herjeådalens fögderi och göromålens öfverflyttande pä Kronofogden i Södra Jemtlands fögderi; 5:o Daniel Danielsson från Jönköpings län, om nämndemäns befrielse från reservskjuts-skyldighet och i anledning af berörde motion afgilne yttranden; 6:o Per Matisson från Wester-Norrlands län, angående truppers fortskalfande sjöledes och i anledning deraf meddelade yttranden; 7:o Nils Hansson från Christianstads län, om indragning af 9 biskopsembeten, äfvensom i anledning af berörde motion afgifne yttranden; 8:o Olof Olsson i Slängserud från Wermlands län, om upphäfvande af 84 § i Kongl. Förordningen den 6 September 1842, angående truppers och persedlars fortskaffande; 9:o Olof Olsson i Olebyn från Wermlands län, om ändring i tiden för vägbesigtningars hållande; och 10:o Carl Dahlgren från Elfsborgs län, om ändring i 1853 års Kongl. Förordning, angående Fattigvården i Riket. Den 29 November. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Konstitutions-Utskottet:
Majit vill icke dölja för Rikets Ständer , att det varit med bekymmer , som Kongl. Maj:t erfarit, att Götha Canal - Den 17 Juli. 15 33 Canal-arbete, om det skulle med erforderlig skyndsamhet fortsättas, fordrade ett låne-biträde af ungefärligen Två Millioner Atta Hundrade Tusende (2,800,000) B:dr' uti en tid, då känningen af det öfverståndna krigstillståndet och deraf uppkommande mångfaldiga behof, dels uttömt tillgångarna, dels föreskref den noggrannaste sparsamhet i afseende på de ännu återstående. Men då Kongl. Majit tillika tagit i betraktande den skada som för Biket skulle uppkomma , om ett arbete af denna omfattning, sedan det vöre så vitla utfördt, skulle nu på en gang inställas eller uppskjutas, samt derjemte erinrat Sig att det har ett af Bikets Ständer erkändt redbart och allmänt nyttigt ändamål; att dess följder för den inhemska Näringsfliten, äfvensom för att göra Sjöfarten imellan båda håfven oberoende af Politiska hvälfningar, äro af en oberäknelig betydenhet, och att i mån arbetet fortgår skall det medföra nya fördelar, hvilka allt mer och mer skola ersätta kostnaderna; har Kongl. Maj:t icke tvekat att till Bikserts Ständers behjertande och understöd framställa ett ämne, hvarvid de erforderliga biträden blifva så mycket mindre kännbara, som de skola blott efter hand utgå och endast begäras att, fördelade på flera år, utgöras i mån som arbetet framskrider. Dervid lärer också komma i betraktande att Bolaget, i anledning af de i följe af allmänna ställningen lidna förluster och gjorda uppoffringar, synes hafva att af det Allmänna vänta någon ersättning. Imellertid önskade Kongl. Maj:t, att Biksens Ständer måtte sjelfva med full sak känne - 1534 Den 17 Juli» kännedom kunna döma om ämnet och att till den ändan .de ma te ingå i en fullständig un» dersökning så väl i anseende till de uppgjorde beräkningar för hellof ven, som i anseende till Verkets beskaffenhet och fo tgång. Kgl. Majit gör
Betänkande, i anledning af väckta förslag, att den Heliga Nattvarden må kunna omedelbart efter skriftermålet, före den allmänna Gudstjensten, utdelas. Den ordning i nu gällande Handbok, enligt hvilken utdelandet af Herrans Nattvard förekommer först efter predikan och utgör slutet af den allmänna HögmessoGudstjensten, är grundad på häfdvunnen sed, hvilken är af samma ålder sorn den Christna kyrkan sjelf. Denna ordning, efter hvilken hela vår nuvarande Högmessoliturgi är afpassad, är ock gemensam för alla Christna samfund, och hos oss har densamma blifvit positivt bestämd uti Kyrkolagens 11 Kap. 10 §, deri nemligen stadgas: »När presten, efter förrättad predikan, har sjungit eller, om tiden så fordrar, läst Instiktelse-orden för alteret, klädd uti vanlig skrud och prydnad, så skall han med all vördning handtera de helgade Håfvor och noga tillse, att Communicanterne blifva deraf delaktige o. s. v.» I fordna tider lärer denna akt icke hafva upptagit så lång tid som i våra dagar; den förekom deremot oftare, så att det hörde till undantagen, om på någon Söndag Herrans Nattvard icke begicks. I sednare tider har åter den vanan, isynnerhet på landsbygden i vissa trakter af riket, alltmera utbildat sig att företrädesvis å vissa Söneller Helgedagär begå Nattvarden; hvaremot dess utdelande på många Söndagar alldeles icke förekommer. En följd deraf har naturligtvis blifvit, att, under det Gudstjensten den ena dagen räcker endast en jemförelsevis kort stund, densamma deremot en annan dag, för det stora antalets skull af tillströmmande Nattvardsgäster, får en utdrägt, som icke allenast Bih. till R. St.
Hr Rosenblad, Eberhard Mathias, med 6 röster. 8:de Bänkm:s Afd. JH 354. Frih. Fock, Frans Willielm Rein hold, med 12 röster, och JH 358. Frih. Lagerbring, Fnllm. Frih. Frih. Nordenskjöld, Fullm. Frih. Fleetwood, Georg Miles, med 9 röster, och JH 1. Hr Liljehöök af Fårdala, Carl Berthild, med 10 röster. 10:de Bänkm:s Afd. JH 90. Hr Drake af Hagelsrum, Erik, med 5 röster, och JH 105. Hr Falkenberg till Bålby, Fullm. Gr. Falkenberg, Carl Adam, med 6 röster. H:le Bänkm:s Afd. .4? 130. Hr Munck af Fulkila, Claés Johan, med 6 röster, och JH 223. Hr Stråle af Sjöared, Fullm. Hr Tham, Casper Wolrath, med 5 röster. i 2 :le Bänkm:s Afd. JH 456. Hr Aminoff, Johan Fredrik, och JH 478. Hr Printzensköld, Carl, hvardera med 6 röster. ■13:de Bänkm.-s Afd. JH 494. Hr Croneborg, Fullm. Frih. Stiernstedt, Johan Wilhelm, med 5 röster, och .4s 645. Hr Möllersvärd, Carl Henrik, med 6 röster. / 3:de Bä/ikm:s Afd. JH 929. Hr Grönhagen, Fullm. Hr von Hartmansdorff, August Edvard, och JH 1912. A. Hr Nordensköld, Fullm. Hr Virgin, Christian Adolf, hvardera med 8 röster. !S:de Bänkm:s Afd. JH 1038. Hr Bogeman, Carl Adolf, och JH 1055.
Städernas vågoch kaj-afgifter, i anledning af väckta motioner dels om upphörande af dylika afgilter såsom särskilda utgiftsposter, samt dels om upphäfvande af föreskrifterna rörande tullstämpling af från utrikes orter ankommande varor: B. V. 609; VI. 4, A. 4. Städsel och lega af jord på landet, i anledning af väckt motion om ändring af Kongl. Förordningen den 13 Juni 1800 angående —: B. VI. 392, 441, A. 441; E. VII. 93. Stämnings delgifvande åt byalag, i anledning af väckt motion om sättet derför: B. V. 610; VI. 4, 19, A. 19, E. 57. Stämpel, angående fullmakters, konstitutorialers m. (1. handlin - — s — 285 gars befrielse från —; motion af Grefve Malcolm Walter Hamilton: se Motioner. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 23 April f. m. 301 damålsenligt, så tror jag att man snart, t. o. m. inom ett par år, skali fä erfara, att rörelsen ökat sig betydligt mot förr. Dermed vill jag icke hafva sagt att våra jernvägar skola gifva så särdeles lysande resulta ter; men jag tror icke att man, på grund af de första årens erfarenhet, kan bedöma den framdeles blifvande större eller mindre inkomsten. På sätt jag förut nämnt, anhåller jag om Hr Grins o. Landtmis propos. på bifall till den nu föredragna punkten. Gr. Hamilton, Henning: I likhet med den siste värde talaren, tror jag visserligen icke att jernvägarne, åtminstone under en längre följd af år, komma att förete några särdeles lysande resultater; och jag anser, att om R St;r vid denna riksdag våga åtaga sig den ganska betydliga utgift, som för ifrågavide ändamål är af K. M. föreslagen det likväl blir skäl att framdeles t i II vagagå med något mer långsamhet, så att någon erfarenhet i detta hänseende må itunna vinnas, innan Staten för dessa anläggningar ikläder sig alltför stora skulder.