Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sienes mader 327 tunnland, hvilka äro under pågående odling. Den egentliga sädesbygden, särdeles inom Dalsland, är i det närmaste helt och hållet uppodlad; dock skulle ungefär 2000 tunnland kunna vinnas genom Hästefjordens sänkning inom Frändefors socken af Sundals härad. Uti Wedbo härad uppgifvas 1600 tunnland såsom odlingsbara genom sänkning af Steneby och Starlanda elfvar. Hästar införas till hela Westgöta-andelen af länet, hvaremot Dalsland uppföder sådana i det närmaste till ortens hellof. Boskapskreatur afyttras från Kinds, en del af Redvägs, Gåsene, Kullings, Ale och Wäne härader, dock till föga betydande belopp. Inom södra delen af länet anses dock boskapsafvel i allmänhet jemnt fylla den årliga afgången. Dalsland åter uppgifves afyttra boskap från de flesta socknar. Ladugårdsprodukter, isynnerhet ost och smör, säljas hufvudsakligen från Dalsland samt Wäne, Bjärke. Flundre, Ale och Wädtle härader; äfvensom ett ringa belopp från en och annan socken inom de öfrige häraderne. Skaraborgs Lav. Länet, hvars största del utgöres af slättlandet emellan de höjder, som följa sjön Wetterns vestra strand och Wenern, producerar spannmål betydligt öfver dess konsumtion. Dock är detta icke förhållandet i sydöstra hörnet vid gränsen mot Jönköpings län samt på en smalare sträcka från sjön Wikens omgifningar till Wermlandsgränsen och Skagern på Tivedens södra sluttning, hvarest produktionen jemt är tillräcklig för det egna behofvet. Endast den del, som ligger emellan sjön Uuden och Nerikes gräns behöfver någon mindre tillförsel af spannmål. Spannmålen afyttras hufvudsakligen på Göteborg, södra delen af Elfsborgs län och W ermland. Den egentliga slättbygden är redan till större delen odlad, men omkring Billingen på Falbygden i Ilöjentorps och Wartofta fögderier återstå betydliga vidder af fruktbar jord att upptaga och odla.
St ände t j som redan förut bifallit Betänkandet N:o 54, den 4 dennes funnit för godt alt jemväl gilla de af Utskotten, uti Utlåtandet N:o 71, dervid gjorda förändringar, samt derjemte beslutit ett ytterligare tillägg till det af Utskotten, under 4;de Artikeln föreslagna, hvarigenom detsamma skulle erhålla följande lydelse: ”Husbonde vare pligtig att, vid Legohjons ”flyttning ur hans tjenst, utfärda och hjo”net tillställa ett särskilt betyg öfver dess ”förhållande ifrån den tid orlofssedel gafs ”och till fly ttningsdagen, hvilket betyg jemte ”orlofssedel» bör inför Presterskapet, vid ”flyttnings-attestens uttagande, uppvisas;” att BorgareStåndet den 28 sistlidne December gillat Betänkandet N:o 54, med förändringar och tillägg, enligt Utlåtandet N:o 7 r, dock med följande undantag: 1:0 att med ogillande af hvad Utskotten, angående Handelsbetjenters, llandtverksGesällers och Lärlingars ställande under TjenstehjonsStadgan, sig utlåtit, Ståndet förblifvit vid sitt förut derom fattade beslut, så alt förhållanden emellan dels Handlande och Handelsbetjente, dels Handtverksmästare och Gesäller samt Lärlingar icke böra i Legostadgan intagas; 2:0 alt, i följd af detta be - Den 20 J a n u a r i i f. m. 35 slut, Ståndet ansett frågan om Contract emellan dels Handlande och Ilandelsbeljente, dcds Handtverksmästare samt Gesäller och Lärlingar förfalla; och 3:o att, hvad Fabriks-, Murareoch Timmermans-aibetare beträffar, Ståndet funnit dem, om de äro lill Gesäller eller Lärlingar i yrket antagne, innefattas under Ståndets beslut om IlandtverksGesäller och Lärlingar i allmänhet, hvaremot de Fabriks-, Murareoch Timmermans-arbetare, hvilka icke äro Gesäller och Lärlingar, voro alt anse, såsom under LegoStadgan ställde; samt att BondeStundet den 3o sistlidne
Här är baron** och baron** och baron**, som för sig och familjer redan tingat alla rummen. Och i Arboga för övrigt ... ja, hör sig om, min bästa herre ... jag tvivlar storligen; ty marknaden i ... hmhm ... har gjort ett fasligt sammanlopp. Nå, jag nöjer mig med blott ett enda rum (jag själv kan sova på någon skulle, tänkte han): men snyggt, vackert. Det kan gärna få vara litet. Var så god; lika mycket vad det kostar. Har frun något enstaka rum över, Annette? sade värden och såg åt sidan i en sidokammare. Det är några förbannat vidlyftiga friherrar, som okaperat oss helt och hållet, vi har annars lokaler nog men de hör till ortens noblesseri, och därför ser herrn ... Nej, svarade Annette, finns inte. Men jag måste ta mig sju tusan ha ett rum, sade sergeanten beslutsamt och gick själv dit in. Behövs blott en säng. Det är omöjligt att inte sådant skall finnas i ett så stort, rymligt och vackert hotell, som här. Jag har varit i Arboga förut och vet, att en lång gång utmed gården leder till tusentals rum härinne. Nånå, bästa herre, sade en liten kort rulta i mössa, husets värdinna. Gå, Annette, längst bort in i gången, och se om min egen kammare kan skräpas i ordning. I nödens stund får jag väl lämna min egen ro i sticket. Annette och serganten gick. Han fann ett ganska hyggligt, stort rum, gav sitt bifall och vände tillbaka. Knappt återkommen i porten, mötte han Sara och bärarna. Han visade dem vägen uppför trappan, som ledde till den långa gången, belagd med bräder, och vilken, lik ett loft eller arkad, sträckte sig längs efter våningen. Sara hade genom gåendet blivit munter igen och fått den friskaste färg; men vilken åter snabbt överdrogs av en harmsen sky vid bärarens artiga anmaning: Gå före, söta fru! Hon tog dock snart åter på sig sin rätta uppsyn, och åtföljd av Albert och Annette trädde hon in i den anvisade kammaren, den hon fann förträfflig. Flinkt och glatt ordnade hon deras saker därinne mot ena väggen. Bärarna betalades och avfärdades.
Hvadan han ock inser, att äkta Historia och äkta Philosophi städse förhålla sig inbördes såsom Mathia och Mathesis, d. ä. såsom Datum och Ratum, Tale och Tantum, Förnimmelse och Förnuft; – det Förnuft nämligen, som är medvetandet af den graduella all-continuitetens urmått (Archimetron), genom en totalblick, hvars all-visshet bekräftar sig såsom philosophisk medelst den all-uppmätning, som är denna visshets theori, och den all-tillmätning eller all-anpassning, som är dess praktiska sida. Öfverallt förblifver härvid ”quantum dati”? den vetenskapliga principal-frågan; och ”vide quantum”! den vetenskapliga principal-regeln. Genom en så inrättad forskning utrönes: att all Materia (så vidt verklig) är bestämd Form 205; att all Form (så vidt verklig) är bestämd Gestalt af Totalitet (nämligen af allt Väsendes, all Materias, eller samtliga Formernes); att all Idee (så vidt verklig) är bestämdt Minimum af Form, – men ett Minimum, hvarest dennas Maximum innefattas eller inneslutes 206. Men deraf inses ock, att Philosophiens sanna princip, såsom en realt ideal, består i sjelfva harmonien af det lefvande Hela, och icke i blotta ideen deraf. Likväl, och emedan den verkliga ideen är tankans skådebild eller contour-teckning af ett verkligt Maximum: så gifves det en Ideernas idee, eller (i praktisk hänsigt) ett idealernas ideal; som är det eviga Enas Allt, ej endast i en möjlig föreställning, utan i en verklig framställning af alla de momenter, medelst hvilka det Enas Allt utgör det Hela. Detta Hela, såsom ett och odelbart, är det enda sannt vetenskapliga grundbegreppet; hvilket, såsom utveckladt till system, blir den gudomliga visheten återspeglad i mensklig. Det Hela har inga delar: men det har grader, intensiva och extensiva, såsom momenter af sin uppenbarade allförmåga. Det högsta uttrycket af dess Maximum är det högsta uttrycket af den Gud, hvars fulla uppenbarelse det Hela ämnats vara.
» V i d sådana tillfällen fann ock herr B e r g, att hennes bruna ögon kunde skänka varma blickar, o c h han tänkte i n o m ' sig, att hon dock såg riktigt ung ut. H o n var j u ej heller så gammal, knappast äldre än han! Sä nalkades den stora dagen, som skulle skåda hans R e b o l l e d o. I veckor, ja, månader förut hade de motsett den med den yttersta spänning; segervisshet fattades visserligen ingendera utaf dem, men det var ändock något rysligt irriterande detta att behöfva räkna sig fram genom minuter o c h timmar till afgörandets stund. När de nu råkades, hade de ej vidare vare sig sinne eller tid för något annat tal än det, som direkt rörde sig o m den förestående debuten. D e n trånga, halfmörka butiken genljöd under alla tider af dagen af Rebolledos stämband, som våldsamt gymnastiserades genom alla tonarter o c h register, medan ungarne från trakten gapande skockade sig utanför dörren o c h den lilla enkan andäktigt vid disken följde med i sin textbok. T y nu hade han ej längre sinneslugn att en minut öfva sig i ensamheten på sitt r u m; hennes deltagande närvaro b l e f ett nödvändigt behof, som dref dem allt oftare tillsamman. Köket. Wlorotsallad. Tvätten. Användning af b o r a x. Bekymrad mor. Svea. H. B. mat Vera. Aklris. Svar. Gammal fru. utvändigt, använder jag putspomada, s o m inIlypnot. e r h ä r o m. En orolig moder. qväll sex dagar svafvel o c h Ijära o c h skiradt isler N:o 9 9. Erfaren husmor. d y].) m. ), utom K R O N O R och 35 kronor. Mätt att deltaga i pHsiäflingen HAFVA endast Å Skandinavisk Modetidning TILL ÅRETS SLUT.
Hvad beträffar skillnaden i prisen emellan de begge vid Motala och hos Hr Owen beställda ångmachiner, skall en snar framtid, då mnchinerierna blifva färdiga, bäst skilja tvisten derom. Min opinion är redan bestämd, att icke någon misshushållning skett genom del högre pris, man betalar för det vid Motala beställda. Då jag såsom Revisor förliden höst besökte Motala, hade jag tillfälle att lill dess särskilda delar bese och undersöka den derstädes under arbete varande flottans ångmachin, och jag kan försäkra, att arbetet är af en förträfflighet, att det står till och med framföre machinen på det annars så mycket omtalade och utropade Ryska ångfartyget Hercules. Jag vill visst icke nedsätta Hr Owens arbete, som, åstadkommet utan några synnerliga tillgångar att börja med, gör honom mycken heder; men med Motala verkstads torde det icke, efter min öfvertygelse, tåla jemnförelse. Frih. Lagerbjelke har, till bevis af Motala verkstads obeliöflighet, åberopat 2:ne andra verkstäder, som skulle, hvar för sig, ersätta Motala. Nyköpings factori är först åberopadt. Frih. har likväl tillagt, att Nyköping framdeles lärer blifva i tillfälle att förfärdiga större ångmachiner. Må det då tillåtas mig uppskjuta mitt yttrande i detta afseende, till dess denna framtid inträffar. Hvad åter beträffar Strömma fabrik vid Carlshamn, har jag i sommar besökt och, till följd af en utaf ägarnes godhet, varit i tillfälle alt noga bese denna fabrik. Jag skall i korthet redogöra för densamma, så vidt mitt minne tillåter. Deli är anlagd och beräknad för inrättandet af ett bomullsspinneri. I Carlshamn funnos nemligen en mängd fattiga, som saknade sysselsättning och föda. Atta patriotiska och förmögna invånare i staden öfverenskommo då att anlägga ett bomullsspinneri. En person afreste till England, för att anskaffa det nödiga machineriet. Men som dylika machinerier ej få Den 3 Mars f. m. eler exporteras, hade man nödsakats smugla ut det och således betala en öfverdrifvet hög assurancesumma.
Majst angående Skats-merkets tillstäny och behof, af den z sistledne Jalii, uttryckeligen innehäller, att, för stal som der anförde blifwit, till, bestridande af wiste ber upräknade utgifter, Riksens Ständer icke funnit annan rttwäg, an att förordna, det alla blifwande öfwerflykt pä Staiswerkets enflil1a, sä mäk jiändiga, som under namn af bewillning inflytande inkomster mätte, jemst aila besparingar pä Statens hufwndtitlar mNL, öfwerlämnas, lill Kongl, Majus nädiga disposition, sä har jag för Min tzel ansett dek af Bewitlnings-Utfloltet föreslagna mil ror wid Sjö-Tulls laxans öfwerflende och reglerande^ icke lunna förenäs med hmad Riksens Släu Den Z Augusti. 519 der redan uti osman omförmäldke underdåniga ffrifwclse beflutat och förordnat, samt derföre fö» behållit mig, att wid ärendes företagande hos Högloft. Ridderstapet och Adeln, fä denna min särflilte mening närmare utreda och förklara. Wid begagnandet af denna rättighet, och för att wisa det, efter mitt omdöme Bewillnings-Mflottets ofwannämnde hemställan icke star tillsammans med Riksens Ständers nyfinämnde bcflur, torde det wara nödigt närmare ukreda af hwit.a anledningar och grunder, detsamma tillkommit.
Att doppa rå potatis i pulfvriserad skursten är nämligen ett utmärkt bra sätt att ögonblickligen skura anlupna och fläckiga knifvar blanka. Man måste sedan torka dem med papper eller en linnelapp, och drar man dem derefter genom yllelappen, som upptagit litet skurpulfver i sig, så blifva de riktigt fina och blanka. Till gaffelskurning liar jag en egen ställning i form af en knif, hvars blad består af pressadt sämskskinn, och med hvilken man behändigt kan komma emellan » klorna ». Stenia. Efterrätter. Majsenapudding. J liter mjölk uppkokas. En rågad matsked majsenamjöl, ett ägg och helt litet, men god mjölk vispas till samman och afredes i den kokande mjölken. Socker och vanilj efter smak. Uppslås i en med matolja smord form för att kallna. Uppstjelpes, garneras med sylt och ätes med saftsås. Elsa. Äggkräm. 1 liter mjölk uppkokas med vanilj efter smak. 8 ägg, 2 skedar mjöl och 1 rågad sked socker sammanvispas och slås i den kokande mjölken under ständig vispning. Upphälles genast i geléskål och ställes att kallna. Garneras med sylt. Elsa. Toaletten. Utmärkt god aseptin. 8 ort kryddnejlikor blandas med \ kanna vatten, som är kokande, ställes derefter på varmt ställe en half dag, blandas sedan med 9 ort borsyra, som iblandas medan satsen är varm, 7 ort glycerin samt 5 droppar pepparmyntolja och silas sedan genom filtrerpapper. Medan satsen svalnar, bör den vara väl täckt. Fanny — g. Pomada, som befordrar hårväxten. Tag hampolja, hönsister och honung, lika mycket af hvardera, slå det i en glaserad stenkruka och låt det stå på lindrig eld att koka till en salfva, hvarunder det omröres med en träspade. Med denna salfva ingnides håret morgon och afton. Fanny — g. Tvätten. Ni har ett bordtäcke, en schal, klädning eller dylikt, som ni vill tvätta, men är rädd, att färgen skall gå ur. För att förekomma detta låter man plagget först ligga ett dygn i en lösning af 1 liter ättika och 4 liter vatten.
8:o khartering af contract gäde enDaft emellan famma kontrahenter, mern om contractet feDermera förnpaö od) Den betingaDe fumman DermiD förfjöjeé, jFaH Det, i mån Deraf, meD beläggningS>djarta förfeS. ■ 9:o Dm, miD hanDltngarS eller äFtenjFapSlpöningarö ajartertng, högre d)arta, ätt förefFcifmett är, af ettfFilD perfon frimilligt begagnas, ege åtal Derå ej rum. §♦ 4. 0m cfyartevmg af fattegango* faust anDra fFttftet o cl; h»anDlxngöi-. l:o 3 affeenDe på charterittg af rättegångS*jFrifter och anDra hanDlingar, h^ilFa miD ptbliFa 'SSerF, kmbetöftällen eller anDra SJtpnDigheter ingtfmaS eller uppmifaS, fftmt Domar, utjlag, refolutioner och anDra hänDlingar?, forn Derifrån utfärDaé, hänför aö Dejja <2Berf od) SlpnDigljeter till följanDe fejc afDelningar, nemligen: förfta 2lfDelmncjen. dpäraDö* bergötingé* och kämmerer ätter, ©täDerneé förmpnbare* hamrar, meD Det uti kongl. kungörelfen Den 12 ^December 1845, i affeenDe å ©tocfholmö ©taDS SujlttmOtolIegium och f örmpnbare>kammare, i viga fall ftaDgaDe unbantag, famt dpanDelö*, fabrik od) dDanbtverF^föreningar. 2lnDra Slföelntngeit.
Med oförändradt iakttagande af den föreskrift, att pensionerna skola utgöra af lönen, så, om de nu för bancoSlaten föreslagna löner blefvo under denna benämning fastställda, skulle på en gång enkeoch pupilleassans utgifter betydligt förökas, och deiigenom möjliga anspråket på bi3 H. 42 33o Den 7 Min c. m. drag af banken uppstegras. Det torde derföre vara nödigt, i händelse af ökadt bidrag af banken för ifråga var. cassa, att stadga, att ingen förhöjning i pensionerna får äga runi* utan förutgående bifall af R. St., såvida cassans egna tillgång gar med full visshet derföre voro tillräckliga. Ett undantag torde dock nu genast kunna göras för3:dje och 4;de gradernas tjenstemän. Deras antal är i hög grad förminskadt; genom de nya befordringslagarna äro för många utsigterna lill befordran, och sålunda äfven för större pension åt deras enkor, minskade. En liten tillökning här skulle föga verka på totalsumman.
Hon visste precis hur morfar skulle tala, när han blef röd på kinderna, och hon visste hur han skulle se ut i morgon, när han mager och frusen kom till frukostbordet för att äta sill och potatis med stelnade händer, liksom nu. Men Kurre, det var någonting annorlunda än allt annat. Det var något att vara riktigt glad åt, och icke att blygas öfver, som morfars sångkonst. Kurre hade tröttnat på att dansa, klättrade upp på burens sida och bökade nu med nosen mot det öfverbundna förklädet för att komma ut. Han tyckte der borde finnas en svag punkt. Det fans der också, ty det märktes att tyget vid den ena sidan började ge vika. Lallas hjerta flög upp i halsgropen. Ingen kunde beräkna de olyckor, hvilka skulle inträffa, om det älskade odjuret slapp lös. Hon hade redan märkt att Kurre icke hörde till dem, som taga reson. Ändtligen gick man från bordet, drängarne togo sina mössor och pigorna röjde af bordet. »Nils», hviskade Lalla borta vid dörren, med venstra handen tryckande ned Kurres lilla motsträfviga hufvud, »han kryper ut för mig.» »Det skall slås en brädklabb öfver», svarade Nils. »Ack, gör det! Gör det!» hviskade Lalla tillbaka, så bönfallande som om hon bedt för lifvet. »Jag har inte tid förr än om middag. Men säg till morfar.» Morfar! Det hade hon icke tänkt på! Alla hade nu lemnat stugan och morfar hade också gått in till sitt. Kurre hade lyckats få så stort hål, att han nästan hade hufvudet ute. Lalla förde ned det igen, tätade så godt hon kunde och sprang derefter in till morfar, som var beredvillig att hjelpa och genast gick ut på gården för att söka en brädklabb. Lalla skyndade sig in igen, men det hade redan händt en olycka. »Mor» stod ensam midt på golfvet, fäktande med händerna och uppgifvande höga skrik. Lalla såg strax med förfäran hvad som var på färde.
Denna uppsigt och dessa controller existera icke nu; men hvad är följden deraf? Jo, mine herrar! att ftdeiar af D« n i8 April f, m. Norrige* jernverk, som funnos på 1770-talet, finnas icke iner i följd af kolbrist, ocb på ställen, der Norrige* rikaste tillgångar på materialier för denna rörelse finnas, såsom t. ex. i Rörås, saknas allt tillfälle att äfven för framtiden kunna lå någon nytta deraf, derföre att skogarna der utan vård oell controll blifvit borthuggna, och alla försök alt återställa skogarne i Osteroch VesterDalarne, hvarest de foidom varit så betydande, äro likaledes fiuktlösa. Man ser deruti följderna af att lemna åt det enskildta omdömet, att i detta fall bestämma hvad som bör eller kan ske. Månne icke samma grundsats, som bjuder att förekomma gi öfverås derigenom alt nian på riktigt bergsmannavis går till väga vid giufvors schaektning, månne icke samma omtanka afven i detta fall bjuder att åtminstone i de nordliga delarue af Sverige med försigtighet spara skogarna. Delta är den elia punkten, hvaruti vi måste vara varsamme. Den andra är exporten. Här finnas, mine herrar! tvänne sätt lör export, sorn mycket starkt hota jernhandleringen. De i norra Amerikas förenade Stater inträffade händelser hafva hotat den betydligt, och de sednasle underrättelser derifrån äro icke hugnande. Det officiella embete jag bekläder har gifvit mig tillfälle att emottaga underrättelser för några dagar sedan ifrån vår agent i Amerika. Han var, då han för några år sedan lemnade Sverige, af alldeles motsatt tanke med mig ruride detta ämne, men i den uppgift, som lian 1111 har lemnat mig, har han nödgats erkänna, att vådan var större än han då trodde. Två stora concurrenter för Svenska jcrnhandteringen hafva uppstått. Den ena är den ofantliga förbättring, som Amerikas egen jernhandtering undergått, sedan arbetslönerna blifvit mera nedsatta i sednare lider emot hvad de förr voro.
DvDfövanDe niet) vöfvättigljet od) 2eDamötev, få i SöeveDningö* font £ape; vingö; odj fPvöfniitg&Comttittté, fola, Då De fö t fia gången tilltväDa utöfning af De göromål, Dem i Denna 35ewillningö;@taDga åläggaö, aflägga följanDe CD: ”Sug 9?. <tft. lofwar odj fwäv wiD @uD odj dpané heliga evangelium, att jag, font OvDfövanDe (SeDamot) i (SSeveDningö*) (£apevingö;) ($3vöfningfc) Committé, (fall påföra fywavje fövefomtnanDe fattfplDig pevfon Den befattning, font batt böv wiDfättnaö, få att, unDev ett noga iafttaganDe af fövefviftevne i nu gällatiDe 2$ewillningtM$taDga, t>wavfen Grottan eliev Den ©fattfplöige fövnävmaé i Devaö tilljlänDiga vätt. ©enna fövbinDelfe fall jag på t>cDev od) famwete, utan enftDig affigt odj mannamån, veDligen uppfylla: få fannt mig »SuD hjelpe till lif odj fjäl!” (Dm anbringa fofanöe i Caperinga; od? Profntnga;£ommttcéera bcflut. §• 146. <28111 @fattfplDig föEa änDving i Den föewillning, forn af Debitering be* vov od), t
Med undantag af året 1856, då det var ovanligt friskt bland kreaturen, hafva årligen förekommit spridda fall af olika sjukdomar, men i synnerhet af springorm bland hästarne. Detta i förening med rendjurens nästan årliga behof af läkarevård har föranledt Djurläkarens påkallande, stundom samtidigt, från vidt skiljda delar af länet. Att en enda. Djurläkare icke kan vara tillräcklig inom ett län af mera än 430 qvadratmils omfång och med ett kreatursantal, fjäderfän oräknade, af omkring 160,000 st., ligger för öppen dag. Saknaden af upplyst läkares råd måste underhålla qvacksalveriet vid inträffande sjukdomsfall samt okunnigheten i allmänhet om husdjurens rätta vård och skötsel. De ytterst knappa tillgångar länets Hushållnings-sällskap haft till sitt förfogande, endast omkring 1,000 R:dr Runt årligen, hafva naturligen icke tillåtit någon vidsträcktare verksamhet; och vid femårsperiodens slut hade antalet af Sällskapets ledamöter nedgått till mindre än 100. Genom premier för långvarig tjenst och för väl vårdade ladugårdar; genom föranstaltade kreatursoch slöjdutställningar med dervid utdelade premier; genom inköp och spridning af tidsenliga åkerbruksredskap, artificiela gödningsmedel samt gräsoch trädgårdsfrö; genom anställning af en trädgårdsmästare; genom anläggning och underhåll af en romkläckningsanstalt för fiskodling, samt slutligen genom den undersökning af Jemtlands jordarter, som Professoren Miiller, på Hushållnings-sällskapets bekostnad, verkställt, har dock Sällskapet sökt att främja flera för landtbruket och länet vigtiga ändamål. Inflytandet af denna verksamhet uppenbarar sig i synnerhet genom det hos allmogen tilltagande bruket af nyare tidens åkerbruksredskap, förnämligast plogar, af hvilka, oaktadt den dyra transporten från Sundsvall — 181 mil landsväg till Östersund — nu mera årligen införskrifvas omkring 300 st., hvilka finna rask afsättning och mer och mer uttränga bruket af de gamla ofullkomliga redskapen. Tab. Litt. C. Handelspriser å kreatur. År. Hästar. Oxar. Tjurar. Kor. Ungnöt.
Scholan bevistas af :8o Lärjungar, och bär en Contant behållning af i5a R:dr 37 sk. 4 rist. 0 c) Marite Församlings Högre Lärdoms-Schola, har likaledes 6 Lärare hvilka åtnjuta 1 aflöning 5o Tunnor Spannemål och i,73o R:dr Contant! Lärjungarne» antal är 97, och Scholans Capital-tiilgång 444 R:dr 21 sk. 4 r:sh, utom donerade, men ännu icke fruktbare medel till ett belopp af 2 000 R:dr. 1 ’ d) Jacobi Församlings Högre Apologist-Schola, med Rector, 2:ne Colleger och Cantor, samt 100 Lärjungar. Aflöningen för nämnde Lärarepersonal jemte 1 Dupphcant. och arne tjenstfri Lärare består af65 Tunnor Spannmål och idit) R:dr 1 penningar. Scholans Fond är 666 R:dr 32 sk. e) Catharinas Församlings Högre Apalogist-Scliola, med Rector, 2:ne College!- och Gan 01 samt 85 Lärjungar. Till Lärarne samt 1 Emeritus utgå 1 aflöning 73 1 minor Spannemål och 8^o R:dr Contant; Schol-Fondeu utgör 5g t R:dr. Öf vcrståthållarens Femårsberättelse. 9 D Nicolai Församlings Lägre Jpologist-Schola, Ilar Rector, Collega och Cantor, med en aflöning af 840 R:dr. Scholén, hvarest 69 Lärjungar undervisas, äger en Capital-fond af 1,649 R:dr 17 sk. , g") Ulrica Eleonoras Församlings Lägre Jpologist-Schola, med nytt Scholts, har likaledes 3:ne Lärare, af hvilka arne tillsammans »Hönäs med 55 Tunnor Spannemål och 210 R:dr 1 penningar, saint den 3:dje med 4oo R:dr af räntan å eli Scholan doneradt Capital af 10,000 R:dr.