Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af Ull-diskont-fondens kreditiv ä Riksgälds-kontoret, 225,000 R:dr, hade i och för lånerörelsen under revisionsåret begagnats ett belopp af 87,560 R:dr. Revisorerne hafva jemväl genomsett den af Ull-kontoret i Norrköping upprättade kassaräkning för är 1863 samt Kontorets redovisning rörande emottagen och aflemnad ull; och hafva, enligt sistberörda redovisning, 119,066 skålpund ull blifvit under året vid ullmagasinet sorterade, samt influtna sorteringsafgiften under samma år utgjort 2,144 R:dr 32 öre. 1 afseende å de s. k. Manufaktur-medlen jemte de i sammanhang dermed redovisade Tulloch Beslagssamt Eskilstuna fristads-rnedlen äfvensom anslaget till reseunderstöd åt fabriksoch handtverksarbetare, få Revisorerne åberopa härvid fogade sammandrag af de öfver dessa medel för är 1863 förda räkenskaper, hvilka blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning. Behållningen å samtliga ifrågavarande medel utgjorde vid 1863 års början R:dr 22,914: 54. samt inkomsterna under året » 16,205: 96. Summa R:dr 39,120: 50. hvaremot utgifterna, bestående af premier för tillverkning af finare lärfter, stipendier och arfvoden, reseunderstöd, aflöning till tjenstemän i Eskilstuna fristad m. m , under samma år bestigit sig till » 18,617: 37. och utgjorde således behållningen vid revisionsårets slut R:dr 20,503: 13. deraf 15,462 R:dr 73 öre voro, med stöd af Kongl, brefvet den 6 Februari 1839, dels i Jern-kontoret och dels i Stockholms Enskilda Bank emot ränta innestående. Såsom premier för inom Westernorrlands län tillverkade finare lärfter har, jemlikt hvad den bland förberörda räkenskaper befintliga redogörelse utvisar, en summa af 1,916
Det var ju blott denna enda möjlighet — endast genom att dölja sina känslor för honom kunde hon åter få deras förhållande in i det förra spåret. Nästa sammanträffande skulle afgöra allt. Var det blott öfver, skulle hon nog lyckas kväfva detta, som måste kväfvas. Också han skulle inse — Hvad henne angick, var det intet att resonnera öfver, det var bara att säga nej, nej, nej, tills man inte hörde något annat. Icke en gång låta det komma så långt, att han kom i tillfälle att fråga, och hon skulle bli tvungen att svara. Gång på gång under denna förmiddag försökte hon spela den kommande scenen för sig. Han skulle fortsätta på samma sätt, som han börjat igår, men hon skulle icke sitta där stum och oförmögen att svara, nu var hon förberedd. Hon skulle skämta bort hans stämning, skratta åt den, bli ond, när han blef häftig, och framför allt inte förstå honom. — Ja, det var det enda. Räta på sig och säga: jag förstår er verkligen inte, herr Säfve. Hon upprepade orden halfhögt för sig själf, under det de varma, bruna ögonen försökte antaga ett kallt och afvisande uttryck. Ja, om han sade någonting i tydliga ord. — Men om han inte gjorde det utan liksom igår försökte taga henne utan ord med det farligaste af allt — stämning. Nej, hon skulle icke låta taga sig. Hon rodnade häftigt, hon tänkte på, hur han suttit med hennes hand i sin. Det skulle då inte ske mera, han fick inte röra vid henne, inte se på henne med sina bönfallande ögon. Det var därför, att han sett så på henne igår. — Hon blundade och kände i detsamma hans blick borra sig igenom hennes ögonlock, trängande allt djupare ner i hennes hjärtas skrymslen. Det var som om denna blick, frammanad af hennes fantasi, läste i hennes innersta, som om den såg, att det var för sent — att hon ej mer hade något att dölja. Hon hörde Wilhelms nyckelknippa skramla i tamburlåset. — Var det redan middagstid? Med en suck reste hon sig upp. Tankarne jagade genom hennes hufvud, det kändes, som om hon inom några sekunder skulle spela en roll i ett skådespel, hvars repliker hon ej tillräckligt repeterat. Men inför sin man behöfde hon ej spela komedi.
Rubinus enka, Anna Christina Gauman 45 — Förre Husdrängen Anders Lundberg 220 — Aflidne Krigs-rådet S. G. Ehrenstams och hans jemväl aflidna enkas, Charlotta Gripensljernas, dotter Hedvig Aurora Ehrenstam 250 — Förre Kamreraren Alexander Biörck 1,800 — Förre Kommissarien Carl Salomon Hedberg 5,000 _ Förre Kammarskrifvaren Henrik af Trolle 600 — Tillförordnade Kamreraren vid f. d. General-assistans-kontoret, Gustaf Grundén 600 — Anmärkning. Ofvanstående pensioner indragas vid innehafvarnes frånfälle, eller äfven dessförinnan, såvida de för pensionernas utgående stadgade vilkor upphöra. Summa R:dr 7,850j66 Förslag lill f. d. General-Assistans-kontorets Expektans-slat. Under lön beräkn-ad spanmål. Lön. Riksmynt. Tunnor. R:dr. öre. Uppbörds-kameroraren A. Nicodemi Revisorn J. F. Gråberg Waktmästaren J. E. Norström Anmärkning. Skulle någon af dessa personer vinna befordran lill lön vid Riksgälds-konloret eller annat verk, minskas den för honom bär uppförda expektans-lön med ett deremot svarande belopp, samt indrages helt och hållet, derest den annorstädes erhållna lönen uppgår till lika belopp med expektanslönen eller densamma öfverstiger. 66 44 22 1,498 998 305 12 75 37 Summa 152 3,002 24 STOCKHOLM, TRVCKT ilOS JOIL RECKMAN, 155515. Stals-Utslioltets Memorialer N:ris 295 och 296. 1 JW 295. Ank. till Exp.-Utsk. den S Mars 1858, kl. 3 e. rn. Memorial, angående den upprdltade nya, Riks-staten.
R:dr 2,323,323. 37. — Men när härifrån afgå följande Gravationer oell Restitutioner, hvilka omedelbarligen blifvit med Contant godtgjorde, och uti Cassa-Räkningen afförde, nemligen : Anmärknings procent (ill Vederbörande i KonglKammar-Rätten, sorn, efter afdrag af Remisslage (15 R;d 5 sk), blifvit utbetald med 1,998. 26. 3, Omkostnader för Taxeringen i Stockholms Stad till Bevillning för år 1831 . 2,336. 16. 6. Seraphi mer - O rdens - Lazarettets samt Fri murare-Barnhusets Andelar i ofvan upptagne Stempel-afgift för Spelkort 320. 10. — 4 655 4 9 Återstår Behållning af ofvan specificerade Fonder — Banco. 8,850. 35. 1,341. 32. 4. 5. Tidnings-Stempel-Afgift, uppburen i Stockholm hvarifrån afgå omkostnader Lefvererad från Landsorterne . Capital-afbetalningar och Räntor å sådane utgifne Lån, hvilka, enligt Reglementets 78 §., äro beräknade ibland Tillgångarne för Riksgälds-Cöntoirets enskildte utgifter och behof. 7,509. 1,345. 2. 11. 1. 6. 2,318,668 8,854- Utlånt fran f. d. Allmänna Hingstmedels-Cässan . * • • Hit o fran f. d. Skånska Hingst proemii dito • Dito fran Kongl. Bergs-Collegii f. d. Gassa . Till Staden Ystad för Hamnbyggnad ... „ Dito Norrköping för Husbyggnader . „ Dito Borås dito . , Upsala Academi för Bibliotheks-Byggnaden Utdelning från afledne Stadsmäklaren Sodeinans Concurs. Hyra för det af Götheborgs Discont-Bolag begagnade Rum i Riksgälds-Contoirets Hus . Ersättningar af förskjutne Brandförsäkrings-afgifter • • • 150. 47.
Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden. — N:o 1. angående tillåtelse för Utskottet att, utöfver hvad Riksdags-Ordningen medgifver, antaga en Notarie och 2:ne Cancel1 ister. I. B. A. 169. — N:o 2. i anledning af Hedervärda Bonde-Ståndets inbjudning till Med-Slånden, att förena sig i Ronde-Ståndels beslut, alt uppmana Utskottet att ofördröjligen träda i verksamhet, m. m. II. B. A. 97. — N:o 3. i anledning af väckt motion om vidtagande af lämpligare åtgärder, än bildande utaf comiteer, för ali tillvägabringa förslag till nyttiga förändringar. II. B. 223. A. 232. — N:o 4. i anledning af väckt motion om vinnande af rättelse uti en af Ephorus vid läroverket i Wexiö vidtagen åtgärd, i afseende å enskild undervisnings meddelande ål lärjungaine derstädes. II. B. 223. A. 232. — N:o 5. öfver väckt fråga, om indragning af så kallade Ordonnancer hos befälet vid Kongl. Majus flotta. II. B. 223. A, 232. III. U. 5. A. 84. ( 5 ) Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ulskottels Memorialer, Betånkanden och Utlåtanden: — N:o 6. öfver väckt fråga om upphörande af rättighet för Biksmarskalks-embetet att reqvirera biträde af båtsmän. II. B. 223. A. 232. III. — N:o 7. i anledning af väckt motion om utfärdande af förbud emot marin-soldaters permittering, m. m. II. B. 243. — N:o 8. i anledning af väckt motion om befrielse för Färs och Frosta härader i Malmöhus län från skyldigheten att deltaga i underhållandet af Långebro i Christianstads län. II. B. 243. A. 289.
Jag har icke gjort anmärkn. deremot, att den af revisorerna anmärkta utbetalningen till Kammarrådet Brandel blifvit i StatsUlsk:s betänk, upptagen, utan deremot, att den blifvit upptagen i 2:ne olika betänk:n, har jag gjort anmärkn.; och den siste värde talaren lärer väl fin - D e ii 3 J u 11 i c. ra. 5i na, alt, i stället för alt nu samma ämne framställes i 2!ne särskildta belänkm, nemi. så väl i detta, hvilket egentligen angår de under Commerce-collegii förvaltning ställda fonder, som idet generella betänk, om statsverkets fonder, bade det varit lämpligare alt i det ena af dessa betänktn härom göra en hänvisning till det andra; och nu, då saken förekommer på i ställen, malte man väl medgifva att, sedan det ena betänk. är återremitterad!, det andra erfordrar samma åtgärd. Föröfrigt kan jag ej underlåta att påminna Gr. von Platen derom, alt Utsk. gjort amnärkn. deremot, alt Kammarrådet Brandel falt uppbära sin förra lön, under det lian afljenade begrafningshjelpen, men att delta varit hans rättighet enligt författningarna; ty om jag från en tjenst blir befordrad lill en annan, så mäste jag, tills jag får tillträda lön för den nya befattningen, vara berättigad alt uppbära den lön, jag för min förut innehafda befattning åtnjutit. Af sådan anledning gjorde jag anmärkning vid det förra betänk.,— och jag förnyar den nu. StatsUtsk. utlåt. N:o 96 bifölls af R. o. Ad. Vid förnyad föredragning af LägUtskrs den 23 sisth Maj på bordet lagda utlåt. N:o 49» i anledn. af vackt motion om förändring af rättegångstimman vid härads-, bergstingoch syne-rätter, blef samma utlåt, af R. och Ad. bifallet. Föredrogs ånyo LägUtskrs den 23 sisth Maj på bordet lagda belänk. i\:o 5o, i anledn. af väckta motioner örn ändringar i 17 cap. 2 § Rätteg.-b:n och de dertill gjorda tillägg.
Maj 1835, för 5 år med gidel årligen af Rikets Ständer anvisade 250,000 R:dr till lättade Vatten-communicalioner och andra allmänna arbeten, hafva Revisorerne ansett, att Räkenskaperne, åtminstone för nyssnämnde belopp, bort ingifvas till Kongl, Kammar-Rätten, för att först der och sedan af Rikets Ständers Revisorer granskas; —- finnande Revisorerne omförinälte afvikelse från påbuden vanlig redovisningsmeLhod icke öfverensstämma med den för Rikets Ständers Revisorer i Nåder utfärdade instruction. I anledning af väckt fråga om lämpligaste sättet att tillvägabringa uppmuddring af Stångån ifrån sjön Roxen äfvensom rörande byggnad af hamn och last-quaie uti Staden Linköping, har Kongl. Majit, efter det' Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelning i ämnet afgifvit underdånigt förslag, genom Nådigt Bref den 14 April 1837, med gillande af de till nämnde uppmuddring och hamnbyggnad i underdånighet föreslagne åtgärder, uppå vissa bestämda vilkor, dertill beviljat ett bidrag af 1,080 Ridr årligen i 19 år, att för 1837 och följande två år utbetalas af de till lättade Vatten-communicationer m. m. anvisade medel, och sedermera utgå, på sätt Kongl. Majit, efter hos Rikets Ständer vid, nästblifvande Riksdag gjord framställning om fortfarande anslag till dylika arbeten, kunde finna skäligt i Nåder förordna. Öfver användandet af detta anslag, som jemväl utgått för år 1837, finnas ej några verificationer och redogörelser; Och lärer enahanda förhållande, som i föregående punkt uppgifvits, äfven i afseende på denna fråga äga rum. — Då, på sätt nyss berörd t är, medel sålunda anvisats att utgå för längre tid än ifrån en Statsreglering till en annan, hafva Revisorerne bort, i likhet med hvad emot dylika dispositioner förut i denna Berättelse yttrats, sådant härvid jemväl anmärka.
Lo det utländska språk och mynt, derå obligationerna komme att utfärdas; 2:o den ränta, som i obligationerna skulle förskrifvas; och 3:o den kapital-rabatt, som, då sådan ansåges böra medgifvas, finge antagas och fastställas. Uti dessa föreskrifter finnes icke ett ord nämndt, hvarken om visst kapital eller viss ränta. Der är blott stadgadt att fullmägtige egde att med långifvaren öfverenskomma om språk, mynt, ränta samt kapitalrabatt. Den 10 Januari f. m. 59 De utfärdade obligationerna innehålla dock ovedersägligen förskrifning å kapital af 10 tliaier hvardera; och derutöfver ränta ; — denna är obestämd och beroende på utlottning, men det faller likväl alltid någon ränta för hvar och en obligation. Då fullmägtige samfäldt voro af den tanken att mot det gjorda anbudet om låne-konverteringar icke något lagligt hinder förefanns, och då K. M. förklarat att berörde förändring i låneaftalet ej föranledde till rubbning af den garanti, som K. M. å sjelfva lånet förut meddelat, hade fullmägtige säkerligen handlat mot sin pligt och den erhållna föreskriften, att på de för staten förmånligaste vilkoren upptaga lånet, om de förkastat ett anbud, hvarigenom staten tillskyndats en direkt vinst af 320,000 rdr rrnt, en summa, som vid amorteringstidens slut motsvarar ett belopp af något öfver 817,000 rdr. Ytterligare må nämnas, att bland de åligganden, som R. St:r tillförhundit fullmägtige att år 1860 fullgöra med de penningar, hvilka skulle inflyta genom samma års utländska lån, voro dels ganska betydliga utbetalningar för jernvägsanläggningarne och dels infriandet af det s. k. 12 millioners-lånet, af banken upptaget för näringarnes befordrande. De medel, hvilka långifvarne i (örsta kontraktet utfäst sig utbetala, voro icke härtill tillräckliga; men efter konverteringen, hvarigenom penningar skyndsammare inflöto, blef full tillgång till dessa liqvider, hvilka utan svårighet ock fullgjordes.
Majit inkomma; hade, enligt hvad en lill Rikets Ständer den 31 Oktober sistlidet år aflåten nådig Proposition innehåller, styrelsen meddelat, hurusom, i afseende på tillkomsten af nämnda kronohäkte och eganderällen dertill, E. K. Majlis Befallningshafvande i Wester-Norrlands län upplyst: uti hemmansegarne i Medelpads fögderi, hvilka frän äldre tider haft och underhållit ett i Sundsvall beläget, sä kalladt länsfängelse, som dock omkring år 1821 ansetts icke längre vara ändamålsenligt, genom köpebref den 7 Juli nyssberörda år förvärfva! sig »ländig eganderätt till en tomtplats ä Skönsmon invid staden och derå Bih. till R. St. Skri/velse, l\:o Ii. uppfört eli njIt landsfängelse; att, i anledning af derom vid 1828 — 1830 årens riksdag väckt fråga, Rikets Ständer, enligt deras till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse den 25 September 1829, befriat innebyggarne i Wester-Norrlands med flera län ifrån byggande och underhållande af länshäktena, emot det alt allt anspråk på ersättning för uppförandet af sjelfva fängelsehusen förfölle och hvarken då eller sedermera finge väckas, hvaremot Staten derefter skulle ensam bekosta underhållet af länsfängelserna i dessa län, och att Kongl. Maj:t deruppå den 31 Oktober samma år derom utfärdat nådigt Bref; att, då icke desto mindre vissa utgifter för Medelpads landsbäkte årligen drabbade fögderiets innevånare, motion vid 1834—1835 årens riksdag blifvit väckt om befrielse derifrån, hvilken framställning dock Rikets Ständer ansett, såsom redan år 1829 afgjord, icke föranleda lill någon vidare åtgärd från Rikets Ständers sida; samt att, uppå derefter hos Kongl. Majit gjord ansökning om förständigande för Kongl. Majits Befallningshafvande att icke vidare betunga Medelpads innevånare med underhållskostnaden för nämnda fängelse, Kongl.
Till följd häraf anser sig Utskottet böra vördsamt tillstyrka: att Rikets Höglofl. Ständer i underdånighet anhålla, att, till besparing af kostnad för Statsverket och för undvikande af de flera olägenheter, sorn äro förenade med den indeldta armeens commendering, Kongl. Maj:t täckes förordna, att den erforderliga vakthållningen å Corrections-inrättningen vid Långholmen må bestridas af Gardes-infanteri-regementena, med iagttagande, att, i den mon dessa regementen derigenom få vidkännas en vidsträcktare tjenstgöring, än som, uti det med Compagni-cheferne afslutade Passevolance-eontractet är förutsatt, skälig ersättning för de sålunda ökade kostuaderne åt Compagnie-cheferne beredes. Stockholm den 1 Juni 1840. Allm. Besv. och Ekon. Utsk. Uti ätande, ff.o 5 Reservationer. Af Herr Friherre Krcemer: ”Då den Afdelning, som haft behandlingen af detta ärende, afgifvit ett olika betänkande mot det, Utskottet nu här antagit, får jag i korthet redovisa för de åsigter, som inom densamma gjort sig gällande. Afdelningen upplyser nemligen, att den besparade aflöningen för permitteradt manskap tillfaller Kongl. Maj:t och Kronan, men icke CompagniCheferna, som motionären synes förmoda, samt att Gardes-regementena till fot, för att kunna fullgöra den dagliga tjenstgöringen, måste, hvilket med fullständiga handlingar blifvit styrkt, indraga i tjenstgöring större styrka, äu passevolance-contractet emellan Kongl. Maj:t och Kronan och Compagni-Cheferne medgifver, och har Afdelningen ansett, alt, då Gardes-regementena sålunda redan äro fullt upptagne af den vaktgöring dem tillhörer, ifrågavarande vakthållning bör fortfarande af indeldte Infanteri-Regementena turvis bestridas, helst med dessa cominenderingar en för soldaten nyttig militärisk undervisning är förenad.
S. D. Efter skedd föredragning remitterades till Stats-Utskotlet följande motioner af: l:o. E. M. Falk från Skaraborgs län angående Leckö kungsgårds utarrenderande; 2:o. J. Lönn från Jönköpings län, om anslag till trädgårds-skölselns förbättrande ; Prot.-Utdrag den 29 November i8S9. 83 5:o. Lars Gustaf Andersson från Elfsborgs län, om anslag till vatten-kommunikationcr och vägförbättringar inom Dahlsland; 4:o. Nils Olsson från Malmöhus län, rörande hemmansegares dagsverks-skyldighet till indelningshafvaren; 5:o. f. vice Talmannen Per Eriksson från Wermlands län, om stats-anslag till aflönande af en extra Provincial-läkarc inom Gillhergs härad af nämnde län; 6:o. Samme Ledamot, om befrielse för f. d. Landskamereraren S.
Samme talare kastar en ogillande sidoblick på reformen i skolväsendet, som efter dess förmenande, ”skall förvandla oss, ifrån en enkel och allvarlig. lill en materiel nation» Jag skattar mig lycklig ali icke heller begripa delta: da efter mitt begrepp bildningen snarare mätte komma ali verka lill bibringande af intelligens än materialismen. Att bibehålla folket i okunnighet och mörker, var visserligen upgiflen för vissa bemödanden under en förfluten, som jag hoppas för oss för alltid försvunnen lid. Man är inom oss understundom alltför frikostig vid åberopandet af ofördelaktiga förhållanden inom Norrges statsförfattning; men hvilket ådagalägger alltför mycken okunnighet om dem; och förekommer det alltför besynnerligt och otvifvelakligl ganska länkvärdt, att man ifrån den ena sidan, i afseende å det K. förslaget förespeglar vädorne af ett Bonderegemente, hvars vådliga följder inom Norrge man likväl i det landet ännu icke erfarit, annorlunda än i farhågor. På andra sidan åter, bestrider man del K. förslagets antaglighet pä den grund, att personlighetens eller menniskans anspråk på politiska rättigheter deruti skall vara upskattade efter penningen, hvilket jag i högsta måtto bestrider vara fallet annorlunda, än från en ganska försvarlig grundsats. Man har här ordat om nödvändigheten alt åbanebringa alla lagsliftningsreformer uti en populär riktning; men problemet genom hvilka medel, och huru man hos oss skall komma till rälta med något sådant, torde vara något svårlöst. Min öfvertygelse är, alt när icke del ifrån Konungamakten utgångna förlag, hvarom vi nu öfverlägga, kunnat lyckas vinna framgång, så torde det blifva fruktlöst alt på annan väg vinna målet. — Jag kan icke upfatta hvilken visdom skulle vara tillräcklig för frambringandet af eli förslag, som kunde vinna allas sympatier, särdeles som de stridande äsigterne utgöras af en konservatism, sorn motsätter sig allt, och en liberalism som understundom fordrar förmyekel.
Banco, och på Hafra 12 sk. mindre, än Markegången utsätter. Härvid är min mening egentligen den, att som MarkegångsTaxan i de södra provinserna alltid är lindrigare än i de norra, Kro - Den 16 Maj. 651 nan då på de ställen, der Spannmålen brister, kunde, sedan fragtoch transport-kostnaderne blifvit beräknade, till de behöfvande afyttra så mycken Spannmål, som åstun* dades, med 16 sk. Banco förhöjning å hvarje tunna öfver hvad Markegången utsätter, hvarigenom ock således den i behof varande alltid med säkerhet kände, till hvad pris den på Kronans Magazin vore att erhålla. Den 1 October hvart år, skulle alla jordbrukare, af hvad stånd och namn de vara ina, som vilja leverera Säd, med sina anbud skriftligen hos Landshöfdingen anmäla sig, hvarvid egendomen och ägarens namn voro tecknade. De, sorn leverera öfver 50 tunnor, skola vara förbundne att behålla Säden för Kronans räkning till den 1 Juni påföljande år; Allmogen och de som i mindre qvantiteter leverera, få, när de vilja, aflemna sin Spannmål på KronoMagazinerna, hvarest de erhålla genast full betalning; men för att ersätta Kronan dess kostnad i och för Magaziuerna, afdrages 13 sk. per tunna» Fossessionaterne erhålla sin betalning, så snart anbuden från Länen uppkommit till SpannmålsDirectionen, och höra dessa sednast den 16 October vara insända; och då Direction granskat beloppet af den till Kronan anbudna
Ständers Stais - Utskotts Utlåtande, i anledning af, den berath telse sorn de t till StatsBanco - och Riksgälds-Verkens öfverseende år 1317 vaide Revisorer af Riks - Stånden afgifvit öfver Stats-Verkets Förvaltning Och Räkenskaper åren 1812 till och med i8i5. S.irntelige Respective Riks-Standert hafva tilt Stats - Utskottet remitterat Riksens Högloft. Ständers till StatsBankooch Riksgälds-Verkens öfverseende, riästledit år 1817 förordnade Revisorers under den 2o:de sistiedne November afgifne Berättelse om Granskningen af StatsVerkets Räkenskaper och Förvaltning åren i812, 1813) 1814 och 1815; i anledning hval - 1604 Stats-Utskottets Fetänlanien'. af Stats-Utskottet nu får aflätnna dess vördsamma yttrande till Riksens Höglofl. Ständer. I afseende på Stats-Verkets intrader hafva Revisorerne förmält, huruledes de, i saknad af en Riks-Hufvud-Bok , som i ett sammanhang upptoge Stats-Verkets inkomster, hvilka nu redovisas, dels uti Randt-Räkenskaperne, dels uti serkildte Bokslut eller Redogörelser vid de flere Verk, der Statens Extra-Ordinarie-intrader, såsom TullPostoch Ghartas-Sigiilatas-medlen In. f. uppbäras, ej varit i tillfälle att närmare utröna och granska huru medlen ingått, än utaf Kongl. Stats - Contoirets nu varande Räkenskaper, som hufvudsakeligen grunda sig på Förslag, kunnat inhämtas, och hvarutaf befunnits, att genom Ofverskotter och besparingar hade Stats-Verkets tillgångar efter afdrag utaf reserverade och odisponerade Medel, vunnit en tillökning utöfver hvad som i Förslag varit beräknat för åren 1814 och 1815 af tillsammans 2,748,982 R:dr 28 sk. 2 r:st.
Jordafsöndring, om ändring i nu gällande föreskrifter angående vilkoren för — 7 2 25 15 Aug. b. 15 Aug. 18 Aug. å 15 Aug. I anledning af återremiss och olika beslut — 7 2 47 b. 26 Okt. a. a. 25 Okt. b. 24 Okt. 27 Okt. Jordbruket, Handeln och Näringarne, om anslagen till 1 4 1 93 26 Se Sjette HufvudTiteln. Jordbruhsläncbank, om inrättande af och beredande af medel för en — 4 1 112 — b. 9 Juni b. 9 Juni b. 9 Juni b. 9 Juni Jordebohsverket, om ytterligare anslag för det nya 23 4 1 94 10 Se Sjunde HufvudTiteln. » om anslag till fortgång af det nya 1 4 1 94 10 Se Sjunde HufvudTiteln. Judiciela, Kyrkliga och Administrativa indelningen af Riket, om medel till verkställande af vissa omregleringar af den — 4 1 12 — b. 17 Dec. b. 17 Dec. b. 17 Dec. b. 17 Dec. Juridiska Fakulteten vid U-psala Universitet, om flyttning tili Stockholm af, se Universitet. Juster are-Instruktionen, om ändring i den den 31 Januari utfärdade nådiga — 8 — 43 — b. 26 Mars b. 21 Mars b. 21 Mars g. 21 Mars 50 83 Justitice-Departementet, se Statsreglering, Andra Hufvud-Titeln. Justitice-Ombudsniannen, om annan embetslokal för — 4 1 166 — b. 5 Sept. b. 3 Sept. b. 5 Sept. b. 5 Sept. — 38 — 2. W ? tT§ ' cr? c/d rPP 2. ^ 9? 3 > ro g B ~ O rT “s ? Bl Riks-Ståndens Beslut. CO ej P? 3 -s Cl. ^3 0 fi> ^ rr co CL. as crq J. o O -3 “ O ro td. 3* 7* 3 3* 3 C-.