Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
~ t t om försöken med kvinnors anställande i statens tjänst icke i Belgien utfallit lyckligt, beror d e t t a pk a t t den konservat ' iva regeringen a priore önskat experimentets misslyckande. Men samtidigt förklarar - han, a t t lians arbete icke tillkommit i något partisyfte och tjllägger: .Försvaret af kvinnornas rättigheter bör icke vara ett monopol för något sarskildt politiskt parti. På detta omrkde fordrar billigheten, a t t upplysta män af alla partier racka hvarandra handen, då kvinnorna i vårt land icke äga ' någon erkänd politisk makt och ieke in0.m parlamentet aga nkgra .ombud, som kunna representera deras intressen ocli försvara deras rättiglieter. s Med dessa högsinnade, ord af den belgiske författaren vilja vi för denna gång sluta vår öfversikt af nigra af de seiiaste arbetena inom kvinnosakslitteraturen för a t t möjligen en alinan gång Aterkomina till en granskning af .nå,gra andra, siirskildt ett par arbeten af stort intresse, so111 nyligen utkoinmit i vårt grannland Finland. ' Maric~ Cedwschiöld. På tröskeln till Asien. ' Underligt kandes ' det att sätta foten på Asiens jord, detta gamla Asien, där vårt släktes vagga stått - urheininet för religioner och civilisationer - kontinenten ined det mystiska inre, hvarifrån vulka-. ner af människokrafter sh ofta utsände sina lavaströmmar öfver Europa, skakande det i dess grundvalar. Det var i Batzcm vid Svarta hafvet landstigningen skedde. Man hade bara a t t vanda ryggen till liainnen, dar svarta ångbBtskolosser - tillräckligt fula för a t t vara från Europa - lago och lastade fotogén för a t t f å ett lefvande och starkt intryck af a t t befinna sig i en. ny världsdel. Omkring femtio olika folk tra.ngcs inom Kaiikasusläiidernas icke alltför vidsträckta område, ocli på dessa s&amp;g ' nian redan har en brokig profkarta.
Då derjemte onekligen unge Militairer bättre använda sin tid, om de arbeta på att inhemta nyttiga kunskaper och fullkomna 128 Stats-TJtskottets na sig i sitt egentliga yrke, än om de genast börja att blifva jordbrukare; har Utskottet, som äfven i denna del följt det af K. M:t i Nåder meddelade Löne-regleringsförslag, ej kunnat frångå dess förra hemställan, att för Lieutenanter, Fändrikar och Cornetter någre Boställen till bruk och nyttjande ej måga anvisas. Hvad Herr Professor Geijers anmärkning beträffar, får Utskottet tillkännagifva, att redan vid IndelningsVerkets första införande Boställenas mer eller mindre godhet blef vid deras tilldelande tagen i beräkning, emedan den derå, enligt Skattläggning, åsatte Ränta ifrån de Indelte Lönerne afdrogs, och har nu ett nästan lika förhållande ägt rum, då den genom hållen undersökning uppskattade behållne afkastningen af hvarje Boställe linder Lönen tagits i beräkning, en åtgärd så mycket nödvändigare, som det ej låter sig göra att efter ett visst förhållande utfinna Boställen som till godhet svara mot hvarje grad, eller inom en och samma grad äro lika; varande likväl vid Löneregleringen så afpassadt, att, så vidt sig göra låtit, det anviste Boställets afkastning ej fullt uppgått till Lönens belopp, samt således någotLöne-tillskott kommit att Bostället åtfölja. gj Det Pris d Spanmdletij efter Medium af de näst före Ar 1827 förflutne 10 årens Markegångar tagit och uppgående till 7 å 8 R:dr Bico T:n, hvilket ingår uti uppskattningen så väl af Indelte Lönerne som af Boslällsafkastningen hafva, hos H. R. o. A.j Herr Friherre Stjerncrona, D.} Herr Friherre Wrede} C,t Herr Betänlanden, N:o 23g. 12g Herr Frih.
— Summa uppburne organisations-medel 106,477: 22. eller 17,722 R:dr 78 öre mindre, än Herrar Revisorer angifvit, och hvarvid särskilt får erinras, att anslaget till eldrian beviljats icke till Ultuna Landtbruks-institut, utan till Upsala läns Hushållnings-sällskap, ehuru detsamma sedermera låtit uppföra denna byggnad på Ultuna ägor, samt att för Mejeri-skolan under räkenskapsåret icke uppburits något statsanslag. Mejeri-skolan öppnades först den 24 Oktober 1859, och för de nio sista veckorna af sistnämnde år uppbars af anslaget endast 566 R:dr 67 öre, hvilken inkomst hörer till följande räkenskapsåret. Det är först med innevarande år 1860, som anslaget till Mejeri-skolan utgått till sitt fulla belopp, men detta anslag tillfaller icke Institutet, utan den vid Ultuna upprättade Mejeri-skolan, som är en från Landtbruks-institutet helt och hållet skiljd anstalt, hvarföre ock anslaget till densamma icke heller får räknas Institutet till godo. Hela den beräkning, Herrar Revisorer gjort öfver hvad Institutet ko stat för det ifrågavarande räkenskapsåret, är sålunda alldeles oriktig, då, såsom ofvan visats, de direkta utgifterna för Institutet icke varit 38,603 R:dr, utan endast 19,730 R:dr 62 öre; — och om härtill skall läggas räntan ä organisations-kostnaderna, hvilka icke uppgått till 124,200 R:dr, utan endast till 106,477 lt:dr 22 öre, så blir beloppet af hvad Institutet kostat vida under hvad Herrar Revisorer uppgifvit. Tager man derjemte i betraktande, att om ändring under räkenskapsåret ej inträffat i spanmålsprisen, så hade behållningen af Institutets landtbruk icke endast varit ökad med den för prisskillnaden förut omnämnda afskrifna summan, 3,342 R:dr 56 öre, utan den hade varit ännu mera än dubbelt högre, om årsskörden kunnat beräknas till förut gällande priser.
Närvarande: i i l Hans Exellens, Justit'’ae-S'a!s Ministern, Herr Grefve Sporre, Hans Excellens, Stais Ministern för Utrikes ärendena, Herr Friherre Stierneld, Stals-råden: Herr Friherie Palmstjerna, Faln ceus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Liner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe. Chpfen för Ecclesiastik-Departementet Stats rådet Reuterdahl upp'äste till jus'ering underdåniga förslag till följande af Kongl. Maj:t den 9 innevarande månad beslutade Nådiga Propositioner och Skrifvelse lill Rikets Sländer, nemligen: l:<i Angående understöd lill Hospitals-fonden; Kongl. Majit behagade, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, beiörda förslag i Nåder gilla, och befäl Ite att, i enlighet dermed. Nådig Proposition, sådan den finnes delta Protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo Gast. R bbing. Kongl. Majsts Nåd. Proposition, N:o Si. 13 Ank. till Exp. Utsk. d. 12 Dec. 1855, kl. 10 f. m. Kongl. Majis Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående den så kollade kurhusafgiften; Gifven Stockholms Slott den 19 November 1853. I enlighet med Rikets Ständers vid sistlidne riksdag fattade beslut, har Kongl. Maj:t genom
— Till hyra för batteriets rustkammare , , 50: — , för ett arrestrum „ „ 50: — Skjutsersättning och traktamente under resan från Stockholm till Hernösand och tillbaka åt de för batteriet afsedda 2:ne subaltern-olTicerare, hvilkas tjenstgöring derstädes Kongl. Maj:t föranlåtits att med hänse• ende till svåiigheten för dem att med innehafvande ringa löner sig å förläggningsorten ständigt uppehålla, tills vidare inskränka till exercistiden förslagsvis „ „ 220: — Traktamente för 3:ne månader åt den subaltern-officer som under den tid batteri-befälhafvaren njuter semester, måste vid batteriet tjenstgöra „ , 68: 21 Till underhåll af de för manskapets matinrättning inköpte husgerådsper sedtar samt till anskaffande af nödig kokved „ , 100: —■
Ende francais lingen verkar välgörande på hufvudet och voudrait encore disposer de tillverkare KRAFT-TVAL-FABRIKEN, Jönquelques et M a r i a Kjelltaorg, heures par semaine. S ' adresser nervsystemet. Tel. köping. Österm. Strandvägen 13, 2 tr. ö. g. au Malmtorgsgatan 5, 2 tr. Narvavägen 24, ö. g. 3 tr. F sjukdomar Tjäders Bureau, HUSMÖDRAR! SPARA ÄR LÖSEN FÖR HVARJE HUSMODER MED EN BEGRÄNSAD HUSHÅLLSPENNING! HURU GÖRA EN ETABLERAD 1TOB. H.M. BROTTNINGEN AF ENGLAND. VERKLIGT STOR BESPARING? DEN I EDRA HUSHÅLL P I C K L E S, ERHÅLLAS HOS ALLA STÖRRE SPECERIHANDLARE INOM RIKET. PELLERLNS MARGARIN, GÖTEBORG, SOM ÄR OIOSSE &amp; BTÅSIWILL, L™ (F R U S T I N A Tänk på de dina i: R O D E N S T A M S Hushålls-Skola, GLACEMASKINER AF BÄSTA AMERIKANSKA KONSTRUKTION. VÅRTERMINEN BÖRJAR 18 JANUARI. PROSPEKT på begäran. OTTO HLLLMAO, LIÖIEBORG, FTL^O+TTN SÄNDES EFTER INGÅNGEN REKVISIUICTBLB TION PORTOFRITT PROFEX. Å BREDAMÖNSTER FÖR GOBELINSÖMNAD OCH KONSTVÄFUAD BLICK OCH SVERIGES RIKES LAG. AF OLUJL HAHBEBO. FINNES I ALLA BOKLÅIDOR. PRIS KR. EN TEEFLIG DUBLETT UTHYRES ÅT ENSAM PERSON, MED ELLER UTAN INACKORDERING, I OFFICERSFAMIRJ, SVAR TILL » K.
Han hade i privatlifvet för vana att aldrig höra på, hvad Mazère sade, och denna vana hade han halft omedvetet öfverflyttat på de Mazèrska affärssamtalen. — Jag begär bara ditt namn, ingenting annat, sade han slutligen. — Det är just det jag inte vet, om jag bör ge dig. — Du riskerar ingenting, inte ett öre. Det är så säkert, som något kan vara. Det är inte möjligt annat än att republiken snart blir störtad och grefve d’Eus son eller någon annan af kejsar Pedros ättlingar uppstiger på Brasiliens tron. I och med detsamma komma kaffeaffärerna att inträda i ett helt annat skede och terminsmarknaden att återfå den lifaktighet, som den under den senare tiden förlorat. Det är ju klart som dagen, käre bror! Hvad har du här? Ett nytt porträtt af Eleonore! Mycket raffineradt. Stil allt igenom. Han tog porträttet i den vackra stålramen från dess plats på skrifbordet och betraktade det noga. Apropos, har du sett fru Kurt, sedan hon kom hem? Eleonore påstår att hon deklinerat sedan i våras, men det kan jag min själ inte se! Hon ser förbaskadt bra ut. Hvad säger du? — Hon är sig lik, sade Säfve hastigt. Han letade ifrigt bland några papper på skrifbordet. — Det är en charmant kvinna, fru Kurt. Vet du, hvad för intryck hon gör på mig? — Hvad var det du sa’ om kejsardömet i Brasilien? Du tror på det, och att det kommer att ge bättre konjunkturer. Efter du är så säker på saken, nå, så skrifver jag på. När Mazère efter förrättadt ärende passerade rummet, där Agda Claeson satt, hälsade han på henne med en särskild förstående min. Hon rodnade varmt, hon förstod, att han hade Ottos förtroende. Hade hon kunnat gissa sig till Mazères tankar: — Om lilla Agda hade Ellen Ekströms pengar, skulle jag obetingadt rösta för henne, hon är en riktig liten skönhet, den käre svågern har smak. Men som hon inte har pengar, håller jag med Eleonore, att det vore en mesallians. Under förhanden varande omständigheter föredrar jag Ellen obetingadt. Mazère hade ingenting emot att få ännu en rik svåger, tvärtom.
Förrättningsmän och vittnen förskjutas af vederbörande Landt-Ränteri nödiga medel, hvilka godtgöras Svenska Statsverket i den ordning, sorn Förordningen den 1 Juni 1819 stadgar. § 16. Förestående sladganden träda i kraft från den dag, Kongl. Maj:t bestämmer, sedan en motsvarande lag blifvit antagen i Norrige.” Ex protocollo C. P. A. Hallbäck. Kongl. Majds Nådiga Proposition N:o 109. 13 Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i sammansatt Svenskt och Norrskt Stals-Råd å Stockholms Slott Måndagen den 22 Juni 1857. i Närvaro af: Hans Excellens, Justitie-Stals-Ministern, Herr Gunther, Hans Excellens, Siats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Lagerheim, Hans Excellens, Norrske Stals-Ministern, Herr Dac. Siats-Råden: I'Vallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, '** Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Ahnqvist, Friherre af Ugglas, Bloch, Lange. Justilie-Råden: Schmidt, Thyselius. Hans Excellens Herr Juslilie-Stafs-Ministern anmälde i underdånighet, att sedan Kongl. Majit genom särskilda beslut den 29 Augusti och den 16 Oktober 1855 uppdragit åt en af Svenska och Norrska ledamöter bestående Kommilée att utarbeta förslag till lagar för sä väl Sverige som Norrige om verkställighet i det ena riket af do^ mar meddelade i det andra, jemte vissa andra dermed gemenskap egande ärenden, samt
Arf voden och spannemål in natura samt inqvarterings-penningar få ej inberäknas i lönevilkoren.» »5:o Skillnaden emellan de nya pensions-beloppen och dem, som enligt gällande grunder skola utgå från Amiralitets-krigsmans-kassan, bör såsom särskild eller fyllnads-pension utbetalas af Statsverket.» 2:o Vilkor för fyllnads-pensions erhållande. »l:o Pensionerna, sådana de här ofvan efter innehafvande löner blifvit bestämda, kunna endast tilldelas hädanefter afskedstagande och till pension ur Amiralitets-krigsmans-kassan berättigade, Amiraler först vid 65, Kommendörer med vederlikar äfvensom civile embetsoch tjenstemän vid 60, samt alla öfriga vid 55 års ålder, dock icke förr än lönen innehafts af Amiraler i 5 och af öfriga i 2 års tid.» »2:o Den, som till pension ur Amiralitets-krigsmans-kassan är berättigad, men, enligt förestående punkt, icke kan erhålla sådan pension, som genom nya pensions-staten är efter hans innehafvande lön bestämd, eger att vid afskedstagandet undfå fyllnads-pension efter samma stat i mån af den lön, som han sednast under minst 2:ne år innehaft.» 3:o Bil. M 3 lill Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. JYs /, om Statsverket 1859. 49 »3:o Den, som åtnjuter aflöning eller pension af andra allmänna medel, eller innehar beställning på Rikets stat, är icke berättigad till fyllnads-pension.» »4:o. Alla de, som före 65 års ålder utur tjenst med fyllnadspension afgå, skola vara förbundne att vid inträffande krig och större rustningar, då så påfordras, i land samt uti befattningar, likartade med dem de förut innehaft, tjenstgöra, Kommendörer, Kommendörkaptener och deras vederlikar, äfvensom civile embetsoch tjenstemän i allmänhet intill fyllda 65 år samt alla öfriga intill 60 års ålder.» »5:o.
Genom fånglistan hade kommit till min kunskap, att en person från den 18 Nov. till den 23 Deci1850 varit insatt i Skaraborgs länshäkte, utan att under tiden hafva blifvit till ransakning eller straff befordrad; och hade Konungens Befallningshafvande derstädes härom lemnat det utlåtande, att sedan Konungens Befallningshafvande i Elfsborgs län begärt handräckning, att hos samma person utbekomma böter, eller om tillgång dertill saknades, få honom befordrad till det å ett bifogadt saköreslängdsextrakt utsatta kroppsstraff, denne fånge, i sistberörde ändamål införpassad af vederbörande Länsman, den 18 Nov. till Skaraborgs länshäkte ankommit; men som Konungens Befallningshafvande der i länet förmodat, att det beslut, nämnda extrakt afsåga, varit af Kongl. Hofrätten faststäldt, eller åtminstone understäldt dess pröfning; så hade redan sistberörde dag Kongl. Hofrättens utslag i målet blifvit från Konungens Befallningshafvande i Elfsborgs län reqvireradt, och, efter erhållen underrättelse, att något dylikt utslag ej kommit sistbemälte Konungens Befallningshafvande tillhanda, hade Advokatfiskalsembetet i Kongl. Göta Hofrätt blifvit anmodadt att utslaget anskaffa, hvaruppå samma embete under den 19 Dec. 1850 svarat, det Redevägs Häradsrätts utslag vid vintertinget 1849, hvarigenom ofvanberörde böter vore fången ådömde, redan lång tid förut varit af Kongl. Hofrätten, elter skedd underställning, pröfvadt samt med målets återförvisande upphäfvet; att efter det Häradsrätten vid 1850 års Hösteting ånyo afdömt målet och underställt utslaget, Kongl. Hofrätten för andra gången visat saken åter till Häradsrätten; samt att ransakningshandlingarne icke utmärkte, det fången för detta måls skull borde i häkte hållas; efter emottagande af hvilket svar Konungens Befallningshafvande i Skaraborgs län frigifvit den häktade.
Med valen förhälles efterrättelse uppläsas. tleservutioner: hi Herr Doktor C. H. Rundgren, Herr Kontrakts-prosten E. M. Tegnér och Herr Kyrkoherden E. Bergman. Derjemte hafva Herrar Doktorer T. Wensioe och J. Collén anmält att de icke varit i Utskottet tillstädes, då beslutet fattades. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 09. JW Anie. till Exp.-IJtsk. den 10 Aug. 1860, kl. 1 e. ni. Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 51 framställda, förslag till ändring i i § II momentet och 4 § 2 momentet Tryckfrih etsFörordningen, Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 51 framställda, förslag till ändring i 1 § 11 momentet och 4 § 2 momentet Tryekfrihets-Färordningen, om aflemnande af exemplar af tryckta arbeten, har, enligt hvad ankomna utdrag af samtliga RiksStändens protokoll för den 28 nästlidne Juli och den 1 innevarande månad utvisa, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; men af de öfriga tvä Ständen till Utskottet äter hänvisadt: af Preste-Ståndet, med förklarande såsom dess gemensamma tanke, att bland de verk och inrättningar, till hvilka, enligt den af Utskottet föreslagna förändrade lydelsen af I 11 momentet af Tryckfrinets-Förordningen, exemplar af allt hvad som tryckes skola aflemnas, bör efter ”Kongl. Biblioteket” införas '■ Riks-Arkivet-.” samt af Borgare-Ståndet, med förklarande såsom Ståndets gemensamma tanke, att Tryckfrihets-Förordningens 1 § 11 moment och 4 § 2 moment borde erhålla en så lydande redaktion: 8 1. ll:o Af allt, hvad som tryckes, ehvad det är skrifter, plancher eller musikalier, vare
Dc flesta talare, som yttrade sig, roro för den andra utvägen eller den princip, som ligger till gmnd för den nu gällande lagstiftningen p5 detta område i England. den nemliien, att ~RIEnskapEt Cj onakar nRgon Cnriring i qpido~~~sriitten. Det tre&amp; allminsa ~ i c k ~ ~ o l e ~ öppnades ~ ~ ö t e t onsdagen den g Juni i Vetenskaps-akademiens hörsal under riksantiqvarien Hildebrands ordförandeskap och fort ick imder lifligt deltagande af ett till omkring 500 personer uppg ende .antal medleminnr i tre dagar, onsdagen, torsdagen och fredagen. Förmiddagarne, kl. 9-12, upptogos af diskussioner öfver de alhunna frtjgorna, till antalet g, eftermiddagarne, kl. 2-4, af öfverljggningar ang5ende de 18 speciella, undervisningens olika omriden berörande fragor, för hvars allsidigare dryftanile mötet fördelat sig p5 olika sektioner. Torsdagen hölls för mötets delk~gare gemensam middag il hatel Fenix och fredagseftermiddagen en gemensam utfjrd till Ulriksdal, hvari n5got öfver haften af mötets medlemmar deltogo. I % lördagen h ö k skolföresthrlare och förest5ndarinnor en sitrskild sammankonist sig emellan. DS utrymmet hindrar oss att redogöra för de mycket lärorika och intressev5ckande öherhggiiingme vid detta mote. htlnvisa vi ang5ende dem till de allminna tidningarne och den framdeles utkommande tryckta redogörelsen för mötet. Göfcborgs qvinnoförciing. Vid smniankomsten den 13 Maj företogs omval af styrelse och revisorer. 1 styrelsen invaldes FN Maria Almqvist, Fröknnrne Matilda Hedlund, Anna Larsson, Josephine Schiitz, Louisc Sifversparre och Alma Akermark samt till revisorer Fröknarne Eva Rodhe och Ellida Andersson. SKollofsrRonier. Göteborgs qvinnoförening har gjort ansökan hos Stadsfullmäktige om 2,000 kr.
N:o 164.) S. A. K. Sedan E. K. M., med Skrifvelse den 1 Februari näsllidne år, till Rikets Ständer öfverlemnat ett af utsedde Committerade afgifvet Betänkande och Förslag till Stadga om fattigvården i Riket, jemte Kammar-Coilegii der - Expedilions-Utskottets Forslas, till und. Skrifvelse, N.o kl - öfver infordrade underdåniga Utlåtande, hafva Rikets Ständer, i anledning af gjorda framställningar, förehaft lill öfverläggning denna vigtiga angelägenhet, samt dervid tagit i öfvervägande det af E, K. M. i Nåder öfverlemnade underdåniga forslaget och hvad i anledning deraf blifvit yttradt. Emot den ordning för fattigvården, som hittills varit gällande, i enlighet med föreskriften, att socknarne, hvar för sig skola bekosta och ansvara för denna vård, förekommer väsendtligen, dels att kostnaden drabbar vissa socknar vida mera än andra och mäjligtvis kan, för inskränktare samhällen med knappa tillgångar, blifva öfver förmågan betungande, hvilket också någon gång, till följd af serskilta tilldragelser, redan inträffat, dels ock i synnerhet att hvarje socken, af omsorg att undvika en befarad fattig vårdstunga, måste söka att hindra sådane personers inflyttning, om hvilkas förmåga af fortfarande sjelf-försörjning, anledning till tvifvelsmål kan vara för handen, hvarigenom den i torftighet stadde arbetaren är underkastad en inskränkning af sin verksamhet, som väsendtligen försvårar utvägen för hans bergning. Den grundsats, hvarifrån socknarnes fatligvårdsskyldighet är u i Kongl. Förordningen den 5 December 1788 härledd, nemligen att hvarje samhälle borde vidkännas sådan vård, i den mon det hemlat fördel af den behofvandes verksamhet, är icke här fullt tillämplig, ty ofta, och kanske i de fleste fall, förete sig de uppenbaraste anledningar till tvifvelsmål, att ett fattighjon verkligen beredt något gagn åt socknen eller dess medlemmar, och der verksamheten varit gagnelig, måste man merendels föreställa sig fördelen deraf mera omfattande, än att den inskränkt sig till en enda socken.
Län influtna rotefrihetsmedlen, åberopades såsom grund för det reqvirerade beloppet 2:ne af Kongl. Maj:ts Refallningshafvande insända uträkningar, af hvilka den ena, omfattande åren 1830 med 1835, upptog en summa af .. Rdr 5,648: 18. 5. och den andra ett, under åren 1837 och 1838 samt de åtta första månaderna af år 1839 influtet, belopp af „ 3,543: 9. — hvartill sedermera lades hvad som ytterligare under de öfriga månaderna af sistnämnda år ingått, eller 96: 41. 7. — Dock som i denna summa rotefrihetsafgiften af åtskilliga äldre hemman äfven var inberäknad med ett belopp af „ 241: 9.10. hvilket belopp följaktligen måste afdragas, så blef endast återstoden i ^dr 9,047: 11. 2. vid slutet af år 1841 från Riksgälds-kontoret till Stats-kontoret utbetald. Derefter reqvirerade Stats-kontoret i Maj månad 1848 det rotehållarne inom Norrbottens Län under åren 1840 med 1844 tillkommande belopp af ifrågavarande afgift, hvilken reqvisition var åtföljd af en i nyssnämnda Läns Lands-kontor uppgjord utredning, bestående af ett utrdrag ur specialräkningarne för år 1830 och följande år till och med 1846 samt utvisande, serskildt för hvarje Fögderi, den påförda rotefrihetsafgiftens årliga belopp. Efter afdrag af hvad som belöpte för redan år 1765 skattlagda eller roteringsskyldiga hemman, utgjorde sammanräknade summan af den rotefrihetsafgift, som i specialräkningarne för de 17 år utredningen omfattade, blifvit nyhemmanen påförd Rdr 25,405: 36. 8.
Jag frångår, att mitt är det absolut rätta, och skall vara den förste, som med fullkomlig tillfredsställelse skall erkänna den större rigtigheten uti ett annat. Jag önskar endast, att ett sådant någon gång måtte framtes, och vill då helt och hållet afstå från den hedern, att åt ett upplyst Utskott hafva visat den väg, som leder till det för Regering och folk mäst lyckliga resultat. Men så länge detta absoluta axiom ej är funnet, samt orimligheten och origtigheten Den 3o Mars f. m. 3i i af mitt förslag blott är sagd, ej visad, ännu mindre bevisad, kan jag hvarken som friboren Svensk, eller tänkande menniska, i ringaste mon medgifva, att den öfvertygelse, som nu lifvar mig, är falsk. BevillningsUtskottet yttrar sig uti sitt Betänkande, att detsamma åter ej funnit mitt project vara så fullständigt utveckladt, att det kunnat inse dess fördelar och företräden m. m. — Härpå kan jag endast svara, att jag, såsom varande hvarken Embetsman eller UtskottsLedamot, ej funnit det vara min skyldighet, att utveckla ett förslag af denna art, då Utskottet i sådant afseende bade kunnat vända sig till KammarCollegium, eller andra tillbörliga Auctoriteter. Detta inkast finnér jag derföre ej vara ”en skälig anledning, att icke göra afseende uppå mitt förslag." Vidare ”har Utskottet ej kunnat undgå finna, att de föreslagne värderingarne och alla dermed sammanhängande undersökningar, jemte flera andra vid verkställigheten mötande omständigheter, säkert skulle medföra oberäkneliga svårigheter, betydlige kostnader samt mycken tidsutdrägt.” — Blott utur det enkla skäl, att detta yttrande är alldeles vilkorligt, kan detsamma ej innebära ”en skälig anledning.”