Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St:r att nu taga denna sin enskilda angelägenhet om hand och gifva den en rigtning, som förhindrar en sådan bearbetning emellan riksdagarna. Jag beklagar innerligen att de förespeglingar om förluster, betryck och olyckor, som då af mig och andra framhöllos, och som af de förhoppningsfulla ansågos såsom foster af en mörk fantasi, blifvit en alltför bedröflig sanning. Detta var dock lätt att förespå, ty orsak och verkan äro oskiljaktige, och följderna af vissa åtgärder kunna derföre af den lugna betraktaren lätt förutses. Man har nemligen under loppet af de sednare 15 å 20 åren utrikes upplånat stora summor, inledt riäringsidkarne i ett system af skuldsättning och föranledt stora kostnaders nedläggande på industriella företag, på samma gång man allt för hastigt och allt för radikalt borttagit det behöfliga skydd, dessa näringar förut hade i lindriga tullsatser, och således utsatt dem för en förstörande täflan med andra, bättre iottade länders produktion. Man har på en gång företagit en mängd stora allmänna arbeten, som från näringarna dragit så betydlig del af de bästa arbetare, att produktionskostnaden derigenom mycket stegrats, och sålunda tvungit industrien, som dock skulle bereda medel till dessa stora arbeten till ökade skatter och till sitt eget bestånd, att uthärda täflan med Statens höga arbetsackorder. Man har byggt af Statsmedel våra jernvägar, men man har gjort godstransporten derå till en stor del omöjlig genom höga taxor, deri nu först, efter allmän klagan, tycks beviljas någon nedsättning. Det vare långt ifrån mig att vilja klandra nedsättningen af fordna allt för höga tullsatser, nyttiga allmänna arbetens utförande eller jernvägars anläggande i vårt land, men en fattig och med många naturhinder oell svårigheter stridande nation måste mer än andra beräkna sina resurser och ej brådstörtadt kasta sig in i stora skulder, öppna sina hamnar för fri tällan och skänka utlandet den vinst, som den med mera försigtighet sjelf kunnat skörda. — Följderna visa sig nu tydligt: vår kredit i utlandet är starkt i sjunkande; antalet af våra fartyg för verldshandel minskas; stora industriella företag afstadna och förgäfves inbjuder man utländska kapitalister att öfvertaga dem.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å 26 te punkten af StalsUtskottels Utlåtande N:o iOO, angående utgifterna under Riksstatens 7:de Hufvudtitel. (U. A.) Af Stats-Utskottet tillstyrktes uti 26:te punkten af dess Utlåtande N:o 100, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens 7:de Hufvudtitel, alt Rikets Ständer måtte bifalla Kongl. Maj:ts nådiga framställning derom, att då det särskilda anslag å 70,000 R:dr, som vid sistlidna riksdag uppfördes såsom »ersättning till Postverket för ökad kostnad i följd af postskjutslegans böjande», icke hittills behöft anlitas, och, med afseende å tillräckligheten af postmedlens öfriga tillgångar, ej eller för framtiden syntes behöfligt, detsamma måtte med innevarande statsregleringsperiod från Riksstaten utgå och besparingarne under denna tid af tre år, tillsammans 210,000 R:dr, till Riksgälds-kontoret öfverlemnas. Denna punkt, som godkändes af Presteoch Borgare-Stånden, återremitterades deremot af Ridderskap! och Adeln samt BondeStåndet; och, enär til! stöd för denna återremiss hufvudsakligen anfördes, att det syntes mindre lämpligt att ifrågavarande nådiga framställning bifölles, innan frågan om skjutsningsbesvärets ordnande, hvars behandling vore åt Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet öfverlemnad, blifvit af Rikets Ständer definitivt afgjord, ansåg Utskottet sig böra fästa afseende å hvad sålunda blifvit inom sistbemälda tvänne Riks-Stånd anfördt och beslöt att, i enlighet med nämnda Stånds åsigt, uppskjuta med afgifvandet af det svar, som af berörda återremiss påkallades.
Utdrag den i5 Nov. i »9 det minsta Lånebelopp, som af Banken från någon viss dag utgifves på Guldoch Sillverpant, må bestämmas till En Riksdaler Banco, bilölls; bj) Utskottets förslag, att, såsom Ian, oafkortadt fi utgifvås lin Riksdaler Banco tor ett lod cpntrolleradt Silfver, och 5 Rdr Banco för En JDucat i Guld, samt efter reduction i enahanda förhållande på andra halter, såsom MedailleSilfver och controlleradt Verkguld; en livar dock obetaget, att äfven kunna belåna sin pant till ringare belopp, och c) Förslaget örn de till Banken hemfallande panters försäljning å auction, samt rättighet för egaren att tillgodonjuta det öfverskott, worn kan uppkomma, sedan Bankens Capitallordran, mtd rönta och omkostnader, blifvit af inropssumman godtgjord, biföllos; dj) Utskottets förslag, att 3 månader måtte utsattas, såsom respit-tid, inom hvilken det efter förfallodagen må vara Gäldenär öppet, att från Banken utlösa sin lösörepant, eller, medelst ränte-betalning, omsätta länet, ogillades af Ståndet, som beslöt, att berörde respit-tid må, såsom hittills, till 6 månader bestämmas, ej) Räntan för lån på Guldoch Silfver-panter bestämdes icke, på sätt Utskottet tillstyrkt, till 4 procent, utan, såsom den hittills utgjort, till 3 procent; fj) Utskottets tillstyrkan, att till pant må antagas, såsom hittills, Guld och Silfver, arbetadt 120 Prat.
I afseende å beloppet af de löner, som borde tilläggas Hof-rätternes särskilde tjenstemän och betjente, hemställdes: att Advokat-fiskalen, såsom den, för hvilken löneförbättring mest vore af behofvet påkallad, kunde å stat uppföras till lön af 1,200: att för Sekreteraren, som egde mera betydliga extra inkomster, lönen bestämdes endast till , 1,000: att af Fiskalerne de, som tillika skulle ega förbindelse att i vissa fall vara Advokat-fiskalen till biträde, finge i lön 800: men de öfrige 600: att de 2 äldste Notarierne i Svea och Götha Hof-rätter samt den äldste i Skånska Hof-rätten uppfördes till lön af 800: de 3 dernäst i tjensten äldste Notarierne i Svea och Götha samt näst den äldste i Skånska Hof-rätten tilldelades i lön 700: samt alla öfrige Notarier 600: att lönen för Aktuarien och Arkivarien i Svea och Götha Hof rätter bestämdes till 800: samt för samma tjenstemän i Skånska Hof-rätten till 700: att arfvodet för de extra Notarier, hvilka skulle ega tjenstgörings-skyldighet lika med de ordinarie Notarierne, upptoges för hvardera till 200: Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 67. 7 att till arfvoden för biträden åt Sekreteraren, Fiskalerne, Ad« vokat-fiskalen, Aktuarien och Arkivarien ansloges i Svea och Götha Hof-rätter, hvardera 2,400: och i Skånska Hof-rätten : 1,000: att till adjungerade ledamöter i Svea och Götha Hof-rätter anvisades för hvardera Hof-rätten 1,000: och för Skånska Hof-rätten 400: att vaktbetjeningens löner måtte förhöjas, vaktmästarens till . 300: de 5 äldste Hof-rättsposternes i Svea och alla posternés i de bägge andra Hof-rätterne till . 250: samt de öfrige 5 posternes i Svea Hof-rätt till 200: samt att de af expens-medlen utgående belopp, som genom Kongl. Brefvet den 8 Maj 1852 blifvit anvisade (ill gratifikationer åt e. o. tjenstemän och betjente, utgörande för hvardera af Svea och Götha Hof-rätter 900 R:dr och för Hof-rätten öfver Skåne och Blekinge 400 R:dr, måtte på Hof-rätternes stat få uppföras, för att i enlighet med berörde Nådiga bref fördelas.
Skillnaden mellan den föreg:de talarens och mina åsigter består deri, att lian icke föreställer sig möjligheten af en naturalisation under andra vilkor, än att den naturaliserade skall hafva fullkomligt samma rättigheter sorn infödde Svenske män. Jag skulle likväl tro, att naturalisationen på annat sätt låter sig göra, och att densamma icke behöfver innefatta dylika rättigheter, ty i annat fall skulle ingen af dem, hvilka under förflutna tider blifvit naturaliserade, varit Svenska medborgare, hvilket jag förmodar man icke vill förmena dem. Om deremot detta grundlags-stadgande antages, så kan den blifvande lagen icke innefatta sådana föreskrifter, utan hvar och en, som efter denna lag naturaliseras, skall ovilkorligen ega samma rättigheter som infödde Svenske män. Således äfven rätt till flere tjenstebefattningar. Genom en sådan lag tillintetgör man möjligheten för de personer, hvilka blifvit naturaliserade före utfärdandet af denna lag, att vistas här i landet annorlunda än som fremlingar. Naturalisations-lagen kan icke innehålla dylika modifikationer. Af dessa skäl anhåller jag om afslag å Betänk. Jag tror icke att vi hafva en sådan brist på civile tjenstemän, att de behöfva förskrifvas från utlandet. Gr. Sparre, Erik: Jag delar icke den fruktan raan här tyckes hysa, nemi. att en naluraliserad utländning, om han besitter de derför erforderliga egenskaper, skall bekläda högre embeten. Jag tror icke man behöfver ångra sådant, och sä har icke heller förhållandet varit inom de länder, hvilka tillegnat sig utländske män af utmärkt skicklighet och förtjenst. Jag tror äfven att Sverige, lika litet som dessa länder, skola få tillfälle att ångra sådant. Vi veta att på andra sidan Bottniska viken finnes ett folk. som med oss hafva lika institutioner, lika lagar. Det vore skada om Sverige icke skulle fä tillegna sig de utmärkta förtjente män, som finnas inom detta folk. På andra sidan fjellen hafva vi ett brödrafolk, som står oss ganska nära. Dess institutioner likna våra, och det vore skada att icke få tillegna sig män från detta land af ntmärktare förtjenster.
katalogen ofvertygar oss om, ej blott om den nordiska mannens utan afven om den nordiska lrvinnans konstoch pkesskicklighet p l skilda omrlden. I en del af de utskott, son1 haft att forbereda det vidtoqfattande utst %llningsarbetet, har, .som bekant, afven k,vinnor haft sgte och stainma och si-ledes i sin in %n bidragit till det goda r esultatet. I Undervislningsoch hygienutskottet ha miledes setat froken Hilda Casselli, fil. dokt. froken Ellen Fries, slojdinspektrisen froken Hulda Lundin, med. dolzt. froken Carolina Widerstrom och froken Emelie \ Virgin; samt i ~husslojdutskottet: frolzen Sofie Gisberg, fru I. Grafstrom fad! Boklund, fru I. Petrelli fodd .Eketra och fru Elise ' Odelberg fodd Akerman. De kvinliga utstallarne aro ocksk mycket talrika, i all synnerhet inom sektionerna .for uppfostran .och undervisning samt husslojdarbeten. Industri och handtverk sakna ej heller Icvinliga utstiillare och naturligtvis forekomma de i betydligt a n t d inom konstafdelnin: gens olika grupper. For det kvidiga arbetet p i utstallningen l&lt;oinmer Dagny sedermera att ntforligt redogora. ' * Sveriges forsta kvinliga juris doktor. Frolren Elsa Eschelsson forsvarade vid universitetet i Upsala den 31 maj, .efter att forut hn absolverat juris utriusqae licentiatoch filosofie kandidatexamen, sin doktorsafhandling &gt;) Om begreppet gifva enligt svensk ratt)). Efter disputationens slut ' promoverade.~: froken Eschelsson enligt ofligt hruk till juris doktor och mottog sin nya viirdighets insignier, ring och hatt. S i va1 afhandlingen soin forsvaret af densamma ' har, efter hvad frdn Upsala meddelas, vunnit det amplaste erkiinn6nde.
Riksdag emot hvad nu uppgifvits, har icke uppkommit genom någon förändrad plan för arbetet, utan deraf, att en del af de gamla murarne vid Waxholms skans, hvilka förut ansetts kunna bibehållas, sedermera, då man för arbetets utförande börjat rifva dem, befunnits i ett eller annat afseende oduglige, hvarigenom, utom ökad rifningsoch sprängnings-kostnad, de till deras ersättande nödiga nya massor medfört ökade utgifter. I fråga om anslagets belopp, har Utskottet, helst tvenne Riksstånd godkänt dess förut afgifne yttrande, funnit sig böra detsamma vidblifva. Stockholm dfen 21 November 1844.. 16 Siats-Utskottets Utlåtande, N.-o Ji. Fjerde Hufvud-titeln. Penningar. Enligt Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 37 2,713,550. Afgår: Å Indelda Arme'ens anslag upptagne, Reserv-läkare . 6,000. Tillkommer: 2,707,550: • Å samma anslag: Enligt Utlåtandet, N:o 37 1,196,650: Tillkommer: Indelda Armeen: För jemnande af Hufvud-tilelns slutk summa (å förslagsvis beräknade markegången) 6: 32. — 1,196,656 32 In deld Sp an mål. Enligt Utlåtandet, N:o 37 120,627 Oindeld Sp anmäl.
Majit förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. A, C. af Kullberg. Ang. upph. af 103 §. Reg. F. m. m. Trut 0 coll, hållet inför Hant Maj-t Konungen uti Stats -Rådet å Stockhols Slott d. 16 Oct. 1823. Närvarande: Hans Excellence, Justitire-Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg. Stats-Rådet, Hans Excellence, Herr Grefve Rosenblad. Undertecknad Hof-Canceller. Stats-Råden: Hans Excellence Hr Grefve Cederström. Hans Excellence Hr Grefve Skjöldebrand. Hans Excellence Hr Grefve Mörner. Grefve Löwenhjelm. Sedan undertecknad Hof Canceller uppläst ett, på Nådigsie befallning, författadt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om upphäfvandet af 103 §. Regeringsformen och 64 §. Riksdags-Ordningen ni. m. 3 så täcktes Kongl. Majit, på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i Nader detsamma gilla, med befallning, att nämnde Proposition, sådan den vid detta Protocoll finnes bilagd, skulle, af undertecknad Hof-Canceller contrasignerad, på vanligt sätt till Rikets Ständer öfverlemnas. In fidem G. af Wetterstedt. 148 -Äng. upph. af I03 §. Reg. F. m, m. Kongl Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om upphäfvandet af lo3 §. Regeringsformen och 64 §. Riks dags-Ordningen m. vi. Gifven Stockholms Slott den 16 October I823. De, utgör en af de vigtigaste fördelarne af det Monarchisk-represt; ntativa Regeringssättet, att det inom sig sjelf eger alla medel till sina inrättningars förbättring, då en sådan af behofvet påkallas.
Sijrfofnjgg. 3 mån af ett öfab follmängb od; bet titt fötjb beraf atti mera fram* itöbct*. träbanbe bepoftoet af ftörre utrymme mib gnbstjenfterna, par uppförartbe af n^a förfor od; utnuögning af rebait befintliga mifat fig attt nöbloän* bigare. Slitningar tilt 58 upa od; till ombpggnab, utnubgniitg etter re* paration af 20 fprfor äro af Jlongt. 9Jtaj:t gillabe od) faftfiätba. SDefj* utom pafioa ritningar titt tornbpggttab å 10, tilt orgeltoerf i 5, jamt till orgetfagaber, attarprpbnabcr, prebifftolar, täflare, cporfönfter nt. m. i 74 f‘i;r!or btifuut i itåber ftabfäftabe. Sitlåtetfe att genom folleft od; ftambo! fanita bibrag till H;rfobi;ggnaberö befoftanbe par niebbetatö 28 för* famltitgar. ftprelfe fig tillbragit feban fifta StifSbag. 91 ©enem anftag af tillgängliga mebel fjär Äongl. SJtajd felt bcreba cit förbättrab rcltgiouSmårb i be aflägsna betar utaf rifet, ber flora af* ftånb lagga betpbanbe fmårigljctet i magén för benfamma. Sif SappmarfS ©cfleftaftifmerfS tillgångar l;ar unberftöb blifmit bemiljabt till uppföranbe af ni; Iprla för ©tenfele förfamling i Umeå Saimar!.
En procent af den summa, som genom bränvinsbevillningen inflyter, skall innehållas och lill Stats-Kontoret ingå, för alt, enligt hvad af Kongl. Majit, efter Pröfnings-Comitdens underdåniga förslag, för hvarje län fastställes, användas till ersättning för de ökade besvär och de kostnader, hvilka med debiteringen och redovisandet af denna bevillning äro förenade. § 32. Bränvins—distillering vare under den för bränvins-bränning, enligt § 1, lofgifna tid af året tillåten för dem, som äro till bränvins-bränning berättigade; ankommande det på Kongl. Majits och Rikets Commerce-Collegii pröfning i hvarje fall, huruvida och på hvad vilkor omdistillering af rått bränvin må, på andra tider och för andra personer, än de till bränvins-bränning berättigade, under serskild kontroll tillåtas. Dislillerings-pannor af högst 6 kannors rymd, kokrummet inbegripet, må, utan serskild afgift och beräkning, nyttjas på de vilkor och för den tid, som I § omförmäler. Apothekare tillätes att för pharmaceutiska behof, utan serskild afgift, betjena sig af distilleringspannor, till högst 20 kannors rymd, och der Apotheksrörelsen gör bruket af flera pannor af nöden, må likväl ej öfver två sådana nvtljas, nemligen en på 20 och en på högst 12 kannor, utan allt afdrag af kokrummet. Fjerde Artikeln. Om ansvar för öfverträdelse af hvad rörande bränvins-brunningen förordnats. § 33. Om någon till bränvins-bränning berättigad bränner eller distillerar bränvin med större eller annorlunda beskaffad redskap, än hvartill han eger rätt och stämplingsllih. lill R. St.
Ämbetsmän hafwa en werksam inflptelse til tube - 784 Dett 8 Augnst:. bibehållande af et til äfwentyrs oförtjent förtroende; och wänne detta är nog försigtigt? Jag ser intet förloras genom det dess i fräga svarande fä Ledamöter ej biwista Plena, i synnerhet i et af högt uplyste Personer sä talrikt Ständ som Högloft. Ridderskapct och Adeln, och säledes ej nägon inconvenient af deras uteflutande, men wäl säsom redan nämnt pä motsatta sidan mänga swärigheter och stridigheter mot espriten af sjelfwa Constitutioncn, hwartil kommer at emellan frälse och ofrälse Justitiä-Näden ff-ulle upstä den ffillnad at den ena delen skulle äga en rättighet, som icke kan ut öfwas af den andre, dä i min tanka, i afseende ä rättigheter de alla böra wara lika qualifieerade, äfwensom en gifwen analogie synes wig i Iustitiä-Nädens uteslutande med det som af Utskottet är stadgadt för Stats-Räden. Med Herr Profetzorn Doctor Wijkman, förenade sig Herr Bergö-Rädet von Ltockonsri-öm och Herr Ofwerste 8köl-wl),anä) hwarernot Herr Riddarhus - Secreterare» 8iivLi-8toips samt Herr Biffopen Doctor dloiäin instämde uti Herr Biffopen Doctor von UoLen8tejns öfwer frägan yttrade mening. Til befluts fattande och dä Utskottets Herrar Ledamöter förmärktes wara af skiljaktiga tankar, företogs omröstning med flutna sedlar öfwer följande justerade proposition. Den Den 8 Augnst!. 783 Den som bifaller Justitiä-Rädcns behörighet at äga tilträde med säte och stämma uir Riksens Ständers Plena och Utskott, skrifwer ! Den det ej will skrifwer rrr.j!
Maj:ts vid innevarande riksdag angående Stats-verkets tillstånd och behof, aflåtna nådiga Proposition blifvit beräknade, hvaremot afdrag från den indelta kronotionde-spanmålen för samma 24 tunnor ännu icke skett; och får Utskottet, i öfverensstämmelse med Revisorernes ofvanberördo framställningar, härnedan föreslå de förändringar i afseende på kronotiondens beräkning, som deraf föranledas och hvilka icke redan kommit till verkställighet, förbehållande sig att vid behandling af anslagen å vederbörande Hufvudtitcl få föreslå de andrin O o gar och tillägg derutinnan, som af nyssberörde förhållande måste blifva en följd. Den del af kronotionde-spanmålen, som är indelt, antogs år 1858 till 631,025 bubikfot, och då någon förändring derutinnan icke sedermera inträdt, upptages fortfarande denna summa 631,025 k.-fot. På grund af ofvanstående tillkommer den Upsala akademi anvisade kronotionde af åtskilliga socknar inom Långhundra fögderi, utgörande tillhopa 506 t:r 6 kpr. 7 Transport 506 t:r 6 kpr. 631,025 k.-f. R:dr 4,659,000: derifrån afgå, jemväl på grund af ofvanstående utlåtande öfver revisorernas framställningar, do Drottningholms kungsgård fordom anslagne 28 tunnor tionde-spaumål; men då rättelse redan egt rum i afseende å do 4 tunnor deraf, som varit en humlegård släggare vid Svartsjö slott anslagno, kan afdrag numera ej ske för annat än skilnaden 24 t:r återstå alltså 482 t:r 6 kpr. motsvarande 3,037 kubikfot 8 kannor, som skulle tilläggas förstnämnde summa, men för jemnhetens skull antages till 3,035 „ hvadan totalsumman af den indelta tionde-spanmålen utgör 634,060 k.-f. hvilka beräknas, efter ett värde af 2 It:dr för k.-foten, till „ 1,268,120:
Gå och säg honom, som du tjenar, att man håller på att begrafva ett silfver MÄSTER OLOF 155 - skrin, och han skall rifva det ur mullen med sina naglar; säg honom att månen, som annars är af silfver, har förvandlat sig till guld blott för att din herre en gång skall lyfta sitt öga mot himlen; säg honom att du med dina hädiska upptåg lyckats reta en ärlig mans förtrytelse GERDT. (Mårten och processionen ha gått.) Nog, Olof! (till de sammansvurne utom Olof och Lars) Lemna oss! (De hviska sins emellan och gå.) GERDT (till Olof och Lars Andreæ.) Nu är det för sent att rygga! OLOF. Hvad vill du, Gerdt, säg ut! GERDT (tar fram en bok). Till eder båda, Guds tjenare, träder ett folk fram för att ge sin bikt. Erkännen I er ed! OLOF OCH LARS. Vi hafva svurit! GERDT. Denna bok är frukten af mitt tysta arbete! I skolen på hvarje blad läsa ett klagoskri, en suck af tusen som varit nog blinda att tro det vara Guds vilja att de skola lida ens förtryck, de ha ansett som sin pligt att ej våga tro på befrielse OLOF (läser.) GERDT. "I skolen höra klagomål ända ifrån Norrlands urbygder ned till sundet af kyrkans spillror bygger adeln upp nya slott och nya fängelser åt folket I skolen läsa huru kungen säljer lag och rätt då han låter mördare undgå straff om de fly till saltpannorna; I skolen läsa huru MÄSTER OLOF - han beskattar lasten då han låter skökor betala för att de skola få drifva sin näring; ja, sjelfva fiskarne i floderna, sjelfva hafsvattnet har han slagit under sig, men det är slut nu, man har öppnat ögonen på folket, det jäser och det sjuder, snart skall förtrycket krossas och de skola vara fria! OLOF. Hvem har diktat denna bok? GERDT. Folket! Det är folkvisor, ser du, så här sjunger man då man går i oket!
Uti här ofvan omförmälda, vid sednaste revisions-herättelses afgifvande, hos Kongl. Maj:ts Högsta Domstol anhängiga rättegång, angående utbekommandet af den fordran hos Kort//t. Maj:t och Kronan, som åtskillige personer, i uppgifven egenskap af arfvingar efter framlidne Hadsförvandt en i Stralsund. Nidas Bauman, påstått sig äga, har Kongl. Maj:ts dom under den 25 Maj innevarande år blifvit meddelad; hvilken dom hufvudsakligen innehåller: att som Kronans vederparter yrkat, att, i egenskap af.skyldeman till Rådsförvandten Bauman eller desses rattsinu*- hafvare, utbekomma den omtvistade fordringen, samt bemälte parters behörighet till anställande af denna talan således vore beroende utaf de åberopade, men å Kronans vagnar bestridda skyldskapsförhållandena; alltså och enär med laga rättegångsordning instämde, att utredning och pröfning häraf skedde, innan något yttrande öfver fordringsanspråkets preskriberande eller betalningsgiltighet i öfrigt kunde erfordras; — 59 — men Kongl. Svea Hof-rätt, fastän kära vid emes härstammande från Bauman blifvit af Kronans ombud ifrågasatt och omtvistadt, deröfver icke afgifvit yttrande., sorn kunde , anses innebära frågans pröfning; fann Kongl. Majit, helst denna tvistefråga» angående Kronans vederparters befogenhet till kärande talan, vore af beskaffenhet, att densamma icke, utan sådan föregången pröfning, borde till omedelbart afgörande hos Kongl. Majit förekomma, nödigt att, med undanrödjande af Kongl, Hovrättens dom, visa saken åter till Kongl. Hof-rätten, som hade att samma sak till laglig behandling ånyo företaga, samt uti så väl förevarande, som öfriga fullföljda frågor utlåtande meddela. Till följd af högstberörde dom, är ifrågavarande rättegång således nu återigen beroende på Kongl. Svea Hof-rätts afgörande.
Utskottet, som, med hänseende till Petersons väl vitsordade tjenstgöring och medellösa belägenhet, i öfrigt icke haft något att emot bifall till den nådiga framställningen erinra, hemställer alltså, att Rikets Ständer må förevarande nådiga Proposition på det sätt bifalla, att, när Länsmannen Peterson med behörigt läkarebetvg styrker, att han är till vidare tjenstgöring oförmögen, ett belopp, motsvarande tre fjerdedelar af hans nu innehafvande länsmanslön, må med 525 R:dr å Allmänna Indragningsstaten uppföras, för att af Peterson efter erhållet afsked såsom pension åtnjutas. 26:o. Enär Kommissions-landt.mätaren i Jemtlands län Thedor Sandström, hvilken är född 1822 och den 17 April 1811 antogs till landtmäteri-auskultant, sedan han till följd af brand efter en frostskada blifvit amputerad å båda benen, af sådan anledning är urståndsatt att sin tjenst utöfva, har Kongl. Majit, i betraktande jemväl deraf, att Sandström med hustru och fem barn, af hvilka det äldsta är 11 och det yngsta 6 år gammalt, efter år 1863 iråkadt ekonomiskt obestånd, befinner sig i fattigdom, uppå derom af Sandström gjord, af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Jemtlands läu, Landtmäteri-styrelsen och Statskontoret förordad underdånig ansökning, föreslagit, att Kommissions-landtmätaren Sandström må efter erhållet afsked uppföras å Allmänna Indragningsstaten till åtnjutande af pension med det belopp, som för nämnda klass af tjenstemän är bestämdt, eller 900 R:dr årligen; och får Utskottet, med afseende å de härvid förekomna särdeles ömmande omständigheter, till denna Kongl.