Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
» Nåväl, det är ett samtal jag tänker på, PK ett samtal, som jag af en slump blef vittne till kvällen innan basaren med pomp och ståt gick af stapeln. Förberedelserna i festsalen haP 2 de hållit mig kvar där långt ut på aftonen, H W och som jag hade ett viktigt ärende till vår p _ gamle snickare, men i brådskan icke fann nå- d&amp; gon att skicka, gick jag själf bort till honom Ml U på hemvägen. Ett ögonblick stannade jag andO: ™ fådd i trappuppgången till hans bostad, och de ord jag då ofrivilligt hörde genom den tunna dörren bakom mig, kommo mig att lyssna till pi • slut. A f snickaren upplystes jag sedan, att de samtalande voro hans hyresgäster, tvänna ytP o terst fattiga, men arbetssamma fabriksflickor. » — Och fru Ek upprepar det samtal vi samtidigt med henne lyssnat till. S § sr s " S os CD gDo — » När jag nästa afton infann mig i basarlokalen, » fortsätter hon, » och jag redan i trappan möttes af blåsinstrumentens skrällande toner, föllo mina tankar ovillkorligen på dessa, som brukade låta » stöta i basun » för sig då de gjorde väl. Och när jag så fann mig omringad af den bullrande, festklädda människoskaran, frågade jag mig nästan med ångest: gode Gud, är det så vi göra godt? » » Sedan har jag icke kunnat bli den tanken kvitt, tanken på dessa fattiga, enkla människor och deras anspråkslösa sätt att göra godt, efter sin ringa förmåga, nästan i smyg för hvarandra. Jag har icke kunnat låta bli att göra mina jämförelser och • — reflexioner. » » Åter erinrar jag mig alla de olika motiv, mer och mindre egoistiska, hvilka inverkat på C * 5 Bidrag mottagas med tacksamhet. m Logogryf. I " p, — Q p, Jag är en nyttig sak Hvem neka kan till det, Är lika fram och bak Fast ofta till förtret. Ibland får också jag Till » lyst » för mången vara, Ty den som då är svag Kan sina krafter spara. Då solen plågsamt bränner, • i När regnet öser ner, Då hvar och en mig känner, Jag skydd och svalka ger.
Priset i R.dr Banco." s) En Holsteinsk, Dansk eller Norrsk Specie . a: 32. 2) En Engelsk Krona . 2: 56, 5) En T3'sk Conventions-Specie 2: 22. 4) En Spansk Piaster eller Americansk Dollar . 2: 26. 5) Eti Franskt Femfrancstycke 2: i4. 6) En Preussisk Thaler . *: 37. 7) En Rysk Rubel (sedan 1807) 1: 44. gj Ett Liineburger eller Mech lenburger Zweidrittelstycke 1: 19. STOCKHOLM, El mens oc/i Granbergs Tryckeri , i83o. , Baneo-Utsiottets Memorial N:o 113; 1 N:o ii2. Ankom till Expsd. Utskottet den 11 Febr. 1830. Memorial, med förslag angående en förbättring ad interim, uti BancoStatens Löneinkomster, äfvensom rörande de flere till beloppet be~ räkneliga dels årliga och dels tillfälliga anordningar af Bankens Omkostnads - Räkning intill nästa Riksdag.
Adjö, bror rådman borgmästare, skulle jag väl säga, så länge härligheten varar . Helsa fru kusin. QVIDING. ring . Men ursägta att jag frågar: Hvar ska' vi få komedianter ifrån? GRANQVIST (argt). Adjö och tackar så mycket för rar trakte (fogligt:) att skratta. Bror kan då, fan ta mig, reta ett helgon LUNDELL. QVIDING (gapande). LUNDELL. Vi spela sjelfva. Sjelfva! min dotter kommer att spela med, bör ingen kunna neka sitt bistånd. EK (afsides). Derför heter det sällskapsspektakel. Och när Då ska' ingenting bli omöjligt. SUNDIN. det ha' samma verkan, tycker jag. Om min dotter kommer att spela med, bör Skulle vi inte gå nu, Sundin. SUNDIN. QVIDING. på snålskjuts. Adjö, bror skrifbent. Känner mig Visst tusan ska' vi gå! Inte tänker jag åka rigtigt lifvad att spela komideja. Raska på, Qviha! (Qviding och Sundin gå i fonden). ding, eljest kommer gumman och tar dig! Ha, ha, EK (afsides). fröken ska' få visa sig på scenen, det lofvar jag. (Går till venster). GRANQVIST. Inte mer än sista skymten af hans Borg ångrar mig redan. Phu! Att skrifva poesi för sådana der. Jag LUNDELL. stads runor med den äran. Men betänk, bror, att det gäller att föra vår GRANQVIST. LUNDELL. Ja, det ska' också vara det som Tänk hur snopna Sandöboarna ska' bli, GVANQVIST. när de få veta hvad vi ha åstadkommit . Vi! Vi ha väl så tusan heller ! (Hejdar sig). Den hur fördömda andtäppan tar lifvet af mig och fick jag inte ge mig luft ibland, så qväfdes jag . LUNDELL. Kanske att bror vill ha en äggtoddy? vill bara behålla det som är mitt . (Fogligt:) Jag måste hem och titta igenom pjesen. Litet öfverseende behöfva alla pjeser och min med . (I sjelfva dörren). Vi!
— N.-o 185. med svar å gjorda anmärkningar vid Utskottets betänkande N:o 155, innefattande förs lag till ändring af § 232 uti Bankoreglementet. XXV. B. 480. XXVI. 20. A. 3i. — N:o 187. i anledning af Högh Ridd. och Adelns återre111 isser å Utskottets under N:is 176, 177 och 178 afgifna utlåtanden. XXVI. B. A. 5o, — N:o 188. i anledning af RiksStåndens beslut, i följd af Utskottets uti betänkandena N:is i58 och 179 framställda förslag till reglering af Bankens lånerörelse i åtskilliga delar. XXVI. B. 44. A. 5o. — N:o 189. med hemställan om gratification till en af Bankens commissarie)- för Utskottet lemnadt biträde. XXVI. B. 44* A. 5o. — N:o 190. med förslag till åtskilliga förändrade stadganden uti 6 artikeln, 3, 4 °ch 5 afdelningarne af Bankoreglementet under den 26 Maj i835. XXVI. B. 63. A. 101. — N:o 191. öfver en af Hr Rosenblad, Bernhald, väckt motion om rätt till delaktighet i Bankostatens enkecassa för Bankodiscontens, Lånecontorens samt Tumba bruks tjenstemän och betjente. XXVI. B. 5r, 5g. A. g5. — N:o 192. med förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande 4 art. i nu gällande Bankoreglemente. XXVI. B. 102, 115. A. 125. — N:o 193. öfver en väcki fråga om förändrad reglering af 6 ( 4* ) Bankofullmäktiges dispositionsräkning N:o 2. XXVI. B. 5f, 5g. A. 96.
Vid sådant förhållande lärer, vid den omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, som för frågans afgörande blir nödigt företaga, Utskottets af Ridderskapet och Adeln bifallna hemställan, att anslagsförhöjningen måtte bestämmas till 10,100 R:dr, ej komma under pröfning, utan torde omröstning böra ega rum enligt följande voteringsproposition: “Den, som vill att uti det till Alnarps landtbruks-institut nu utgående ordinarie årsanslag beviljas en förhöjning af 10,000 R:dr, röstar Stats-Utskottets Memorial JV§ 81. 3 Ja; Den, det ej vill, Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att ifrågavarande anslagsförhöjning skall nied 8,600 R:dr utgå." 3:o. Uti 26:te punkten af ofvannämnda Utlåtande har Utskottet hemställt, att uti det till Ultuna landtbruks-institut utgående årsanslag måtte beviljas en förhöjning af 4,000 R:dr. Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden hafva bifallit berörda hemställan, Borgare-Ståndet likväl på det sätt, att anslagsförhöjningen skulle å extra ordinarie stat uppföras. Preste-Ståndet har äfven bifallit Utskottets hemställan, dock med den förändring, att ifrågavarande anslag höjdes med det af Kongl. Maj:t äskade belopp, 6,000 R:dr. Då frågan såväl om beloppet af berörda anslagsförhöjning, som angående dess uppförande å ordinarie stat således blifvit genom trenne Riks-Stånds sammanstämmande beslut afgjord, kunna de i olika afseenden härifrån skiljaktiga meningar, som af Presteoch Borgare-Stånden blifvit uttalade, ej till någon åtgärd föranleda. 4:o. Kongl. Maj:t hade äskat Rikets Ständers medgifvande att de nödiga kostnaderna för Sveriges deltagande uti en allmän exposition af åkerbruks-, industrioch konst-alster, som år 1867 komme att ega rum i Paris, finge på förskottstitel anordnas, för att sedermera blifva i behörig ordning till godtgörande anmälda.
Jordbruket bär utvidgats och förkofrats och bergsrörelsen fortgått med oförminskad liflighet, samt de härtill erforderlige ansträngningar åtminstone icke ökat skuldsättningen, så vidt man kan komma till något omdöme 1 ett ämne, hvilket, för att tillförlitligt be räknas, fordrar en mera speciel kännedom om enskildes förhållande än som kan vinnas. Från Ri ■ , ••* 'v • _ a4 — i r> i 1 .. t »ine!- vid 182" års slut häftade för 10 odlings K ÄSPÅS Ä aril ÄÄfeisw» 3o sk. 9 rist. - 5 brukslå 11 i* .1 *. KSt och lån mot 5 procents råma uppg. en c q t test banko. 3 "ÄiÄäiJ %*irJf .-.b 3iåu,s der„rafSSSra fögderi. KS&3a2&3p4F&* ^Äirsäai^ÄÄÄirÄ s 7 December i83i i nadei fastsLl K g åtnjuter hvarje ledig då förkofrad till en summa af 1,000 K.ar J . ) (Q R;dr blefven rote 16 R:dr 3a sk. ba^10 Vr.^!.3 "ut fäs te mindre förmoner till banko, till bestridande af de i kontrakterna t ,^ enöres-afgif soldaterne. De tillgångar, lassans ränte, och ilen »ortgM ^ ten, som för hela l»“l särskilt fond, 4racd läders Kongl. Mattts StfKÄ tllåmnd »törj
Akademie-hemman, frälse D:o skatte D:o krono Hospitalsoch Barnhus-hemman, frälse D:o D:o skatte j):o D:o krono Rekognitions-Skatte-hemman Skattlagda, obebyggda torp, krono D:o D:o frälse. Skattlagda, bebyggda Torp, Utjordar, Urfjellar m. tl. lägenheter utan m_ som ej under något hemmans ranta inbeenpes, fra D-o D:o skatte D-o Tko kron0 obebyggda D:o, skatte • • • • • Oskattlagda, bebyggda D:o, deraf Ryttare-, Soldatoch Batsmans-torp Beby^gd^a lägenheter, afsöndrade från hemman, under ständig besittningsrätt D:o D:o på viss tid eller lifstid Skattlagda Fisken och Fiskelägenheter af särskildt slag, som ej under hemmans ränta äro inbegripna . ralse D:o D:o D:o Tull-Mjölqvarnar med 247 par stenar - Tull-Sågqvarnar, grofbladiga Husbehofs-Mjölqvarnar Husbehofs-Sågqvarnar Stampar Stångjernsverk Ämneshamrar Masugnar Pappersbruk . Tegelbruk Kalkugnar Kronoparker och Allmänningar som tillhöra Kronan Landsoch Härads-allmänningar Grufve-skogar .. Diverse personer, som ej höra till viss näring . Jern-Manufakturverk af särskildt slag Mantal. Utsäde af * 1 ' Hvete. <55 1 Korn. 1 Ha fra. Rlandsäd. v -1 ST -t V Potates. St. Underhållne kreatur. Efter lista A Efter 2:dra och 3:dje Art. RriinvinsJordeboksoch Mantalspenningar. Serningsören. 1 Tionde af Bruk, Rergverk och andra verk och inrättningar. Arrendemedel. rt. 2—7 §• 19-36 §. 37 §. bränningsafgift. Summa. HcmmantalsRänta. Kronotionde. Afrad. Summa. R:dr. sk. R:dr. sk. rst.
Såsom controllerande arbete, framställer Riks-Hufvud-Boken hvad Uppbordsmånnen emottaga och hvarest de aflemna det de emottagit; hvart detta sedermera anvises och huru mycket som, på en viss tidpunct, (hår Calenderårets utgång,) i alla Statens Cassör, Magaziner och Forråder, finnes i behåll; men åter, såsom statistiskt arbete, bör den framställa, ej mindre hvad som genom Uppbörds-Verket blifvit uttagit och kommit till beräkning, ån äfven det, som, utan någon sådan medverkan, på ett sått eller annat, år vordet inom en viss tidrymd, af inbyggarne utgjordt för gemensam räkning, till Samhällets bestånd. För samma ändamål bör den vidare uppställa sårskildte Utslag utaf hvart och ett af de medel och sått, som blifvit antagne till utgörande och samlande af de generelle bidragen. Huru och till hvad belopp hvarje slags utskyld från den skattande utgått, samt huru och med Revisorers Berättelse. i3r hvilken förminskning samma utskyld kommit till disposition för sitt åsyftade ändamål. Sjelfva levereringssåttet kan för den skattande utgöra en ny beskattning; den ena utskylden kråfver en dryg uppbörds kostnad, men får dock företräde, emedan den uttages efter hand och derigenom blifver mindre känbar, i synnerhet för den större del af de bidragande, som, så till sågandes, har sin räkning uppgjord för dagen; den andra går omedelbarligen från den skattande till den consumerande individiien, och graveras med ingen särskild Uppbördskostnad; en utskyld år lått controllerad; en annan bevisar genom sitt utslag, jemförd till andra kånda förhållanden, att dess bevakande icke år möjligt; ziffrans vittnesbörd och erfarenhetens bevis måste lemna den tillförlitligaste anvisning för åtgärder och beräkningar i denna del. Det år enligt sakens natur, att större svårigheter ega rum för utvecklandet af en fullständig reda i denna afdelning, ån i den förra.
Eller hvad i all rimlighets namn skulle en lagens väktare med uppgift att vara den oskyldigt lidande till lyelp och den orättfärdiga eller försumliga embetsmannen till varnagel och 9traff tjena till, om han af parten sjelf fordrade icke blott framläggandet och styrkandet af sjelfva faktum utan dessutom en utredning af lagfrågan? Så pass drifven är väl i allmänhet en embetsman i lagtolkning, att han kan i en så ojemn strid öfverflygla en förorättad part, om denna skall sakna allt bistånd. Men denna ståndpunkt, så orimlig den än är, har verkligen herr Thomasson intagit. Frågan om en embetsman har den eller den skyldigheten, är uppenbarligen en lagfråga, ty embetsmäns skyldigheter äro faststälda i lag. Och ändock har herr Thomasson motiverat sin underlåtenhet att ingripa på grund af kandidaten von Sneiderns anmälan dermed, att det » icke kunde anses utredt » huruvida medicinska fakultetens notarie egde den ifrågakomna förpligtelsen. Herr Thomassom borde — mena vi — hafva sagt antingen att notarien enligt hans uppfattning hade en sådan skyldigheteller att han icke hade den. Han hade varit skyldig att bilda sig ett omdöme om den saken. Han hade varit skyldig att förskaffa sig de förutsättningar derför, som möjligen icke funnos i första band tillgängliga. Och det är denna sin skyldighet han kastar öfver pä klaganden, dä ban förklarar, att saken icke kan anses utredd. Man vill kanske beskylla oss för ordrytteri, förmenande, att herr Tb. tilläfventyrs • velat säga, att lagen icke vore klar och att förty en sådan förpligtelse icke kunde anses åligga notarien. Men i sådant fall har herr Th. uttryckt sig på ett sätt stridande både mot ordens vanliga betydelse och mot den betydelse det juridiska språkbruket utbildat. Ty att något icke kan anses utredt, betyder både efter allmänt och juridiskt språkbruk just hvad vi härofvan antydt, nemligen: att icke så fullständigt material föreligger, att ett bestämdt omdöme kan af-gifvas.
Länet allmänna ekonomiska stadganden och inrättningar, äfvensom reglementariska bestämmanden, som med sådana hafva gemenskap, så ock de sorn åsyfta förändring uti af Kongl. Maj:t Nådigst fastställdt Reglemente, skola, af Ordföranden samt 2:ne af Nämndens ledamöter underskrift, genom Konungens Befallningshafvande till vederbörande Statsexpedition insändas, för att Konungens pröfning och Nådiga beslut underställas. 22 §. Hinner af Nämnden fattadt beslut ej under dess sammanträde att justeras, uppdrage Nämnden åt 2:ne sina ledamöter att, jemte Ordföranden, justeringen verkställa och beslutet un derskrifva. 23 §■ De bidrag, som af Nämnden, enligt 18 g 4:de morn., blifvit fastställda, uppbäras och redovisas af Krono-betjeningen. 24 §• Att föra de protokoll, som Nämnden anser behöfliga, så ock att uppsätta Nämndens beslut och erforderliga expeditioner ombesörja, utses af Nämnden en sekreterare, hvilkens arfvode Nämnden bestämme. 23 §. Arbets-ordning och ordnings-stadga ege Läns-nämnderna hvar för sig att uppgöra. Bih. lill R. Besv. och Ekon. Ulslcs Bet. Innan Utskottet skrider till närmare utveckling af sina tankar om den riktning, i hvilken en reform af landels kommunal-förfaltningar hör framgfi, har Utskottet ansett sig böra förulskicka en kort redogörelse för några fremmande länders lagstiftning i detta ämne. För vidlyftighets undvikande inskränkes denna framställning till brödrariket Norrige, hvilket erbjuder så många anledningar till jemförelse med vårt eget land, äfvensom till konungarikena Belgien och Nederländerna, der den kommunala sjelfverksamheten i alla tider visat sig mer lefvande än annorstädes och utgjort den aldrig försinade källa, från hvilken de konstitutionela begreppen städse erhållit förnyad näring, oaktadt de stora politiska skakningar och omhvälfningar, för hvilka dessa länder så ofta varit blottställde. Norriges kommunal-lagar äro:
Mars på bordet lagda utlåt. N:o /[55, i anledn. af anmärkmr vid "Utskis betänk. Nio 4io, angide ett föreslaget låneunderstöd för stadsförsamlingen i Carlskrona, fann R. o. Ad., sorn bifallit betänk. N:o 41 o, utlåt. N:o 465 icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna. Begärdes ånyo på bordet af Hrr von Hartmansdorff, Au g, och Nordensköld, Otto Gust., samt Frih. Cederström, Jacob, StatsUtskts den 20 sisth Mars första gången bordlagda utlåt. Nio 466, angtde föreslagna åtgärder till minskning i Carlskrona stads utgifter för presterskapets aflöning m. m. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s den 20 sisth Mars på bordet lagda utlåt. N:o 467, angtde arfvode för emotlngningen och utdelningen af de vid riksdagens slut öfverblifna exemplar utaf RiksStms prot. samt hillänget dertill. Frih. Cederström, Jacob: Det förundrar mig verkligen, alt StatsUtsk. afgifvit detta betänk, om ett anslag af 800 r:dr för den i sig sjelf obetydliga befattningen, enär Ulsk. föreslagit en så rundlig stat för erabetsoch tjenstemännen inom Riksgcont., och då detta verk, när Staten icke mera har någon skuld att förvalta, icke kan hafva så trägna göromål, att icke den ifrågavar. obetvdliga tillökningen jemväl kan af tjenstemännen medhinnas. Jag tillstyrker derföre utslag ä betänkandet. Den 3 April e. m. Frih. Leijonhufvud, Abraham: Den fråga, som nu ar föremål för R. o. Adis öfverläggning, har för ingen del något sammanhang med den s. k. rundligen tilltagna aflöningen för Riksg.contis embelsoch tjenstemän, hvilken fråga, så vidt jag minnes, ännu hvilan oafgjord på bordet; men det runda anslaget är antingen något under eller högst obetydligt högre än det förra, fastän personalen inskränktes.
Askådarne — mest damer, men äfven en och annan herre — ha tagit plats på i salens öfre del placerade stolar, och nu marscherar » truppen » in. » Ett tu, ett tu! » Marschen är så jämn, lederna så raka, de första rörelserna — nackböjning och armhäfning — utföras med grace och säkerhet under den framstående instruktriseus, fröken Sally Högströms., ledning. Detta är den högre afdelningen, den lägre afdelningens öfningar ledas af fru L. Klintberg. » Framåt marsch! » Nu komina de gymnastiserande närmare, så att vi riktigt kunna se på dem. De äro väl en 50, 60 stycken, de flesta bära mörkblå gymnastikdräkter med hvita.sjömanskragar, i hvilka de alla se helt smidiga och ungdomliga ut. Men i ledet se vi så väl ungdomar med hängande flätor som kvinnor i 40-, 50-årsåldern med gråa här. I » Kvinnliga gymnastiksällskapets » kurser får » hvarje välfräjäaä kvinna, som fyllt 15 år, » deltaga. Dessa kurser anordnas i syfte att bereda arbetande kvinnor — alla dessa, som tillbringa de flesta af dagens timmar med stillasittande arbete vid kontorspulpeter, på syatelierer, i fabriker eller i hemmen — tillfälle till hälsosam kroppsrörelse. Af brist p å. medel, af oförstånd, ofta endast af tröghet försumma kvinnorna icke sidlan att sköta sin hälsa. Så länge de icke känna sig sjuka, och ofta äfven sedan sjukdomskänslor infunnit sig, tänka de icke på, om deras lefnadssätt är hälsosamt eller e j, om deras kropp får tillräcklig näring, tillräcklig hvila, tillräcklig rörelse. Man hör nog många beklaga sig öfver öf veransträngning och trötthet, men blott allt för sällan träffar man på någon, som genom att stärka och härda sig söker förekomma ö v e r a n - strängningen. Och blott sällan förstå de, att friskgymnastik är ett stärkande medel. Under 10 år har nu » Kvinnliga gymnastiksällskapet » från okt. — april anordnat kurser i friskgymnastik, och dessa hafva årligen omkring 150 deltagarinnor. Borde icke deras antal i en stad som Stockholm, där en sådan mängd arbetande kvinnor finnes, vara mångdubbelt större?
N;r. Afbön, offentlig, om afskaffande deraf i3a. Arbetej alt make och far, som icke godvilligt använder sin arbetsförmåga lill familjens försörjande, skulle kunna dertill dömas, 153, 173. — 0111 skyldighet för gäldenär, att dermed aftjena sin skuld. 55, 142. Arbetsordningar, för Högsta Domstolen, Hof-Rätterne och Justi tiasRevisionen, se Högsta Domstolen. Arfsrätt och Giftorätt, lika för båda könen, med flere förändringar af hithörande stadganden .. 122, r68. Arfskifte, om inlemnande lill Domstol inom viss tid 124. Arfvinge, inländsk, hvars vistelse-ort är okänd, angående förkortande af prasscriptionstiden efter i5 Cap. 5 §. Arfvode, om ett Notarieoch ett Cancellist-arfvode i3. B. Barn, som i föräldrarnes lifstid emoltager deras egendom, om skyldighet alt ansvara för föräldrarnes skulder 54- Barnamord, om uppliälvande af Kongl. Brefvet den 17 Oclober 1 yyS .133, j 64. Begrafningar, om ändring i föreskrifterne rörande tiden derföre . 22. Bekännelse, om insättande på . i63. Bergarelön, vid timad sjöskada, ändring af 3 Cap. Sjöskade-Balken i5. Berättelser, skriftliga, från Rådstufvu-Rätt, om afskaffande deraf . 84. Besvärs-liänvisningar, formulair dertill, se Fullmagt. Borg-Rätternes och Krigs-Hof-Rättens upphörande, eller förändring af dessa Domstolars organisation 88. Boupptecknings-arfvoden, om beräkningsgrunden för Magistraternes 66, lith, till R. St. H r. Bref stöld, om uppliäfvande af dödsstraffet härföre . • • 3^, i3g. B/satt, om dess lösgifvande, så snart egendomen till concurs afslås 62, i/\3.
Jag har icke velat yttra mig derom förut som icke mera nu, då det nu är fråga om någon annan än mig sjelf, som väckt motionen, om hvars rätt till remiss här nu tvistas. Såsom jag nämndt, anser jag inträffade händelser hafva föranledt motionen och derför biträder jag den. Gr. Posse: Man har sagt att spannraålshandeln vore fluktuerande utomlands, och detta är enl. min åsigt sanni; men jag tror, att det icke är i följd af handelns naturliga gång, utan att det är en följd af de politiska förhållanderue. Man har sagt, att de politiska förvecklingarne funnos redan under motionstiden, men då hade Doct. Sandberg vackt den motion ungefärligen i samma syfte med min. Hade den motion vunnit R. Sl:s bifall, hade derigenom vunnits hvad jag med min motion vill åstadkomma; men nu gick den icke igenom och således äro de politiska förvecklingarne jemte utgången af Doct. Sandbergs motion att anse såsom under Riksgagen inträffade händelser. Man har sagt, att spannmålspriserna icke stegrats, utan fallit, men alla de Hrr, som äro landtbrukare veta, att vid den lid, dä skatterna skola utgå, spannmålspriset gemenligen faller. I år är förhållandet alldeles motsatt. Afven detta anser jag vara en efter motionstidens slut inträffad händelse, ty skatternas utgörande ifrågakommer först efter motionstidens slut och just denna prisstegring ji spannmålen anser jag utgöra ett creterium på tillgån - 304 Den 25 Februari e. m. gen, och atl jag följaktligen egt full befogenhet till framställande af milt förslag. Detta om formen. Hvad beträffar en talares yttrande här, att jag bidragit till den af Doct. Sandberg väckta motionens fall, men icke destomindre framkommit med mitt förslag, får jag förklara, att jag icke allenast röstade emot Doct. Sandbergs motion, utan jag skall alltid rösta mot hvarje motion som har för afsigt att åstadkomma något störande i handel. Min motion afser icke något sådant, och jag har äfven antydt det uti densamma.
Jag ber att i anledn. deraf få erinra derom, alt den lilla förenkling i räkenskaperna, som häraf skulle blifva en följd är af en ganska obetydlig vigt, pä sätt Hr von Hartmansdorff redan anmärkt; men att deremot, om det antages som regel, alt man vid tionde-sättning för nya hemman mäste efter nuvar:de methoder och undervisningar sätta både smör oell spannmål och allt annat, och sedan förvandla det till den method, man vill hafva, sä blir det lika med hvad som är föreslaget för nya hemmans skattläggning i allmänhet. Komma de andra räntorna att sättas i spanmäl och smör, så måste äfven dessa sältas i samma persedlar. Hr Printzensköld: I motsats mot Frih. Cederström förblifver jag vid den öfvertygelse jag nyss yttrat, all komiterade tili deras förslag afsedt jemväl den till presterskapet och kyrkorna nu utgående tionden. Jag hemlar stöd för denna min öfvertygelse af bilagan Litt. N. till komiterades betänk., hvars titel lyder sålunda: ”Uppbörd af kronooch kyrko-tionde för år 1844”. Nu består kyrko-tionde i somliga orter af andra persedlar än råg och korn, såsom smör, ärter och bönor och det är dessa tiondeslag som komiterade anse böra förändras; men denna förändring kan icke verkställas, utan att PresteSt. dertill lemnar bifall; och det är på detta förhållande, som komiterade bordt fästa K. Hr Sandströmer: Då det redan på förhand är afgjordt, att hela betänk, kommer att återremitteras, tjenar det tili ingenting, att nu upptaga K. o. Ad:s lid med diskuterande af frågor som troligen komma att behandlas ganska vidlyftigt vid deras slutliga afgörande, och jag sparar derföre, sä vidt möjligt är, med att svara, till dess att betänk, återkommer.