Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets så betydande litterära skatter förtjenar sannerligen här ifrågasatta utgift; det är en pligt mot efterverlden att dessa väl förvaras, likasom det är en gifvarnes och inalles den nu lefvande generationens rättmätiga, fast hittills ej uppfyllda fordran, att de blifva fullt tillgängliga och begagneliga. Jag får derföre härmed vördsamt föreslå: att Rikets Ständer måtte anslå en summa af 400,000 Riksdaler Riksmynt till en ny byggnad för Riks-arkiv och Riks-bibliothek, att så fort sig göra Motioner hos Riddersknpet och Adeln 1862. 75 later upp/öras å den inom hufvudsladen tillgängliga plats, som Kongl. Maj.t, efter sakkunnige mäns hörande, finner dertill lämpligast. Stockholm den 19 November 1862. J. Nordenfalk. Al Herr von Mentzer, Carl Fredrlk, angående åtskilliga ändringar i nu gällande Förordning rörande bränvins-tillverkning. Vid hvarje industriel lagstiftning, ligger en icke ringa vigt deruppå, att icke några lagstadganden uppställas, som, utan att medföra ökad kontroll, verkar hämmande på sjelfva den industriel handteringen, eller på den frihet, som är ett nödvändigt vilkor för all ändamålsenlig och planmässig utöfning af densamma, enär hvarje sådan föreskrift lätteligen åstadkommer både allmän och enskild förlust. Bland lagstadganden, som af denna anledning synes mig böra erhålla förändring är g 23 af Kongl. Maj:ts nådiga Förordning angående vilkoren för bränvins-tillverkning af den 26 Oktober 1860. Denna § stadgar nemligen i fråga om restitution af erlagd bränvins-brännings afgift, att hvad som sålunda får återlyftas ej må öfverstiga »en femtedel af den erlagda afgiften». För att, i öfverensstämmelse med detta stadgande, kunna anmäla sig för tillverkning af ett visst belopp bränvin, är sålunda nödvändigt, att på förhand hafva noggrann kännedom om den tillgång på rudimaterier, som å tillverkningsorten förefinnes, äfven som om åtskilliga andra omständigheter, som kunna inverka på bränvinspriset. En sådan kännedom är likväl i mångå fall svår, om icke omöjlig att i tid förvärfva.
I anledning af Slussmästaren Pelis Adolph Dahlstedh ansökning om förnyelse af sn förkommen RiksgäldsContoirets Obligation, Frän BevillningsUtskottet: Af den 16 denness N;o 48. Med förslag till en blifvande BeyillningsFörordning. Af den 22 dennes! Angående VoteringsProposidoner I afseende på de om TuliBevillningens utgörande Respective RiksStånden emellan yppade skijjagtiga meningar. Flan Allmänna B ef öar soell OeconomieUtjkottet; Af den 18 dennes: Angående RiksStåndens olika beslut, i frågan om inrättande af Directioner till det Indeldta Cavalleriets beklädnad. Upplästes PresteStåndets ProtocollsUtdrag af denne dag innehållande , att, då de vigtigare Riksdagsgöromålen, antingen voro eller snart kunde blifva afgjorde, PresteStåndet , uppå derom väckt Motion och med enhälligt yttrad önskan, att detta långvariga Riksmöte snart måtte nå sitt sen 23 Öctoler e, ml 2bå slut, funnit godt besluta, att Ifrån hvarje afRik? sens Ständers Utskott infordra skyndsam uppgift af huru mångå, och hvilka, mål ännu fordrade Utskottens behandling, samt att anmoda Herr ArkeBiskoppen och Talemannen att, efter samråd med Herr Grefven och LandtMarskalken samt de öfrige Herrar Talemännen, med Utskottens samtalige Herrar Ordförander rådgöra om den ordning -uti återstående ärenders handläggning, genom hvilken deras snara afgörande bäst kunde befordras, och hvartill i Ståndets tanka hörde, att de vigtigaste först företogos; efter hvilken öfverlägg. ning tiden för Riksdagens slut skulle kunna bestämmas, och anmälan derom, med anledning af 81 j§. Riksdagsordningen, hos Kongl. Maj:t i un-; derdånighet göras; hvilken åtgärd de öfrige RiksStånden blifvit inbjudne, att äfven hvar för sig vidtaga. Lades på bordet. Justerades följande:
Frih. Boyes d. 11 dennes e. ra. afgifna förslag upplästes, så lydande: i:o alt Sveriges fyra Stånd, med ingeli annan förändring i deras nuvar. organisation, än att riksdagsmannaåldern uppflyttas från a5 år lill 35* utgöra Representationens nedra kammare och öfverlägga gemensamt på ett och sam , 5 H. a 10 Den 16 O c t ober f. m. ma rum; dock att i frågor, som angå Ståndens enskilda angelägenheter, hvarje Stånd öfverlägger inom sig; 2:0 alt K. M. i und. anmodas att låta författa och till nästa R. St. afgifva förslag till formerande af en Representationens öfre kammare, med ändamål att innebära det conservativa element, som har att bevara Svenska Folket från både envälde och mångvälde; 3:o att Constit.-, Statsoch Revilln.-Utskrn må bibehållas, men alla andra Utsk. försvinna; likväl att för hvarje motion, sorn finnes behöfva en förberedande granskning, committerade, en eller flera af hvarje Stånd, utses, alt med betänk, deröfver inom kort tid inkomma, hvilket betänk, derefter bör, utan återremiss, till slutlig pröfning förekomma ; 4:o att de öfriga reglementariska föreskrifter, som af denna förändring i representationssättet blifva nödvändiga, må uppgöras af samma män, som få förslagets uppgörande til! en öfre kammare sig anförtrodt, samt varda till nästa R. St:s pröfning öfverlemnade. Frih. Boye, Ludv., anhöll, att hans i dag inlemnade förslag nu måtte blifva uppläst. Frih. Boye, Fredr.: Det är visserligen obehagligt för mig att motsätta roig en propos., som blifvit begärd af Frih. Boye, Ludv.; men jag hemställer, om det sednare förslaget kan betraktas annorlunda, än som ett nytt, och jag måste derföre, sedan den ordning blifvit bestämd, hvari förslagen skola till pröfning förekomma, bestrida delta förslags uppläsande för närvarande.
Men ingen yttrade ett ord, utom David själf. Dåligt skulle det väl gå med min kokning, invände han, det är inte en syssla jag är van vid. Hvad för slags baroner tror du de här herrarna äro, att din kokning icke skulle duga åt dem? frågade kocken öfverlägset. Jag kan väl visa huru det går till. Inte äts här alla dagar kycklingsstek med gräddsås, anmärkte Kalle Lehtinen, som var en oförbätterlig slarf, men lagets skämtare och allmänna favorit. De andra grinade ett stumt bifall, utom Abel Korhonen, som menade tro på att David icke var af den rätta sorten för Amerika. Här i landet tar man hvad som bjuds, förtydligade han sin mening och gör så godt man kan. Inte har Koivumäki så skämt bort oss med maten, att vi inte komma till rätta med din kokning. Nej, fet har man inte blifvit, bekräftade Kalle Lehtinen. Men innan han hann tillägga något hördes ett ljud af gråt från sängstället. Katie hade vaknat och var så skrämd af den främmande omgifningen, att hon icke genast lät lugna sig, ehuru David omedelbart gick bort till henne. De sutto alla tysta och lyssnade, medan David hastigt framletade en brödbit från sitt vägkostknyte. Men den var torr och hård och förmådde icke trösta den lilla. Hvad hon gråter vackert! uttryckte Korhonen halfhögt lagets känslor. Och det satte lif i kocken. Vackert är det nog, medgaf han men inte är det väl roligt för henne. Kanske sku' hon tycka om litet sirap på brödet? frågade han af David. Han hällde litet i en bleckmugg och sedan Katie en gång fått smak på läckerheten glömde hon så fullständigt sin rädsla, att hon till och med lät Koivumäki bära sig fram till bordet. Men till tåls gaf hon sig icke, innan David satte sig bredvid dem. En efter annan kommo de öfriga också närmare, tills de bildade en tät ring kring henne. Ingen yttrade på länge ett ord, men hvar gång hon jollrade något till David, såg den ene på den andre. Och då hon skrattade af förtjusning öfver sin sirap, grinade deras orakade fysionomier alla med, som på kommando.
Till anskaffande af reservförråd för sjöbeväringens beklädnad 45,000 rdr, äfvensom, under förutsättning att, i likhet med hvad för landtbeväringeu blifvit föreslaget, utur det för krigsbehof bildade reservförråd för beväringsmanskapet jemväl för sjöbeväringen erhölles ej mindre hvad som erfordrades till första uppsättningen af det till vapenöfning påräknade manskaps beklädnad, än ock af remtyg, utredning och tältlagstross-effekter för detsamma, lill arbetslöner för munderingarnes förfärdigande, utredning oell tält för nämnde manskap, 20,300 r:dr. Hvad E. K. M. i denna del föreslagit hafva Rikets Ständer i så måtto bifallit, att Rikets Ständer medgifva, det sjöbeväringens oundgängliga behof af beklädnadsmaterialier, äfvensom af remtyg, utredning och tältlagstross-effekter må fyllas genom anlitande af det för krigsbehof bildade reservförråd för beväringsmanskapet, hvaremot, med hänseende till statsverkets nuvarande mindre fördelaktiga ställning samt mängden och vigten al de serskilda behof, för hvilkat fyllande disponibla tillgångar redan blifvit påräknade, Rikets Ständer funnit sig icke kunna bevilja ofvan omförmälde anslag. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 20 Oktober 1848. N:o 230. Expcditions-Utskottcts Förslag till und. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Okt. 1848. Preste-ståndet den i9 »a — Borgare-ståndet den 19 Bonde-ståndet den 20 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse , angående regleringen af utgifterne under Riksstatens sjette hufvudtitel. (Stats-utsk Uti., N;ris 90, 151, 204 och. 287 samt Mern., N:o 210.) S. A. K.
Maf.ts Nåd. Proposition JVs' 83. alltså och enär, vid betraktande af hvad sålunda i frågan ytterligare förekommit, de betänkligheter, som hos Rikets Ständer uppstått emot antagandet af förslaget om bergsskolans förflyttning, icke vidare synes ega giltighet, har Kongl. Maj:t ansett sig böra till Rikets Ständers öfvervägande ånyo framställa Sitt vid nästlidna riksdag aflåtna förslag om Fahlu bergsskolas förflyttning til Stockholm och förening med Teknologiska institutet.
§. igenfinnes emot arbetes förrättande å söndag enahanda Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JV:o 4. 3 förbud, sorn vår nu gällande lag innehåller. Vid pröfningen af den omfattning, som detta lagbud bör ega, blir det tillfälle att deråt gifva en ordalydelse, som gör detsamma på hvarje åsyftadt fall tillämpligt; och Utskottet hemställer fördenskull, att nu ifrågavarande motion ej må till särskild åtgärd föranledat. Stockholm den 2 December 1862. Ank. till Exp.-Utsk. den 2 Dec. 1862, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af vackt förslag om tillstånd för beväringsskyldige från Listers och Bräkne härader alt undergå vapenöfning å mönstringsslätlen vid Asarum i stället för den vanliga exercisplatsen Värnö i närheten af Carlskrona. Berörda förslag är inom Hedervärda Bonde-Ståndet väekt af Ola Olsson från Blekinge län, hvilken förmält sig dermed åsyfta minskning i kostnader, nemligen för den sju mil långa marchen till Carlskrona, för inqvar teringar och för befälets inställelse så väl vid de beväringsskyldiges afhem tande som vid återfärden. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, till hvars behandling Ola Olssons motion blifvit remitterad, har tagit densamma i behörigt öfvervägande ; men anser, olika med motionären, att någon besparing af kostnad genom hans förslag icke åstadkommes. Till en trupps öfvande i vapenfö ring användes mera befäl, än som tarfvas till densammas anförande till och ifrån öfningsplatsen, hvadan resekostnaden för nödigt befäl, jemte spel, äfvensom för utredningsoch beklädnadspersedlars, tälts och förråders transporterande från Carlskrona till Asarum snarare skulle öfverstiga, än understiga kostnaden för truppens förskaffande till och från nämnde stad, oberäknadt de utgifter, som blefve en följd af nödvändigheten att vid sistnämnda ställe uppföra erforderliga byggnader. 4 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 4.
Stängjernssmide sker vid de 9 Bruken Leufsta, Carlholm, Österby, Gimo, Strömsberg, Ullforss, Söderforss, Elfkarleön och Vattholma, samt har der utgjort tillhopa under alla åren 111,008 Skpd 5 Skålp. eller per medium årligen 22,201 Skpd 12 Lpd 1 Skålp. samt nu inalles 7,114 Skpd 2 Lpd 10 Skålp. mera än under de nästförutgångna 5 åren. — Vid Söderforss Bruk har det derstädes förut privilegierade smidesbelopp genom Kongl. Bergs-Kollegii utslag af den 8 Juli 1841 erhållit en tillökning af 613 Skpd 6 Lpd. Någon annan förändring i smidet har icke blifvit infödd, än att, på ett och annat ställe, varm luft blifvit begagnad i räckarehärden. Wallonsmidesprocessen användes fortfarande vid alla Bruken, utom vid Elfkarleön, der Lancashire-melhoden är införd. Denna sistnämnda smidesmethod begagnas oek, till någon del, vid Söderforss Bruk, hvarest halfwalionsmidel jemväl blifvit bibehållet för en annan del af tillverkningen. Manufaktursmide af stål, band-, knippoch bultjern, spik samt ankareoch grofsmiden har bedrifvits vid Wesslands, Åkerby, Österby, Söderforss och Elfkarleöns Bruk, till ett samrnanräknadt belopp, för alla åren, af 4,940 Skpd 14 Lpd 1 Skålp., eller årlig: n per medium 988 Skpd 2 Lpd 16 1 Skålp., samt följaktligen äfven något litet ökats under detta sista qvinqvennium.
Spannmål och utsatt premier för Spannmåls-införsel. Det sednare vore en utväg, som i Sverige ej kunde ersätta Magazinerne, och skulle blifva mycket dyrare, ty Magazinerne borde fyllas de goda åren. I-å man önskat jemnhet i pris genom Magazinslnrättningar, har ej menats annat, än förekommandet af ett alltför högt eller alltför lågt pris. Om Kronan koper in Säd till Magazincr någorlunda efter Markegångspriset, så blir allmänna priset ej bestämdt af Kronan och olika efter olika årsväxt och i ofika orter. Utomdess anser jag icke Magazinernes hufvudändamål vara prisets fixerande, utan tillgångs säkra anskaffande af de goda och fredliga årens öfverflöd till fyllande af vid andra år inträffande behof, i synnerhet lör dem af landets invånare, som hafva många mil till Sjöstäderna, och bo närmast sådana, hvars hamnar äro en stor del af året tillfrusna. Den 13 April. 313 Ingen lärer heller hafva fordrat, att Staten ensam skulle fylla en möjlig inträffad brist af öfver en million tunnor säd. Denna brist ersätt s ej blott då genom Magazfner, utan genom sparsammare consumtion af en dyrare produet, samt ofta äfven genom enskildtas öfverskott sedan sista året. I allt fall äro 2 å 300,000 tunnor mera en betydlig hjelp i vårt land. Åkerbrukaren i Sverige har så mycket mera svårighet hålla lika pris med utländningen, som dess yrke i flera nästgränsande länder drifves med lifegna, samt med lättare tillgång.på tjenstfolk. I sjelfva England är daglönaren i proportion mindre dyr än hos oss, och derföre ofta ett fattighjon, ty då han har öfver ett visst antal barn, erhåller han understöd afSocknens fattigkassa, hvilket är orsaken till den enorma fattigskatt i England, sorn den betalande till en del återvinner genom en derigenom möjlig lägre dagspenning. I England hålla utomdess Husbönderna samman och bestämma lönerna för tjenstfolket, i Sverige tvärtom.
» Transport-räkningen N:o 1, 1803-1815 1,507: 33. 4. d:o N.o 2, 1803-1836 35,341: 4i, 7. d:o N:o 3, 1803-1836 34,006: 79?063. 22< § 32- * Genom 129 § i Banko-Reglementet, är åt Fullmäktige öfverlemnadt slutet om föratt besluta och till efterrättelse fastställa de förändringar i systemet för ändring af tillverkning af Bankens sedlar, som blifva erforderliga i följd af Rikets räknesättet Ständers vid sednaste Riksdag fattade beslut om förändring af allmänna forpenningar räknesättet för penningar, äfvensom till utmyntning af silfver och koppar, "utmyntning1 ^erom Kongl. Maj:t under den 3 sistlidne Februari låtit Nådig Förordaf silfver ning utförda. och koppar. 3b Efter hvad Revisorerne inhemtat, hafva Fullmäktige, i anledning häraf, vidtagit åtskilliga förberedande åtgärder för erhållande af så väl ett mera ändamålsenligt sedelpapper, än det nu begagnade, som omsorgsfullare tryck å de sedlar, Banken, vid tillämpningen af det nya räknesättet, skall utgifva; hvarjemte Fullmäktige till pröfning förebaft frågan om de blifvande sedlarnes storlek och i detta afseende fastställt 3:ne olika format.
Är detta ratta be. greppet om behållen inkomst, sä förswinner all swärighet, at bestämma, hwilka afdrag kunna medgifwas eller icke; ty om Bewillningen endast arlagges af Sen ärliga tillökningen i den skattjkyldiges förmögenhet, följer deraf omedelbarligen a ena sidan, at frän den ärliga inkomsten, innan den anses för behäl» lcn, fär afdragas alla libna förluster af en redan förwarfwad egendom, samt alla utgifter, hwarigenoru den ffattsiylldiges tillgäng minskas; afwen som ä den andra, at aila utgifter hvarigenom nägot motsmarande i stället ar, hålles, ej fä afraknaS; icke - heller förluster af endast påräknad, men ei Wunnen inkomst. — Således bör man ; allmänhet fä afdrag» frän Afkastning af egendom, pen« Den 22 September. 6sz uingar eller hwad flags näring, rörelse och befattning, som helst, alla de omkostnader, som i och för desi ärHällande warit oundgangelige, allmänna skatter och onera, af alla stag, ranta för skulder, utbetalre hushyror för eget och rörelfens behof, nödwandige reparationer ä Byggnader, sä wäl i Stader - som pä Landet; föda och lön till de för eus yrke nödige tjenare, afwen som ivid Landtbruk ärliga utsädet m. m.; Men deremot kan icke något afdrag aga runi för alla utgifter för inköp af Lös eller Fast egendom, icke eller för nybyggnader, odlingsoch förbättrings kostnader, hwacigenom en egendom winner ett ökadt wärde. En paraknad men icke ärhallen winst, Lrn ej komma i fräga. Den som förlorar ett pä ranta utsatt Capital, äger wäl att frän sin inkomst afdraga Cav, italet, men icke den oupiupne räntan; ty dä den sednare ännu icke war förfallen, kan man ej säga, att haus egendom genom förlusten deraf minskades. En Handlande, som förlorat ett Skepp med desi last, får wäl fran sin inkomst afdraga wärdct bäde af Skeppet och Låsten, men icke den möjcliga winst han deraf päräknat.
Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets insände förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifyelser till Kongl. Maj:t: N:o 469. Angående anstalter för Bergsbandteringens upphjelpande i Norrbottens Län. N:o 47°- Om anslag qf Allmänna me^ del till NayigationsSkolors inrättande, N:o 47rAngående verkställd granskning af ChartasSigillatas-Contorets Hufvudbok för år 1826. N:o 472- Angående återbetalningen af CreditivMedlen för Spannemåls-uppköp. N:o 473, Angående anslaget för en vattenlednings anläggning vid Carlskrona. N:o 474- Angående förräntning af de till Försvarsverket anslagne medel. N:o 475- I frågan om upphörande af 2o4 Den 17 Mars f. m. Åkerbo Härads Dagsverksskyldighet under Kongsöhrs Kungsgård. Upplästes till justering och godkändes ExpedilionsUlskottets insände förslag till 6 § af Riksdagsbeslutet. Herr Munck af Rosenschöld^ Eberhard: Den af mig väckte och ännu på hordet liggande hemställan om inbjudning till de öfrige RiksStånden alt instämma i Ridderskapets oell Adelns beslut angående StatsBankooch EkonomiUtskottens Utlåtande N:o ii3 rörande SpanmålsCreditivet, anhåller jag måtte anses förfallen sedan målet nu är afgjordt.
Ett giltigt skäl, att förbjuda bränvinsbränning å boställen, ligger deri, att denna närings bedrifvande allt för mycket medtager skog och som ett boställe är en löneförmån, anslagen icke blott åt den nuvande innehafvaren, utan äfven åt alla dem, hvilka i framtiden komma att bekläda hans embete, kan Staten ej tillåta, att bostället på något sätt försämras. Hr von Troil, Sam. Gust.: Det kan visserligen icke be stridas, att det förslag, Etsk. i detta mom. framställt, har, för att så säga, föga skäl för sig, men sedan det en gång blifvit afgifvet och af 2:ne MedStånd bifallet, kan jag för min del icke önska, att R. o. Ad., inom hvilket Stånd många af de i detta mom. npräknade tjenstemän hafva säte och stämma, ogillade mom. Jag hemställer dock, huruvida icke orden befatta sig med, hvilka, på sätt den föregtde discussionen utvisar, torde vara mindre tydliga, böra utbytas emot ordet bedrifva eller idka, men då Hr von Hartmansdorff på förhand förklarat, alt han ämnar väcka förslag derom, att Utsk. måtte updragas att omredigera förslaget, med dervid fästadt afseende å de anmärkmr, hvilka emot redactionen förekommit, anser jag mig ej böra begära att Hr Gr. o. Landtm., till följd af min hemställan, framställer en serskild Propos , utan ålnöjer mig med alt hafva fästat upmärksamheten å olämpligheten af de begagnade orden. Hvad åter orden domare pä landet vidkommer, så anser jag att de äro med rätta använda, emedan jag finner domare på landet vara i en helt annan kategori än Högsta Domstolens och HofR.nas O o ledamöter. Landtdomaren står folket närmast; det är han, som omedelbart handlägger och afgör dess tvister och i första hand af dömer de förbrytelser, som af detsamma begås. Han är med detta folk i ständig beröring och bör föregå detsamma med goda exempel
3,000: — för omläggning af landsvägen emellan Germundebyn och Bengtsbron i Wedbo Härad af sistnämnde Län, af anslaget 1,000: —• för förbättrandet af landsvägen emellan Gillbergs och Nordmarks Härader i Wermland 2,166: 32. för omläggning och förbättring af landsvägen från Skjärfsta by i Sollefteå socken lill Forssa bruk i Långsele socken af Wester-Norr lands Län 5,000: — för dito emellan Jönköping och Råby Gästgifvaregård i Wista Härad af Jönköpings Län 9,600: —- för omläggning af landsvägen emellan Bodarne och Hofva Gästgifvaregårdar i Wadsbo Härad af Skaraborgs Län, dertill ett anslag af 10,670 R:dr blifvit beviljadt. 3,500: —• för dito förbi Hedeslid i Rommelanda socken af Götheborgs och Bohus Län 867: 24. ggj. g enligt 49 §, för anläggningen af en väg ernel Transport 518,238:23.6. 1,616,826:1.1, Stats-ZJtskotlets Memorial, N.o 3. *9 Transport 518,238:23. 6. 1,616,826:1.1. lan Öfveroch Neder-Kalix socknar i Norrbottens Län, J-del af anslagssumman, eller ■ « 1, / oO: ■ enligt 50 §, för förbättring af vägen emellan Westerås och Fahlun> af dertill anslagne 15,000 H:dr 11,250: enligt 51 §, för utdikning af Bodahls, Piprörs, Abre och Ombäcks m. fl. myror inom Brunflo socken af Jemtland. 1,955: 5. 4. för sänkning af Opesjön samt åtskilliga myr-utdikningar inom dito, hvartill anslagits 2,936 R:dr 1,000: för aftappningen af Westra och Östra Harrsjön samt några myror inom Rödöns socken af samma provins, hvartill anslagits 2,936
För Biljarder på inrättade Sällskap och Klubbar: i Stockholm och Götheborg B:co'R:dr 50: i de öfrige Städerne „ 33: 16. — För Biljarder vid helsobrunnar och som endast begagnas under brunns-terminerne „ 25: Men då inkomsten deraf tillfaller Brunns-Cassan eller de fattige, betalas icke någon Bevillning. Andre Biljarder, se mom. 1. Boktryckeri-Konstförvandter B:co R:dr 2: Brädvräkare „ 2: Concerlgifvare, ineller utländske, erlägga förskottsvis för hvarje Concert: i Stockholm B:co R:dr 3: „ 1 „ 2 samt i alla öfriga Städer och orter 16.— Gesäller » Gouvernanter och Informations-fruntimmer i privata hus ... „ 1: 24.— Fruntimmer, som hemma hos sig hålla Pensions-inrättningar eller Skolor, betala, i sådan egenskap, ingen afgift efter denna artikel. Hampvräkare B:co R:dr 2: Hofmästare hos private Hushållerskor , 1 Huspredikanter som i vederbörlig ordning dertill blifvit kallade Hyrlakejer Hårfrisörer, som icke äro borgare 10 1 33 4 2 24.— 16: — 12 Förslag, till Bevillnings-Stadga. Hästhandlare, eller sådane, hvilka, såsom yrke, sälja och byta hästar, erlägga, utan åtskillnad på hufvudman eller följeslagare på resor, hvarje person, som sig med sådan handtering befattar B:co R:dr 25: Och skall, med vederbörande Uppbördsmans qvittence, styrkas, att Bevillningsafgiften för löpande året blifvit riktigt erlagd eller säkerhet derför ställd, innan Konungens Befallningshafvande eller vederbörande Magistrat meddelar dem pass, hvilket pass bör uttiyckeligen innehålla, att de till en sådan bandel äro berättigade. Jernbärare, vid Stångoch Tackjerns-vågar B:co R:dr 1: Kammarjungfrur, lika med Betjenter. Kammartjenare „ 5: Kockar hos private „ 10: Skeppskockar, se Sjömän.