Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Eamillen med sig bortfört , -jten S Juli - fört , eller annorledes disponerat, bords ersattas af det arf, som efter Hennes Maj:t Enke-Drott» rangen komme att dem tillfalla, sä ansåg Kongl. Maj:t äfvenväl den samma komma att bero af Riksens Ständers ompröfning; varande emedlertid en fullkomlig säkerhet derför att påräkna ■uti ofvanberörde för Arfvingarnes räkning innestående medel; men hvad vidjcorp de omförmäldte silfveroch porcellains-piecer , som blifvit af f. d. Konung Gustaf Adolph bortskänkte till Mark-Grefvinnan af Baden, fann Kongl, Mai:t dem vara dels af det ringa värde, dels af den beskaffenhet, att någon ersättning derföre ej borde äga rum. De handlingar, sorn upplysa förhällandet med den ena och andra af förberörde omständigheter, befalte Kongl. Maj:t skulle behörigen samlas, för att jemte detta Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, vid nästkommande Riksdag, i omför* mäldte afseenden Riksens Ständer meddelas, I anseende till den af Hans Excellenc© Herr Justitice-Stats Ministern sluteligen hemstäfde anstalt, för att sedan bo-utredningen efter Hennes , Majit Enke-Drottningen blifvit fullbordad, med dess Arfvingar uppgöra redogörelsen och liqviden för Hennes Majus qvarlåtenskap, öfverlemnade Hans Kongl. Maj:t i Häder till Herr Justitia; Stats-Ministern att utse den person , ät hvilken detta uppdrag kunde anförtros, och ansåg i Nåder Hamburg böra utsättas, såsom det ställe, hvarest denna person komme att möta det Ombud, sorn efter derom skeenda öfverenskommelse, bjefve af f. d. Kongl. Faarinen - Sen 5 Juli. *99 millen befullmäktigad att för dess räkning arfs* redogörelsen och liqviden af honom emottaga. Ex Protocollo Henr. Wolter Gahn. Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Högloft.
Ds Fullmagter åter, som ej af RiddarhusDirectionen, på föreskrifvet sätt blifvit granskade och godkände, intagas endast på sätt, rörande första anteckningen blifvit stadgadt, i det Protocoll som vid detta tillfälle föres; hvilket Protocoll jemte Handlingarne öfverlemnas till det blifvande RiddarhusUtskottet, hvarest Inträdes-poiletter erhållas; och må härefter ingen anteckning eller utdelning af Inträdes-pollettgr ske annorlunda än inför berörde Utskott, sedan det blifvit förordnadt, hvilket, så fort sig göra låter, ske bör; skolandes detta Utskott sedermera under Riksdagens lopp, endast för anteckningar sammanträda e'n half timma före hvarje utsatt Plenum. Ej må någon af RiddarhusBetjeningen, vid ansvar, enskildt och utan RiddarhusUtskottets samtycke till någon, eho d«t vara må, Inträdespoilett utgifva; börandes i öfrigt noga tillses att ingen erhåller Inträdespollett som icke genast och ofelbart varder i uppropslistan arn tecknad. 13 §• Uppstår vid dessa anteckningar tvist om Hufvudmanna-rätten, eller eljest ®m företräde Den 2 5 Jurin. 473 till anteckning för samina Ätt, bör den af det blifvande Riddarhusutskott®! pröfvas och af. göres; men emellertid och intilldess Utskottet sig utlåtit, den antecknas, som enligt de ho3 RiddarhusDirectionen befintlige Genealogiske Tabellers föranledande, dertill närmast berättigad är. Finner Utskottet sedermera någon annans bättre rätt till säte och stämma genom antaglige bevis styrkt, vare den, »om anteckning först erhållit, skyldig, att den honom tilldelte Inträdes-pollett återlemna, och den andre blifve i hans ställe antecknad. Skulle eljest någons rättighet att å Riddarhuset intaga säte och stämma, med anledning af denna Riddarhusordnings stadgander, ifrågasättas, öfverlemna* äfven detta mål till det blifvande RiddarhusUtskottets pröfning. 14 §.
I» Transport R.dr 37,500, samt kok-kittlar, inredning af tvätt-anstalter rn. m. omkring » 2,500, således utgifterna till inrättnings första ordnande till R:dr 40,000, samt de för hospitalet nödige årliga utgifter till 45,000 R:dr, och Direktionen för Danviks hospital, enligt ett handlingarne bifogadt protokolls-utdrag, erbjudit sig, att, under förbehåll af Kongl. Majits nådiga sanktion, till den nya sjukvårds-anstalten för sinnessjuke, dels af Danviks hospitals-inrättnings inkomster årligen utbetala 24,000 Riksdaler Riksmynt att qvartaliter utgå från och med månaden näst efter den, under hvilken samma inrättning trädde i verksamhet och Danviks dårhus blefve utrymdt, dels erlägga ett belopp af 20,000 Riksdaler Riksmynt, motsvarande värdet af den nu till dårhus begagnade byggnad med tillhörande tomt, dels ock slutligen utan ersättning aflemna vissa inventarier af matoch natt-käril; — så hade Öfverståthållareembetet — som ansett att för utrednings-persedlars anskaffande ett belopp af 50,000 R:dr borde vara att påräkna, och att de af Danviks hospitals Direktion för en gång erbjudne 20,000 R:dr i första rummet härtill borde användas, samt beräknat den nya hospitals-inrättningens årliga utgifter till 66,500 R:dr, så att, efter afdrag af Danviks hospitals bidrag 24,000 Riksdaler, och afgifterne för sinnessjuke, af Öfverståthållare-embetet beräknade till 27,500 R:dr, eller tillsammans 51,500 Riksdaler, en årlig brist skulle uppstå af 15,000 R:dr, hvilken Öfverståthållaren dock för säkerhets skull antagit till 18,000 R.dr R:mt — i underdånighet anhållit, det täcktes Kongl. Maj.t i nåder föreslå Rikets
"Ja, helt visst, och Magda också!" "Din svägerska nå godt, jag kommer en af dagarna... Men hör på..." "Jag hör nog!" "Eftersom olyckan redan skett..." "Hvilken olycka?" "Kors, den, förstås, att du vet jemt tie gånger så mycket som du behöfde veta, så ser jag icke att det skadade, om du ännu ytterligare finge lite mera kunskap." "Hvem skulle ge mig den?" "Jag, naturligtvis det faller mig något in." I Nannys ögon syntes ett frågtecken. "Du kunde bilda dig ett litet oberoende i framtiden genom att hålla en skola." "Åh, min gud, jag önskar ingenting bättre då behöfde jag aldrig tänka på att ... att..." "... gifta dig menar du?" "Ja, just det tänkte jag." "Och deri tänkte du rätt klokt, tror jag." "Tycker herrn det?" "Ja, ty uppriktigt sagdt, hvem skulle du gifta dig med?" "Icke vet jag. Sockneskräddarn har redan lagt sitt ord hos Magda." "Sockneskräddarn aj aj!" "Och skut-skeppare Larsson bjöd Ragnar i våras två tunnor råg för hans röst." "Två tunnor råg i handsöl och din bror svarade?" "Åh, Ragnar är icke att leka med! 'Vill du köpa syster min kontant', sa' han, 'så får du vända dig till henne sjelf: hon har icke gett mig i kommission att ackordera bort henne'." "Således två friare?" "Klockarn, en gammal enkling, är den tredje. Han är liksom lite förmögen, och derför har han vändt sig till pappa sjelf." "Men utan framgång?" "Det förstås pappa sade att jag var bara barnet." "Och sjelf har du ej böjelse för någondera?" "Jag har mer böjelse att kasta mig i Venern än gifta mig med en af dem." "Således återkomma vi till skolan. Den kan ge dig en liten god inkomst och är det enda sätt, hvarpå det blir dig möjligt att göra dig dina kunskaper till nytta." "Herrn har så rätt: det blir det enda för mig."
Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus, För slags-anslag j 16,400 Reseoch Tractaments-penningar, Förslags-anslag ... Summa Banko. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Mått. Värde a 6 K:dr Tunnan. Mått. Värde förslagsvis å fi K:dr Tunnan. Mått. Värde. Departements-Chefen : Lön 4,300: Taffelpenningar 2,300: Departementets Expedition : Expeditions-Chefen 3,000: Öfrige Embelsoch Tjenstemän 12,024: 52. — Kammar-Collegium Stats-Contoret med Krono-Magasinerne samt Vågstaterne i Fahlun och Avesta Charlce-SigillataiVerket: Löningar 3,310: Chartae-Sigillatae-omkostnader, Förslagsanslag 70,000: Myntoch Conlrol-Verken: Löningar . 7,428: 16. — Till Myntets drift 8,000: Omkostnader för Control-Verket, För slags-a rislag 2.300: Kammar-Rätten Öfver-lntendents-Embctel Post-Verket (kontanta anslaget på förslag, att af Postmedlen direkte utgå) Tull-Verket (Förslags-anslag att af Tullmedlen direkte utgå) Jägeristaten Lyshållning m. fl. utgifter för Kronans hus i Stockholm, Förslags-anslag Byggnader och Reparationer i Stockholm Byggnader och Reparationer i Landsorterne Magasins-byggnader i Slockholm Magasins-byggnader i Landsorterne. Transport Sjunde Hu\ Penningar. Kronovärdi. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Summa Banko. Mått. Värde ä 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde förslagsvis å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde. Penningar. Kronovärdi. Markegång på förslag. Transport Summa. Oindelt. Stimma Banko. Värde å 6 R:dr Tunnan. Värde förslagsvis å 6 R:dr Tunnan. Mått. Mått. Mått. Värde. Departements-Chefen :
Utjkottet remitterade Memoria!, cuic-äe-we ändring uti dct Ed§- Fonnulair, som 8 §. af Kanal. Stadgan om Concourser den 2g Innu 1798 kill FordringqrS bestyrkande tvid dylika tillfällen föreffrifwcr, sang dels inskränkning dels utwidgmide af de i 14 §. upräknade skäl til! Gäldenärs befrielse fran Borgenärs framtida kraf; Och bestm IfidderEaptk och Adeln att kill hwad Lagutskottet uti sttk Veränk.uide dcröftver tillstyrkt lämna bifall; hwarom de öfrige Nespective Stånden wänligeir skulle underrättas. Ot Lu^ra. S. D. Föredrogs ä nyo Lag UtlVotkets den 27 dennes upläste och pä Bordet lögde Betänkande, i anledning af Hederwärda Bonde-Ständers Uti en l form uf Minännna Veswär till Kongl. Maj:t stöld, men Den i December. - men wid justering hos Bonde-Ständel den iz sistisdne September till Lag-Ulstottct remitterad skrift, yttrade begäran om förklaring öfwer § §. af Kongl. Förordningen den 21 Februarii 1789 angående Krono Hemmans försäljare kill Skaile, sami de förmäner och wilker, hwarundcr Skaitt-Hemmau stola imiehafwas. - Och besiöt Ridder stapel och Adely alt till hwad LagUkstottek ul! sill Betänkande tillstyrkt, lämna bifall; hwarom de öfrige Respeckive Ständen genom Protokolls Utdrag manligen stniie underrättas. Or Supra.
SVERIGE OCH KONTINENTEN ha i dessa dagar genom vår kontinentalbanas öppnande ryckt hvarandra ännu ett steg närmare på den fredliga samfärdselns väg, och den skandinaviska halföns inbyggare ha all anledning att glädja sig åt den nu i hela sin utsträckning färdiga förbindelseleden, som tvifvelsutan skall föra C. v. Roikjer foto J REDAKTÖR 17 FRITHIOF HELLBERG HVARJE O N S D A G OCH L Ö R D A G. — DEN REDAKTIONSSEKR. många friska fläktar från kulturens vidder hit upp. Sistlidne onsdag invigdes högtidligen i Trelleborg den nya bandelen af h. m:t konungen, som då återvände till Sverige från sin rekreationsresa i södern, och sällan, o m ens någonsin, har väl den lilla sydskånska staden varit samlingsplats för en sådan lysande främlingsskara som under dessa högtidliga invigningstimmar. Där sågos flere af våra ministrar, riksdagens talman, cheferna i statsbanestyrelsen, generaltullstyrelsen, telegrafstyrelsen o. s. v., IDUNS KUNGL. HOFBOKTRYCKERI. ett par af våra landshöfdingar, högsta officerarne vid kronprinsens husarregemente och ett stort antal representanter för den skånska godsägarearistokratien. Vidare märktes generaldirektören för de norska statsbanorna äfvensom åtskilliga tyska postoch järnvägschefer, geheimeregeringsråd etc. Trelleborgs stad gaf först frukost för konungen och inbjudna gäster, hvarefter h. m:t i Trelleborgs banhall medels ett anslående och kraftigt framsagdt tal förklarade järnvägen mellan Malmö och Trelleborg öppnad. I D U N 1899. — Från Trelleborg afreste konungen till Malmö, där järnvägsaktiebolaget Malmö — Kontinenten på stadens rådhus gaf välkomstmiddag för h. m:t, jämte ett stort antal inbjudna. Hjärtligt hyllad af ofantliga människoskaror, fortsatte konungen på onsdagsaftonen hemfärden till hufvudstaden. Några bilder från den minnesvärda invigningshögtidligheten torde säkert intressera våra läsare. Framsidans illustration återger Trelleborgs banhall det ögonblick konungen, omgifven af de festklädda människoskarorna, håller invigningstalet.
Lill deras belägenhet och längre afstånd från nyhemmaneu, icke kunde med effeclivt understöd af nyhemmanet! förstärkas, ansåg Kongl. Maj;l, i sådane fall, skäligt, att dylika svaga rotar tilldelas årligt understöd af vacance-afgift till det belopp, som motsvarar den elfecliva tilldelning, hvaraf de finnas vara i behof, och hvilken afgift borde, i stället för roterings-praestation in natura, af de aflägse nybyggena årligen betalas, och vederbörande af Ki onofogdarne inom uppbördsårets utgång tillhandahållas, samt, enär tillfälligheten af en del hemmans aflägsenhet från rotarne icke borde verka på roterings-skyldigheten annorlunda, än att denna fullgjordes med penningar i stället för effecliv prestation, icke, såsom hittills, utgöras blott med tolf R:dr banco för helt hemman, enligt 25 §. i i83o års Bevillnings-Förordning, utan motsvara roterings-besväret till fullo, och i anseende till roteringskostnadens olika förhållande efter omvexlande varuoch dagsverkspris, uträknas vid markegångs-sättningarne, samt i årliga markegångs-taxorne utsättas; att Kgl. Maj:t, på anförde skäl, fann endast de nyhemman böra till gamla rotarnes förstärkning användas, hvilka voro för svaga rotar nödige och behöflige, men att deremot de öfriga borde anses såsom tillgång för indelning af nya Stalssamt Allm.
Utskottets tillstyrkanden,- i några få Punkter sammanfattade, hemställas till Rikets Ständers upplysta pröfning* Följande korta skildring af BancdSedelrorelsenS första uppkomst i Sverige* och de hufvudSakligare föländringar, hvilka dermed tid efter annan sig tilldragit* jemte slutlig kort beskrifning huru med utbyte och omvexling af olika Sedel-valeUrer inom Svenska Banken för närvarande tillgår, torde ej finnas främmande för ett ämne som detta, hvars grannlaga beskaffenhet påkallar sorgfällig utredning oell noggrannt öfvervägande. År 1661, i Augusti månad, börjades* i den då varande PalmstrUchska Pri vat-Banken, (privilegierad år iö56} med utgifvandet af så kallade Creditiv-Sedlar, en åtgärd som tyckes hafva blifvit inom kort tid nog flitigt begagnad. Utlåningar emot pant i sådana Sedlar uppgåfvos af Palmstruch i Junii 1664 utgöra ett belopp af 210 tunnor Guld (Berätt. af Silfverstolpe, pag 82); men att ansenligt utomdess, tid efter an - Banco-Utskottels Memorial N.o go. i 5 han, försträcktes åt Kronan, visar sig mer än sannolikt så väl af Palmstmchs yttrande: ”att lian vore förbuden annorledes tala i saken än hail gjort” (Ibid/), som ock af 1664 års lill innehållet här upptagne Kongl. Pladatj och af de åtskilliga utvägar* Regeringen sedermera vidtog* alt, medelst smickrande löften och äfven beviljade förmoner, söka åstadkomma dylika Sedlars successiva indragning genom Tull-uppbörden (se Kongl. Placatet d* 17 Dec* 1666).
Ex. likasom hvar och en bekant, att StatsUtsk. afstyrkt Frih. Palmstjernas motion. Jag tror det icke vara rätt att, sedan riksdagen redan varat så länge, ytterligare förlänga den med nya motioner och uppskofsbeslut, och jag fortfar att tro, att, om It. o. Ad. anser remiss af Gr. af Wetterstedts motion kunna äga rum, kan den äfvensåväl remitteras, sedan R. o. Ad. beslutat öfver BondeSlts inbjudn., som förut. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komme att fortsättas på e, m. kl. 6. Gr. Posse: Hr Dalman har visserligen rätt deruti, att R. o. Ad. beslutat, att markegångssättningen hädanefter skall ske d. 4 Dec., och deraf skulle följa, att H. Ex. Gr. af Wetterstedts motion skulle innefatta ett försök att rubba R. o. Ad:s en gång fattade beslut. Men jag ber Hr Dalman fästa uppmärksamhet derpå, att först och främst har denna fråga genom BondeStts inbjudn. kommit i helt annat skick, än den varit, om en sådan inbjudn. icke ägt rum. Ty hvad är BondeSt:s inbjudn.? Den är intet annat än en anmaning till R. o. Ad. att frångå sitt beslut. Det är derom vi tala; och om denna inbjudn. icke ägt rum, hade fråga om beslutets frångående ej kunnat uppstå. Dessutom är det en annan omständighet, som gör, att Gr. af Wetterstedts motion antager form af lagenlighet, och det är, alt här icke blott är fråga om att flytta markegångssättningen från d. 4 Dec. till d. i5 Jan., utan äfven derom, att den skulle gälla för det kommande eller följande året. Delta är en sak, hvarom R. o. Ad. icke beslutat och som mycket inverkar på frågan. Bland de skäl, som Hr Cederschjöld uppgaf för sitt påstående, att motionen ej vöre laglig, var äfven det, att R. o. Ad:s beslut skall hafva öfvergått till ett R. St:s beslut.
Ständer anslogos åter för enahanda ändamål till hvardera af Riks-Ståndens Ordförande endast 400 R:dr Banko, hvilket belopp derefter oförändradt medgifvits till utgående under 4 Stats-Utskottets Memorial N:o 7, hvarje riksdag intill sednast förflutne, då Rikets Ständer beviljade ett förhöjdt anslag af 900 R:dr Riksmynt i månaden, att till godtgörande af Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns kostnader uti ifrågavarande hänseende utgå. Ehuru nu inom Bonde-Ståndet föreslagits och äfvenledes hos Utskottet fråga uppstått om nedsättande af den vid förra riksdagen sålunda beviljade anslags-summa, samt tvifvelsutan önskligt vore att någon besparing i riksdags-utgifterna härigenom kunde beredas, har likväl, då kostnaderna för lefnadsbehofven i hufvudstaden sedan 1834 års riksdag betydligt stigit, och enär billigheten synes fordra att Riksståndens Ordförande, i sådan egenskap, icke må vara underkastade enskilda uppoffringar, Utskottet, i betraktande jemväl deraf, att ifrågavarande arfvoden, såsom endast för kortare tid utgående, icke egentligen äro med ständiga löne-ansiag att jemföra, icke velat föreslå Riks-Stånden att nedsätta arfvodena för sina Talmän under det belopp, som vid sistlidne riksdag blifvit dem tillagdt, och får således hemställa: att Rikets Ständer såsom godtgörelse för de Herr Landtmar o o skalken och Herrar Talmän, i nämnde egenskap, åliggande ökade riksdags-kostnader, må bevilja för hvar och en af dem ett anslag, i ett för allt, af Nio Hundra Riksdaler Riksmynt i månaden, att utgå från riksdagens början och till dess slut. Stockholm den 8 December 1859.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 131, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 118, rörande väckte motioner om förändring af mått, mål och vigt samt mynt, fann Preste-Ståndet, med vidblifvande af sitt i afseende på Betänkandet N:o 118 fattade beslut, för godt afstå den af Utskotlet i Utlåtandet N:o 131, föreslagna underdåniga framställning till Kongl. Maj:t, och lade sistberörde Utlåtande i ölrige delar till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens nedanstående Utlåtanden och Memorial: N;o 37, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, om förhöjning i postskjutslegan, samt åtskillige inom Riks-stånden väckte frågor om förändringar i sättet för utgörande af postskjutsen, om anslag till beredande af lindring deruti, samt om dess öfverflyttande å gästgifveri-skjutsen, m, m. bifölls. N:o 38, i anledning af väckt fråga om Stipendier för Folk-skolelärare, som å Institutet för döfstumma och blinda genomgå en kurs i methoden att undervisa döfstumma; bifölls. N:o 39, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 9, rörande anslag af allmänna medel till ersättning för under smittosamma sjukdomar nedslagtade kreatur; lades till handlingarne. 488 Prot.- Utdrag den 14 Augusti £851. N:o 40, i anledning af väckt förslag om inrättande af en paket-fart emellan Sverige och vissa utrikes handelsplatser; bifölls. N:o 41, i anledning af väckta frågor om lindring i rustoch roterings-besväret, dess utgörande medelst vakansafgift m. m.; bifölls. N:o 42,'i anledning af väckt fråga om förhöjning i legan för kungsskjuts, m. m. Utskottens yttranden i Usta mom. lades tilt handlingarne och blef den gjorda hemställan i sednare momentet bifallen.
En högre Lärdoms-Skola, lika med Enköping, men med minskning i Spannmålslönen i förhållande till den Contanta tillgången Nyköpings Trivial-Skola Alla Lärarne tillsammans, kronot., Socknegång och af Priv. dispos. - Har föreslås En högre Lärdoms-Skola, lika med Enköpings, men med minskning 8Cc. Orebro Trhial-Skola: Alla Lärarne tillsammans, kronot, Socknegang och af Priv. dispos. ■* * Här föreslås En högre Lärdoms-Skola, lika med Enköpings, men ined minskning 8Cc. Föt Strängnäs Stift befirfnes således brist Westerås Stift. j ' Westerås Trivial-Skola.- Alla Lärarne tillsammans, kronotionde » Socknegångsrnedel 239 ■ — Domkyrko D:o - _ 1322 Gymnassii Gassa D:o - 8 — Allmänna medel. Spanne mål. af Staden - _ - Här föreslås En högre Lärdoms-Skola lika med Enköpings, tric-n med minskning SCc. Spanne mål. Spanne mål. Contant. Enskilta medel. Summa. $ Spannemål. Contant. Spannér mål. Contant. Spannemål. Contant. Spanne mål. T:r k:p Contant. R:dr sk. Rrdr 1690,31 Nuvarande ständig Lönings -Stat. Allmänna medel. Enskildta medel. S limma. Spanncmål. Contant. Spapnemål. Contant. Spannemäl. Contant. T:r k:p R:dr sk. r:st T:r k:p R:dr sk. r:st j Ttr k:p R:dr sk. r:st Transport: Fahlu Trivial-Skola.- 5870 *5 1272 42 7 38 • • 1992 XI 2 3908 29 3265 5 9 Ålla Lärarne tillsammans, kronotionde, socknegang samt af städet» och privata dispositioner • * Här föreslås Båda Lärarne tillsammans kronotionde och Socknegångsmedel och af Staden - Här föreslås
Att ett fullständigt läroverk i Luleå skulle kunna påräkna ett tillräckligt stort antal lärjungar kan med säkerhet antagas pä grund af det faktum, att lärjungarnes antal, som, före läroverkets utvidgning frän tvåklassigt, vårterminen 1859 var 26, nu utgör 77, oaktadt läroverket för närvarande endast innehåller 5 klasser. Detta antal skulle otvifvelaktigt hafva varit betydligt större, så framt ej läroverkets ofullständighet och de i Skolstadgan föreskrifna lärokursernas förhållande till fordringariie i student-examen utgjort hinder derför. På den såkallade humanistiska linien hafva nemligen ynglingar måst lemna läroverket, sedan de genomgått 5 klasser, för att annorstädes fortsätta sina studier; och de ynglingar från Piteå och Haparanda lägre läroverk, som, om Luleå läroverk varit fullständigt, der kunnat; afsluta sina elementar-studier, hafva af samma anledning nödgats resa till andra, aflägsnare läroverk. Hvad äter reala linien beträffar, på hvilken redan nu fullständig elementar-bildning kan meddelas, så har icke heller den vuxit i antal så, som man kunnat vänta, till följd af den omständigheten, hvilken vid detta liksom vid andra läroverk egt rum, att ynglingar, knappt uppflyttade i öde klassen, skyndat att lemna skolan för att. försöka sig i student-examen — ett förhållande sorn dock med student-examens förflyttande till läroverken kommer att upphöra. Pä o fvan anförde grunder vågar jag således vördsammast anhålla, att Rikets Ständer måtte bevilja anslag för Luleå, nu endast på reallinien fullständiga, läroverks utvidgning till högre fullständigt elementarläroverk (således äfven på den humanistiska linien). Dertill erfordras inalles 10 lärare; d. v. s. att, utom de 8 nu befintliga lärarebefattningarne (1 rektor, 7 kolleger), 2:ne nya lektioner borde inrättas, den ena uti latin och den andra i mathematik (med naturvetenskap), äfvensom att befintlige lärarebefattningen i främmande lefvande språk förändras till lektion från att vara,kollegatjenst.