Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Framslällningarne som afse 3ldje punkten, angående uppförande å Stats-kontorets stat af ett arfvodes anslag; olte punkten, i fråga om förhöjning af det för Tullverket beviljade förslags-anslag; Prat.-Utdrag den 28 Juli 1854, 323 8:de punkten, om upphörande af anslaget för remisslage och dess inbegripande under anslaget till observationsoch uppbörds-procenter; och lOldé punkten, om förhöjning af anslaget för Kongl. Theatern; samt öfriga punkter af Betänkandet Nio 72. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande Nio 185, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet Nio 73, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens åttonde Bufvudtilel. Framställningarne i afseende å 6:te punkten, om lönetillökning för tjenstemän vid Akademiska Bibliotheket i Lund: 7:de punkten om lön för en andre Amanuens vid Upsala Akademies Bibliothek. Lades till handlingarne. 8:de punkten, i fråga om anslag för bildande af en profession vid Upsala Universitet i lefvande språken och den nyare literaturen. Vidbiifvande sitt, i anledning af denna punkt i Stats-Utskottets Betänkande Nio 73 fattade beslut, lade Borgare-Ståndet denna Utskottets sednare hemställan till handlingarne. 9lde punkten, om förhöjning af vissa professors-löner vid Universiteternä. Lades tilt handlingarne. Yttrandena som afse 1 lite punkten, i fråga om anslag, dels till inrättande af nya, dels till utvidgande af redan varande elementarläroverk rn. m. lista momentet, om bildande af lärare-seminarier. Bifölls, med godkännande af hvad Stats-Utskottet uti denna fråga hemställt i nämnda punkt af Betänkandet Nio 73. 2la momentet, beträffande samma punkt i öfriga delar.
Ser ni jag har en sådan längtan efter allt vackert – stora tankar –, vackra syner – och jag har ju rakt ingen tid! Därför klipper jag ut, hvad jag träffar på, som slår an på mig – och mina vänner hjälpa mig, och när jag då sitter där vid stafflit och arbetar, så ser jag det för mig; – det jag mest törstar efter för dagen dricker jag in i mina tankar, och det röda är det stora, det är Shakespeare och Göthe och Whitman och så där, – och det blå är modern prosa – och det gula är allting annat – Louise log vemodsfullt. – Åh, hvad det är svårt att inte få veta, veta allt – ropade den unga flickan med tillbakakastadt hufvud. – När man längtar så brinnande! Ibland bjuder jag helt fräckt hit framstående folk, som jag får tag uti, då uppsnappar man en hel del – här är trefligt när brasan brinner. Hon såg tankfullt in i den tomma eldstaden. – Vi äro mycket fattiga – kom det långsamt, nästan i sömngångarton. – Ibland vet ni (ändå skyggare) äga vi inte en dollar i huset. – Ni?! Pauline nickade. – Vi lefva helt och hållet på mitt porträttarbete 25 dollars stycket – men det är så mycket annat jag har visserligen bara sängkammarstädningen på min lott, men så syr jag alla våra kläder. – Omöjligt! – utropade Louise häpen, – ni är väl ändå inte mer än människa? – därhemma skulle de säga att jag diktade, om jag berättade om er! att ni inte drages ned? Paulines min var begrundande. – Jag har tankarna – sade hon. – Åh nej jag är seg – men Lucy – ser hon inte klen ut? Ibland tänker jag, att vi amerikaner kunde lefva litet mindre intensivt. Det kommer till mig som drömmar, som aningar om högtidsdagar som hallucinationer om en stor hvila ... Hon afbröt och fortsatte i munter hvardagston: – Mornarna är mitt bästa – innan frukosten kl. sju har jag skrifvit alla bref. Jag har en förfärlig korrespondens. Men efter kl. sju på kvällen göra vi ingenting, då hålla vi salong så mycket folk ibland, att jag blir yr i hufvudet.
SladsMäklaren Sodemans C011- curs, influten dividend Mindre förskott, att ersättas utaf BevilIningen, den I Januarii 1833, än ett sådant förskott utgjorde, den t Januarii 1829 . Genom öfverflyltning till serskilda Rakningen öfver anslagen till sa kallade Extra Stals-Utgifter Trollhelte Slussverks Lottsedlar . Adier i Södertelje Canal . Transport Genom afskrifning, enligt Rikets Ständers Beslut: Det så kallade Contant» Bidraget lill Krigs-skulders liqviderande . återstående fordran lios en enskild man, tillhörande f. d. Konungens enskilda förmögenhet De, i följd af Kongl. Majlis Nådiga Dom, inlöste, fordna Discont-Vei kets 3 procents Reverser De uti Räkenskaperna b a - lancerade förskott till inlösen af tvåtydig» samt förnyade Riksgälds-sedlar Värdet af Kopparen i Riksgälds -sedels -skiljemynts poletterne Kongl. Numer-Lotteriets lill Riksgäl ds-Conto re t öfverflyttade fordringar: g) hos Ilamnbyggtiads-Di rectionen i Helsingborg R:dr 14,990 b) o Strömrensnings-Directionen i Finland . , 13,700 Fordran hos Kgl. ConvojCommissariatet St. Prot. 1834. 4 Sami. 1 Afl. 27.de 1 IO Stats-Utskoltets Utlåtande FT:0 1l8- Orrt nu, ifrån de emellan den i Januarii 1829 och samma dag 1833 okade Fordringar och Tillgångar R:dr 2,419.960: 22. 2» afdrages beloppet af de under samma tid tillkomne skulderne . 2,160,954.' 4- 2* så skulle, efter räkenskaperne, Contorets financiéla ställning hafva blifvit förbättrad med icke mindre än . 259,006: 18. *—* eller något utöfver en fjerdedel» million Riksdaler.
Domkapitlet vid detta tillfälle likasom redan förut i underdånig skrifvelse den 23 Juli 1862 fram - Bil. Nio 7 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1 om Statsverket 1865. 37 lagt, en jemförelse mellan det tillgängliga utrymmet och det numera i ännu högre grad behöfliga. Det nuvarande läroverkshuset bestode af 4 våningar, af hvilka bottenvåningen, endast 4 alnar 8 tum hög, hade 5 undervisningsrum och några få lägenheter, anvisade dels till bostad för vaktmästaren dels till förvaringsrum, ehuru alltför inskränkt, för läroverkets boksamling. Om denna vånings ringa höjd gjorde lärorummen föga tjenliga, gällde detta ännu mera om rummen i den öfversta våningen, hvilken, efter det en del deraf blifvit intagen i den underliggande våningen och med ungefär hälften af densamma utgjorde bönrum för den församlade skolan, räknade blott 4 undervisningslokaler med en höjd af endast 3 alnar 7 tum. Af de två mellanvåningarna, som deremot hade en någorlunda passande höjd, innehölle den första 5 rum för undervisningen, men den andra blott 2, jemte bönrummet och lärarnes samlingsrum. Undervisningslokalerna utgjorde sålunda tillsammans 16, af hvilka 9 mer eller mindre otjenliga. I dessa skulle undervisning meddelas åt ett antal lärjungar, sorn från 438 under vårterminen sistlidet år med innevarande läseår gått upp till 506. Ar 1837, då det nuvarande skolhuset började begagnas, hade lärjungarne varit 242. Att antalet skall fortfarande snarare tillän aftaga, torde antagligen kunna slutas af hittills vunnen erfarenhet. För närvarande erfordrades mera än tjugu rum för åvägabringande af en lämplig fördelning af lärjungarna. Under sistförflutna läseår saknades utrymme i skolans egen lokal för omkring 130 lärjungar, hvilka måste undervisas i flera särskilda lokaler utom läroverket. Svårigheterna i detta hänseende ökades än mera, då den af Upsala Domkyrkoförsamling under det nästförutgångna läseåret kostnadsfritt upplåtna lokal i det s. k. provisoriska sjukhuset måste under vårterminen 1864, i anseende till utbruten koppsmitta, till dess egentliga ändamål återlemnas.
Prop. om Statsverket IS SS. 13 Transport R:dr 14,679: 24. — R:dr 59,800: för Götha Hof-Rälls d:o 13,899: 24. IIof-Rällens öfver Skåne oell Blekinge d:o 6,186: 24. — hvartill komma de under nu gällande Statsreglering ut gående 12,000: 46,765: 24. - och dessutom i ljuspenningar för Hof-Rätternas ordinarie tjenstemän och betjente utgått, men genom löneregleringen skulle försvinna : för Svea Hof-Rätt . 646: 32. Götha Hof-Rält . 580: — IIof-Rätten öfver Skåne och Blekinge 280: 1,506: 32. äfvensom, enligt fördelning af det vid sednasle Riksdag beviljade anslag till gratifikationer åt extra ordinarie tjenstemän och betjente, hvarom uti nästföljande moment vidare förmäles, Svea Hof-Rätt tillkommer 900: Götha Hof-Rätt 900: IIof-Rätten öfver Skåne och Blekinge 400: 2,200: —' — 50,472: 8. — blifver deri tillökning i anslag Kongl. Maj:t för liHvägabringande af denna reglering äskar 3:o) Anslaget till Skrifmaterialier och Expenser, . Fed och Ljus. Vid den fördelning, som, till följd af Rikets Ständers vid sednaste Riksdag framställda anhållan, egt rum emellan Embetsverken af de 10,000 R:dr, hvilka Rikets Ständer då anvisade till gratifikationer och i vissa läll ljuspenningar åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjente, hafva, på sätt Kongl. Maj:t uti särskild Nådig Skrifvelse gifver Rikets Ständer tillkänna, blifvit Juslitiaj-Departementet tillagda 3,500 R:dr, hvaraf Juslitia>-Deparlemenlets Expedition undfått 100: Justilia:-Revisions-Expedilionen 1,000: Justiliae-Canslers-Expeditionen
Ständer behagade, under nuvarande Riksmöte, slutligen handlägga frågan om berörde Indelnings-jemkniug, så att verkställigheten deraf genast må ega rum, utan att Rikets Ständer behöfva sig med detta ämne vidare befatta. Då de uppgifter, om hvad vid detta ärendes behandling hittills egt rum, som i berörde Motion innefattas, icke åro på sådant sått ordnade, att någon fullständig öfversigt, deraf kan erhållas, hafva Utskotten ansett sig åligga, att nedanstående berättelse derom inför Rikets Hoglofl. Ständer vördsamt framlägga Sedan, vid i8t5 års Riksdag, Fullmågtige från Blekinge, under framställning af den ojemn - 6 Slal-ssamt Allm. Besv.-o. Oec.-ZJtsk.
Branting säger, att skattemannarätt betyder äganderätt till skattemannajord. Jag är öfvertygad, att 0111 SlatsUtsk. hade haft sig bekant, att det ej blott varit till Åderman och hans hustru och harn utan äfven till arfvingarna, som egendomen blifvit öfverlåten med rättighet att densamma på annan transportera, så skulle undersökningen icke hafva ledt till det resultat den nu fått, och som alltid medför en onödig kostnad. På sådant skäl kan jag icke annat än tillstyrka afslag på ifrågavar. betänkande. Transsumt ur Kongl. Kammararchivi utdrag ur nedanskrefile jordeböcker rörande naturen å hemmanen Halltorp i Högerum Socken, Åckelbo Härad och Calmar Län. 1743 års jordebok för Calmar län. 4 Högerum Socken (y, Skattehemman ^ ^ ve fr» I W to g Ef fol. 702 B B 5 a a 3 a a S a »b Z o* «? Hälftenbrukarne Zachris Carlsson, Anders Wilsson, a Pehr Nilsson ° S2 B Jordeboksrtta 12. i3. a-J. p" F r Uemmtts rila 19.. 18. 21J. ^ 8 H. i4 Den 4 Juni f - £»• Maj äro desse hemman skatllagde till emotstående räntor och hemmantal, hvilka Hr Majoren Sven Åderman erhållit till benådning, räntefrie lili 20 år, beräknade från 1745 till och med 1765 samt sedan såsom skatte-ägare få behålla emot räntans erläggande till Kronan enligt Hans Kongl. Majts nåd. bref den 3o Augusti 1743. Rätteligen utdraget, betygar, Stockholm af Kongl. Kammar-archivi-contoret den 7 April i832. L. S. Br. Ar. Hägg, Ka m ma rsk ri fva re. Gr. Horn, Claes Fredr.:
17 lemnade tillräcklig plats för nödig tillbyggnad, så mycket lämpligare, som den, jemte Akade miens hus, utgör ett helt qvarter; och hade nu, för alt motsvara del af Staten lemnade förtroendet att vårda, förkofra och till allmänt gagn och kännedom ordna det naturhistoriska Riks-Museum, ansett sin pligt fordra att, med hänseende lill det framställda behofvet af ökadt utrymme, hos Kongl. Majit, i underdånighet anhålla, det måtte till Rikets Ständer Nådig Proposition aflåtas om anslående af nödiga medel till afhjelpande af del omförmälda hindret för utvecklingen af ifrågavarande vigtiga och dyrbara institution; hvarjemte Akademien till Kongl, Majit insändt med afseende å den behöflio-a tillbyggnaden uppgjorda ritningar och kostnadsförslag, detta sednare slutande på en summa af 300,000 Ridr B.ko. Med anledning af denna Velenskaps-Akadetniens underdåniga framställning och då angeläget är att för de rika, oupphörligt tillvexande samiingarnes behöriga vård och ändamålsenliga ordnande tillräckligt utrymme beredes, vill Kongl. Majit härmed i Nåder föreslå Rikets Ständer, att bevilja det för ifrågavarande byggnads-företag erforderliga anslag, Trehundra Tusen Riksdaler Banko, att med halfva beloppet, Etthundrafemtio-lusen Ridr B;ko eller Tvåhundra-tjugufemtusen Ridr Rimt under näslinträdande slatsreglerings-period utgå. De, till delta mål hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvilket denna Nådiga Proposition varder öfvérlemnad. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCABS. L. A. Anjon. Bih. till Ii. St. Utdrag af Protokollet Öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Muj:t Honungen uti Sluts-Riidet å Stockholms Slolt den 5 i Mars 1857. Närvarande:
Maj 1827 innehåller derom, att alla de böter, som på en gång före - — 30 — komma till uttagande hos förbrytaren, böra i brist af tillgång förvandlas till kroppsstraff eller fängelse efter deras sammanräknade belopp, uppenbart följde, att i förevarande fall, der det ansvar, hvartill förbrytaren för förtigande af liittadt gods var förfallen, skolat, enär han tillika var skyldig till urbota bestraffning, jemlikt Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807, bestämmas till kroppsstraff och dervid, enligt 21 punkten i samma Kongl. Förklaring, beräknas efter två tredjedelar af det förtegade godsets värde, sistberörde belopp eller två och två tredjedels daler bordt sammanläggas med tjugusju daler, såsom utgörande grunden för bestämmande af det ansvar af fängelse vid vatten och bröd, motsvarande nio pär spö, hvartill, jemlikt 40 kap. 6 § Missgerningsbalken och Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841, förbrytaren för första resan inbrott gjort sig skyldig, hvarefter de sålunda sammanräknade tjuguni© och två tredjedels daler skolat förvandlas till deremot svarande fängelse vid vatten och bröd; ty och som, enligt ofvan först åberopade lagens rum och Kongl. Författning emot tjugunio och två tredjedels daler svarade fängelse vid vatten och bröd endast i nio dagar, hvilket alltså utgjort det straff, hvartill den sakfällde för sina ifrågavarande förbrytelser rätteligen bordt dömas; men Häradsrätten dömt honom till dylikt fängelse i tretton dagar eller fyra dagar längre än vederbordt, pröfvade Kongl. Hofrätten rättvist, i förmågo af l Kap. 12 § Rättegångsbalken, döma Häradshöfdingen, såsom ansvarig för Häradsrättens omförmälte orätta domslut, att derföre böta femtio daler silfvermynt med sexton Riksdaler trettiotvå skillingar banco, och att derförutan ej mindre ersätta Kongl. Majit och Kronan den brottsliges underhåll i häktet fyra dagar längre än ske bordt med tjugutvå skillingar, än äfven godtgöra honom för hans lidande under nämnde tid med fyra Riksdaler allt banco; varande underdånig klagan öfver detta utslag icke å någondera sidan förd.
Resolutionen på Allmogens besvär den 3 Juni 1719 inhemtas nemligen, att Allmogen sökt, att alla räntepersedlar måtte utsättas till penningeräuta, efter viss markegång i ond och god tid, samt att det i ämnet få år förut meddelte Nådiga Beslut blifvit förbisedt, enär Kongl. Majit, med åberopande deraf, att detta ärende redan år 1712 blifvit till KammarCollegium remitteradt, förklarat sig vilja detsamma till Collegium ånyo hänvisa, och uti 2 § af Resolutionen på Allmogens besvär den 25 Maj 1720 förklarades ytterligare, att Kongl. Majit ville anbefalla KammarCollegium att inkomma med betänkande, angående räntepersedlarnes sammanslående till viss penningeränta, hvarom ock Nådigt Bref den 3 Juni samma år expedierades. Sedan Kongl. Majit derjemte den 4 April 1721 anbefalt KammarCollegium och KammarRevisionen att föreslå en förbättrad Räkenskapsmethod, afgåfvo dessa Collegier den 18 Januari 1722 underdåniga Utlåtanden, hvaruti, i fråga om räntepersedlarnes sammanslående, åberopades de redan år 1716 afgifna, här ofvan omförmälta underdåniga utlåtanden och Kongl. Majits deröfver meddelte Nådiga beslut, hvarefter den 1 December 1722 åtskilliga förändringar uti 1718 4* 28 års Jordeboksoch Räkenskaps-method föreslogos. — Vid 1723 års Riksdag gjorde Allmogen åter ansökning om räntepersedlarnes sammanslående till en viss penningeränta, i anledning hvaraf, genom 1 § i Resolutionen på dess besvär al den 17 September samma år, Allmogen hänvistes att rätta sig efter den förordning, som angående Räkenskapernes förkortande komme att utgå.
L, S. 8os Riksdags-Beslutet E. G. Hanngren. Prost och Kyrkoh, i Wika, L. S. Elias Heurlin Prost i Öijaby. L. S. 5. J. Almqvist. K:gl. Hof-Predikant, Contr, Prost och Kyrkoherde i Grenna, L. S. Carl S. Rönbeck. Contr. Prost och Kyrkoherde i Asum oell Skepparslöf. L. S. C. A. Agardh. Kyrkoherde i St. Peders Kloster och Nöbbelöf. L. S. Olof A.son Örwall. Contr. Prost, och Kyrkoherde i i Winberg. L. S. Joli. P. f. Sydow'. Contr. Prost och Kyrkoherde i Högeby och Långemala. L. S. P. Kölmark. Prost och Kyrkoherde 1 Hammarön. L. 3. Jon Reinh. Fellenius. Lector vid Westerås K:gl. Gymnasium, Prost och Kyrkoherd» i Skerike, L. s: David Aspelin, Professor och Vice Cohtr. Prost samt Kyrkoh, i Tolgs Pastorat. L. S. Christian Wåhlin. S. Th. Doct. Prim. Th. Professor och Dom-Prost i Lund, L. K. N, O. L. S. Lars And. Palm. Prost och Kyrkoherde i N. Vramb och Bjuf samt L. K. N. O. L. S. J. Christ. Osterman. Prost och Kyrkoherde i Romeled. L. S. Casten Rabe, Prost och Kyrkoherd» i Uddewalla. L. S. Anders Tornander Kongl. ITof-Predikant, Prost och Kyrkoherde i Qärdslös» och Bredsättra. L. S. Magnus Eurén'. Th. Doct. Prim. Th. Lector i Carlstad, Contr. Prost och Kyrkoherde, L. S. RiksdagsBeslutet 80 Abr. Renström. Jonas Genberg. Contr, Prost Tli. Doctor Contr. Prost Th. Doct.
Mig synes uppenbart, att Regeringen menat banan Christinehamn-Carlstad; och jag får derföre till Stats-Utsk:ts uppmärksammande framställa denna anmärkning, jemte det jag i sak vidhåller tillstyrkandet af det förslag, jag, angående nordvestra stambanan, uti afgifven motion framställt och uti tvenne alternativer fördelat. Jag tror det vara bättre att färdigbygga tvenne hela länkar i systemet, än att utsprida på en större väglängd, i arbeten här och der, de anslagsmedel, som kunna stå till buds. Men i alla händelser är den lägre totalsumma, hvartill K. M:ts förslag uppgår, att föredraga framför det för en nordligare sträckning erforderliga, så betydligt högre belopp. Gr. Mörner, Carl Göran: Bland sätten för beredande af tillgångar till jernban-anläggningarnes fortsättande, omtalas i första rummet, att de erforderliga medlen kunde upptagas i sammanhang med den återstående delen af sednast beslutne jernvägslån. Då nu, såsom jag tror mig hafva för icke många dagar sedan läst i tidningarne, ett lån nyligen blifvit af Riksgälds-kontoret afslutadt, samt detta sista lån sannolikt omfattar hela återstoden af den summa, som Riksgälds-kontoret blifvit af Rikets sednast församlade Ständer bemvndigadt anskaffa, lärer den i den Kongl. Proposm föreslagna utväg för lånebeloppets erhållande icke vidare kunna vidtagas, och att, för sådan händelse, söka ett nytt lån lör den obetydliga summa, som här ifrågasattes, synes mig i hög grad olämpligt. Jag kan derföre icke undgå att i sammanhang härmed fästa uppmärksamheten derpå, att man synes vilja alldeles försumma att söka få lån inom landet. Man gifver åt utländningen villigt 6, 7, ja 8 procent ä de upplånade medlen; men vill icke tillvägabringa en upplåning inom landet genom att erbjuda inhemska långifvare antagliga vilkor. Man säger att kapitalerna då skulle dragas ur rörelsen, men icke försvinna de derföre att de dragas till jernvägarne — det är ju blott en omsättning, och då förökar man i sjelfva verket det inhemska kapitalet.
På den trakt emellan Gellivare och Luleå Elf, genom hvilken Malmtransporten kommer att ledas, hafva visserligen åtskilige Nybyggare nedsatt sig, som till en början kunde biträda vid denna transport, men de äro dock för fa, i händelse af en mera utvidgad rörelse. Utsynandet af så mänga Nybyggen intill transport - Linien, som lägenheter möjligen kunna gifvas, blir derföre en från föremålet oskiljagtig åtgärd, äfven som förslags afgifvande, huru desse må snarast bebyggas och med Åboer förses. 4:0 De fleste Skogar i desse [trakter äro ännu oafvittrade och odisponerade; de kunna således, oberoende af enskild egande rätt, anslås till Skogshandtéringcns drifvande. En så fullständig kän. nedom om deras vidd och beskaffenhet, som möjligen står att inhemta, torde böra förutsättas "vid uppgörandet af en allmän plan för Jernverks. al)läggningarne. 5:0 Hedens fors är det enda Vattenfall i Luleå Eif, som afbryter en fortsatt båtfart från Edeforss till hafvet på en sträcka af g mil. Då ritan begagnandet af denna Elfs farbarhet, trant. sporten af Malm och Tackjern i stort vöre nästan en otänkbar sak. är det för framgången af det tilltänkta företaget ytterst angeläget, att vara betänkt på, eller åtminstone i förhand hafva upp - S tafs - U ts ko 11 e ts Betan kändt n. *55 gjort sättet, huru farten genom eller förbi denna forss må kunna beqvämligast inrättar. En hydrotechnisk undersökning öfver detta ämne är från det öfriga aldeles oskiljagtig.
En million sexhundradetusende Ridt ”Banco, icke genom teckning af enskiltä y>er* ”söner skulle kunna sammänbringas, så framt dé ”ej hade att påräkna någon afkastning af deras ^'härtill använda penningar under byggnadsåren ”och en skälig vinst derå efter arbetets fullbordan , hvartill Canal-inkomsterne icke i början ”kunna blifva tillräckelige; att uti en annan ”Rikets belägenhet än den närvarande , skulle ”KongL Majit hafva funnit tjenligt, att af Stats* ”Medlen använda någon årlig Summa, till understöd för ifrågavarande företag, hvilket så* ”sorn hela Riket gagnande visserligen tjente ätt ”befrämjas igenom ett sådant biträde, förut lern* ”nadt åt andra Canal-Verk af en mindre vid* ”sträckt nytta, mén då detta biträde borde för ”att uppfylla ändamålet vara af något betydeligt ”belopp, och alla Statens tillgångar nu mäste wför dess ovilkorliga behof sparas; så finnér ”Kongl. Maj:t Sig böra till Riksens Ständers bi* ”falU Den i 7 Juli. >537 "fall uppgifva ett annat medel, att befordra dea ”af Rikets Ständer gemensamt yrkade Canal-an* ”läggningens verkställande, det, att tillägga det ”blifvande Bolaget rättighet att dermed förena ”en Provincial-Läné Bank eller Discont-Inrätt”ningj som med Lån af Banken understödes Att Riksens Höglofl.
Då nu å nyo föredrogs Expeditions-Utskottets, den 27 gistlidne December, under N:o 297, aflåtna och, den 28 i samma månad e. m. , på bordet lagda Memorial , i anledning af ålerremiss utaf Utskottets, under N:o 276, förut meddelade Förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förändring af 4 5- i 17 Cap. Ärfda-Balken , samt upphäfvande af samma Capitels 5 f,; fann Ridderskapet och Adeln för godt att, under gillande af hvad ExpeditionsUtskottet uti nämnde Memorial yttrat, Utskottets ofvanberörde Förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse godkänna. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls BancoUtskottets, den 18 sistlidne December, under 20 Prof. Utdrag den 8 Januarii 1800. N:ö 89, afgifna och, den 28 i samma månad e. m, på bordet lagda Betänkande, i anledning af väckt motion , att utvexling af nya JBancosedlar emot förslitna måtte blifva ombesörjd vid Rikets Ständers Lån - Contoir i Götheborg. S. D. remitterades till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Ut’ skottet: Herr Ribbings, Arvid, den 15 sistlidne "December f. m., afgifna Memorial , innefattande hemställan, att Rikets Ständer, med underdånig framställning af grundsattser i den allmänna hushållningen , måtte hos Kongl. Majit tillkännagifva deras underdåniga önskan , det Kong]. Maj:t täcktes, med afseende å Landtmannens och Näringarnes betryckta ställning , vidtaga de oeconomiska Författningar till välmågans återförande och landets förkofran , sora Kongl. Majit i Sin vishet finner grundade på erfarenhet och sanna hushållslagar. S. D.