Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För Pappers-Bruken i Riket, till jemn fördelning, att i vanlig Discont-väg uppbäras, en Summa af 15,000. Till uppmuntran och hjelp för de i Riket anlagde Schäfferier, är genom Kongl. Brefvet dén 19 Maji 1781 en särskild Lånings-anstalt inrättad, hvartill, genom samma Nådiga Bref, anslogs till Fond 20,000 R:d. Banco af förra Manufactur-Fonden, hvarefter denna Summa, enligt Kongl. Brefvet den 25 Juni 1795, blifvit förökt med 24,000 R:d., som borde af Ordinarie Discont-Cassan förskjutas; och verkställes utlåningen häraf, enligt Kongl. Författningar, på det eätt, att Ylle-Fabriks-Idkare, som i Hall-Magasinet - 88 Dm 6 Mars. Stinet köpa inrikes fallen premiegill ull, äga rättighet till Län af sistnämnde Fond, till | af Ullens hela värde, då de med Ull Säljarens räkning styrka handelns rigtighet, samt med Ullvärderings-mannens vittnesbörd bevisa Ullpartiets storlek och det pris, hvartill Ullen af dem i premie-värde blifvit skattad. Denna Fonds behållning sistlidet år utgjorde, efter afdrag af Manufactur-Discontens försträckningar, 47,738 B:d. 29 sk. 1 r:st. Banco. Ofver denna Fond, som, enligt Kongl. Brefvet den 19 Maj 1781, och den 5 Augusti 1783, ej får sammanslås med ofvannämnde eller så kallade Väfveri-Disconten, fores och afslutäs särskildt Hufvudbok, hvarföre Betjeningen, enligt förstnämnde Kongl. Bref, bestås årliga -arfyaden, till ett belopp af R:d. 187. 16. Banco.
Jag skall dock med min ringa förmåga bjuda till att utveckla, hvad jag sagt, att det är detsamma att afbryta en talare som att neka honom att tala; ty jag hemställer, om det är möjligt, att någon kan tala, du andra uppropas att yttra sig, under det man ännu står talande på sin bänk. Jag skulle tro, att, om Gr. Frölich vill begagna den förmåga att fatta, som han trott sig äga bättre än andra, han skall finna, att detta sätt att afbryta en talare är detsamma som att förneka honom att tala, emedan det icke lärer vara parlamentariskt rätt, att flera tala på en gång, utan att den, som först börjat, måste hafva tystnat, innan någon annan uppropas. Hr Roos, Jon. Eman.: Som jag icke varit närvar, från discussionens början, ber jag om förlåtelse, om något skulle hafva undfallit mig. Då jag sista gången yttrade mig i detta ämne, försökte jag att ådagalägga en liflig önskan, att denna discussion skulle upphöra att vara föremål för R. o. Ad:s öfverläggning. Jag ansåg den lika oangenrm för R. o. Ad. som för Frih. Klingspor, och jag tror, att de få uttryck, som jag då framförde, icke kunde tydas annorlunda, än såsom en gemensam önskan för vår gemensamma värdighet. Då jag nu finner, att Frih. Klingspor vidhåller sitt olämpliga uttryck, anser jag mig skyldig att för R. o. Ad. förklara, att då jag vände mig till en ung ädling, hvars högsta ära jag trodde skulle bestå deruti att återkalla sådana yttranden som det ifrågavar., hvilka icke kunnat med bevis beledsagas, så var det främmande för mig, att han skulle neka att efterkomma min uppmaning. Jag påminde mig alltid, att Riddarhuset bestod af ledamöter, af hvilka åtminstone största antalet hade sin representationsrätt från födseln, och jag trodde då icke, att de, som af allmänheten - Den a; April f. m. a65 ten kallas lill Representationen, skulle utöfva detta kall på ett sätt, sora vittnade oin glömska af förfiidrens minne oell förtjenster.
Någon annan inteckning i jernvägen eller införsel i dess afkastning får deremot icke af bolaget beviljas. Skulle behållna inkomsten af jernvägen, efter afdrag af de årliga inbetalningarne å de af staten erhållna lånen, öfverstiga Sex procent å det belopp aktieegarne tillskjutit, ankommer på Kongl. Maj:t att, utom begagnande af den Kongl. Maj:t förbehållna rätt att pröfva och bestämma de enligt taxan utgående afgifter för passagerareoch varutrafiken föreskrifva, huru stor del af detta öfverskott skall afsättas, för alt framdeles användas till jernvägens förbättring eller vidare utsträckning. Uppgår den årliga behållningen ändock till Åtta procent å aktie-egarnes tillskott, eger Kongl. Maj:t bestämma om och med hvad belopp den stadgade amorteringen af sagde lån bör ökas. § 64. Sedan det för anläggning af jernväg mellan sjöarne Norra Barken och Wessman inom Norrbärkes och Grangärdes socknar i Stora Kopparbergs län, under sednaste riksdag beviljade samt under åren 4856 och 4837 utbetalda lån å Tvåhundratusen R:dr fått ulan ränta och kapital-afbetalning innelialvas till den 1 Juli innevarande år, skall samma lån återbetalas genom erläggande, före hvarje års slut, af Fem procent å hela den utbekomna lånesuirnnan, dervid Tre procent årlig ränta beräknas för det dessförinnan obetalda lånebeloppet och återstoden utgör kapitalafbetalning; hvarjemte och derest det till inbetalning förfallna beloppet icke varder i stadgad ordning erlagdt, Fem procent årlig ränta å detta belopp bör utgöras. §. 63. Det för en jernbros uppförande öfver Svartån, å landsvägen mellan Linköping och Bergs gästgifvaregård, vid 4850 och 4854 års riksdag, Hanekinds och Gullbergs häradsboer beviljade och år 4852 från Rikgälds-kontoret utbekomna lån å Tjugetusen R:dr, bör återbetalas medelst erläggande, före hvarje års slut, af Sex Slats-Ulskoltels Memorial Jt? 263. 29 procent å lånets ursprungliga belopp; vid hvilken återbetalning räntan godtgöres efter
S. D. Banko-utskottets i memorialet N:o 4, gjorda framställning att grunderna för val af revisorer och suppleanter, i och för granskning af banko-diskont-verkets räkenskaper och förvaltning för innevarande och påföljande år till nästa riksdag må bestämmas, blef till afgörande, i hvad denna framställning Borgare-ståndet rörer, föredragen, och beslöts, det skola till den år 1849 skeende revision af banko-diskont-verkets samt dertill hörande handelsoch närings-diskonts räkenskaper och förvaltning för år 1848, utses tvänne revisorer, nemligen en af de tvänne ibland femte klassens städer hvardera, som bestämmas genom lottning emellan städerna Skenninge, Nora, Askersund, Philipstad, Wimmerby, Strengnäs, Enköping, Sigtuna, Öregrund, Södertelje, Norrtelje, Lindesberg, Ekesjö, Mariefred, Trosa, Östhammar, Säther, Grenna och Östersund, med rättighet enligt Borgareståndets beslut den 5 Maj 1845, för de städer som genom lottningen bestämmas, att i fall de icke sjelfva vilje sända revisorer, i Stockholm eller annan stad hvar för sig, dertill utse någon af sådan egenskap som 70 § riksdags-ordningen föreskrifver, under iakttagande af hvad 14 § i samma grundlags stadgar, och att till den år 1850 skeende revisionen af ofvannämnde verks räkenskaper och förvaltning för år 1849, skola de tvänne revisorerne af Borgare-ståndet utses den ena af Stockholm och den andre af Gefle, om hvilka beslut underrättelse skulle meddelas till Banko-utskottet för att genom dess försorg, komma till vederbörandes kännedom äfvensom serskildt protokolls-utdrag i detta afseende blifver till Borgareståndets kansli-direktion expedieradt. Hederv. Bonde-ståndet. S. D. Föredrogos Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens på bordet hvilande betänkande N:o 33, i anledning af serskilde motioner om förändrade bestämmelser, rörande anläggning eller ändring af mjöl och sågqvarnar med flera i sammanhang härmed väckta frågor.
Till Stats-Utskottet: l:o Herr FridstedtSj angående förändring af villkoren för återbetalning af ett till Wenersborgs stad vid förliden Riksdag af Stats-medlen beviljadt lån; uti hvilket ämne Herr Carlberg sig yttrat; 2:o Herr Walléns, angående indragning af det nuvarande Stats-anslaget för Invalid-hospitalet på Ulricsdal, jemte serskilda, i sammanhang med denna fråga stående, bestämmelser; i anledning af hvilken motion Herr Schartau sig yttrat; 3.o Herr Åkessons ^ angående dels bidrag af allmänna medel till iståndsällande och fullbordande af Ystads hamn, dels ett lån till nämnde stad för enahanda ändamål; 4:o Herr Åkessons^ angående förnyelse af en vid föregående Riksdag väckt fråga om en tredje Pmvincial-läkares tillsättande i Halland; 5:o Herr Kjellbergs> derom, l:o att, vid nu blifvande Stats-reglering, tills vidare förordnade embetsoch tjenstemän ej må blifva berättigade att åtnjuta annan lön, än den, deras ordinarie tjenster på stat medföra, och 2:o alt, 0111 någon likväl skulle erhålla fullmagt till flera ordinarie tjenster, han må, i sådant fall, endast ega rättighet att för endera af elem uppbära den lön, Rikets Ständer derföre fastställt; 6:0 Herr Brincksj angående begäran, att Stats-Utskottet måtte låta ifrån Stats-Contoret infordra specifika och bestämda uppgifter å de på hvarje hufvudlitel uppkomna öfverskott och besparingar ifrån och med 1810 till och med nästlidet år, på det att Rikets Ständer må deraf inhemta, till hvilken summa dessa öfverskott och besparingar kunnat uppgå, om de varit i behåll; 86 Prot. TJtdr. d. 5 Mars 184.0. 7:o Herr Brincksj angående Stats-anslag för utvidgandet af Fyroell Bikinrättningen i Riket; uti hvilket ämne flera yttranden i öfrigt äro afgifna; 8:0 Herr Wedberg? 3 angående reglering af Cabinetts-Cassan, jemte serskilda dermed sammanhang egande bestämmelser; i hvilken fråga Herr Petre sig yttrat; 9:o Herr Foenanders, angående en undersökning, hvartill anslag af Statens medel begäres, för att utröna lämpligheten af en canal i södra delen af Sverige, till Cattegats förening med Östersjön, i hvilket afseende tvänne limér blifvit uppgifna, både med Torekow-bugten till inlopp, men den ena med trakten af Trelleborg, den andra med Åhus till utlopp; uti hvilket ämne flere af Ståndets öfrige ledamöter sig yttrat; 10:o Herr L o enande rs^ i fråga om beräkning af Lagmansoch Häradshöfd in ge-räntans belopp ibland Statens inkomster;
Kiksdags-Ordningen gikna föreskrill, med anmälan oin lietta förllällande, kön kr. 8t:r nu framlägga lie ak Utskotten uppgjorile förslag till saMmanjeinkning ak Kiks-Ltäixlens särsk i Ille yttranden, till antingen ett encla gemensamt lieslut eller tvenne alternativa »neningar, pä «let, i senare kallet, desamma, i den ordning okvanbe, opade §. stadgar, mä bunna konnna under omröstning, till afgörande med k. 8t:rs rätt, inom 8tatsoel» lianco-kltskotten, förstärkte till en Rämnd, sä att kedamöterne blifva trettio afl,varje 8tänd. ikttnc/e,r 7., uti det akgikne betänkandet lV:o 1.^ är ak alla f^ra kiks-8tändcn bikallen; men under körbebäii, ak V. 8orgare-8tändet, "att 'vid pröfning ak ,a:te puncten, närmare förklara ut"tr^cket e/ter 7§§^ är.i 7,r^n//ok^" samt ak kl. Londe"8tändet, ej mindre, "att, oaktadt detta bikall, 8tändet "ina kunna särskildt besluta om afdrag kör slagskatten," än oek, "att kör kealisationens tillvägabringande, icke "mä komma i kräga upptagande al 8tatslän, eller ut"gikvande ak förbindelser pä 8tats-Verkets skuld, pä "sätt »3:de puncten, bvilken i sammanbang bärmed ak"slogs, innebäiler." Oeb är sälunda ak II. 8t:r bikallet 8tatsocb banco-Utskottens i första puncten ak betänkandet
Sunt, samt 50 Dal. dito mynt hvardera uti expenser, så länge de nu för tiden varande rnångfalldigä Corruibutioner och Krono utlagor påstå, men när Gontribntionerna eller utlagorna förmindskas och aftaga, kunde då af Stats Corn missionerna, till "Vårt Nådiga fastställande, närmare tillses huru Staten må i möjligaste måtto hvad denna tillökningen angår lisas och lindras. Hvad för öfrigt vidkommer d'e föreslagnfe Betjente till hjelp vid executionen för 120 Dal. Sinif hvardera årligen, lika med Executions-Beijervema vid SlottsCancelliet, så ehuruväl sådant skulle hafva god nytta med sig , så finna dock Riksens Ständer att 1084 Den 11 Julii att det vid Rikets nu varande beträngda tillstånd alltför mycket skulle gravera den Publique Cassén;, hvarföre och som Eif.Gardet och Artilleriet hitintills uppå Eder reqvisition biträdt Uppbörds - Commissarierna , vid de förefallande executioner; så finna Riksens Ständer i under* »fånighet att Lif-Gardet och Artilleriet äfven hädanefter böra, på anmodan, ovägerligen göra dem derutinnan handräckning, enligt Vårt Nådiga förordnande under den 2 6 Juni 1735, hvarvid dock Riksens Ständer hålla före, att till följe af ofvanherörde Vår Nådiga Förordning kominer att iakttagas, det så väl hälften Artilleriet emot Gardet dertill upbädas, samt att sådant ej sker uti oträngda mål och då ingen förrättning verkeligen kommer att för sig gå , med mera, som ock att den förhöjning a två öre S.mt på hvarje Dal. S:mt, som de tröga eller försuinmeliga efter meranämde Våra Resoh^ioner jemte sjelfva utskylderna komma att erlägga, varda efter van* ligheten till samma Handräcknings-Manskaps afbetalning använde. Detta allt, sorn Riksens Ständer i ofvan©mförmälte måtto hos Oss andragit, gifva Vi Eder härigenom tillkänna, med
Det är ofta hennes språk färgas af hemlängtan — alltid då talet faller på Särö, som sett henne födas, och Marstrand, där hon sommaren 1889 första gången mötte sin blifvande man — Marstrand, hvars kala, otrefliga, uppbrända klippor och blommande ljunghedar stiga fram för hennes fantasi som hennes drömmars fjärran ö midt i all denna söderns härlighet. Både fru Bildt och hennes man äro artistiskt anlagda naturer. Hon egnade sig som ogift med stor framgång åt sångkonsten, och jag minns, att Arvid Ödmann i Marstrand var alldeles betagen i hennes röst och spådde henne glänsande triumfer på scenen. Hon sjunger ännu, sjunger lika vackert, men scenen är den charmanta salongen i palazzo Bolognetti och publiken för ögonblicket endast hennes man och jag. Han är entusiastisk och framstående foto graf — den förste fotografen bland diplomater och den förste diplomaten bland fotografer, säger han själf. Och det betviflar ingen. Men han är dessutom lärd och en lärd af rang. Han har afslöjat Capistrani krö- nikas författare och är f. n. sysselsatt med att samla material till ett arbete om den heliga Birgitta — ett arbete som nog i sinom tid kommer att väcka åtskilligt uppseende, grundadt som det är på en sällspord kännedom om det gamla tida förhållanden. Roms och våra medel2Hen bltcfen är sorgsen, od) munnens min i i r mtöt unöer löjet gäcfanöe fin. * * * £} on fänner sin trotlmaft, r&gt;et att bon fan 3 Innan jag nu sätter punkt, vill jag ur en af Roms mest spridda tidningar » Il Populo Romano » öfversätta följande lilla bit, hvilken jag tror särskildt skall intressera damerna. Den är tagen ur ett referat öfver en hofbal den 29 februari 1892 och lyder: » Jag har också tecknat mig till minnes en vals, som dansades just i det ögonblick, då salen var nästan utrymd, under det de tre buffeterna voro upptagna. D e dansande voro la signora Bildt och hennes man, svenske ministern.
Det Hedervärda Bonde-Ståndet har, jemte antagande af föres|agne Lagförändringar, godkänt Utskottets Betänkande, så vidt det innefattar tillstyrkan till Riksens Ständer , att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det ;oo de delar aF förslaget, sorn utgöra önskningsmål , och icke bero af någon Grundlagsförändring , må, i händelse Kongl. Maj:t dertill täcktes lemna Nådigt bifall , så fort ske kan, befordras till verkställighet , för hvilket ändamål instructioner för de blifvande Ämbetsverken torde böra utarbetas. ValIoflige Borgare-Ståndets och Hedervärda Bonde - Ståndets beslut äro således i hufvudsaken sammanstämmande; och då Högvördige Preste-Ståndet, ehuru det icke uttryckligen yttrat sig ofver de delar af förslaget , uti hvilka Riksens Ständer blott kunna framställa önskningar, att hos Konungen i underdånighet anmälas, och hvilka sedermera, enligt 89 §• i Grundlagen, bero af Kongl. Maj:ts afgörande , likväl i visst hänseende , såsom ofvan anfördt är, öfveriemnat verkställigheten af Utskottets förslag till Kongl. Maj:t; sä, och då för verkställighet af en begärd åtgärd , ett medgifvande måste förutsättas , synes den slutsats häraf böra dragas , att Högvördige Preste-Ståndet låtit bero vid Utskottets förslag i de delar, detsamma har egenskap af önskningsmål. Med anledning häraf hemställer Utskottet, om ej dess förslag, så vidt Constitutionsoch Lagförändringar der icke innefattas, må anses genom 3:00 Stånds närmast sammanjemnkade beslut på det sätt afgjordt , att, med åberopande af de utaf Utskottet anförde hufvudgrunder, Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t j underdånighet anhålla , det Kongl. Majit i 3oi Nåder må täckas till verkställighet befordra de delar af samma förslag , Kongl. Majit finner leda till Styrelsens förenkling och till inskränkning i Ämbetsmannens antal.
H:r Prosten Lagergren, sorn instämt uti H:r Prosten Arrhenii reservation. af Herr LektorD. Söderberg: “Jag instämmer så tillvida i Prosten Arrhenii reservation, sorn jag anser, att dg fö)estriftjfr för skogafnes vård vid militieboställen, som förefinna* i Lagsami Allmänna Besvärsoch Ekon.-Utsk. Betänkande, N:o 36. 19 38 § af Kongl. Maj:ts förnyade nådiga Militie-Boställs-Ordning af den 23 Januari 1836, mål te, så fort sig göra låter, äfven i nåder blifva anbefallda till efterrättelse för ecklesiastike boställen.’’ af Riksdagsfnllmäktigen Ola Persson från Blekinge län: “Emot det beslut, Utskotten fattat, (år jag härmed reservera mig, såvidt den ifrågavarande undersökningen icke uteslutande har afseende på inrättande af undervisningsanstalter för såväl skogsplantering, som skogarnes ändamålsenliga skötsel och vård. Denna del af frågan anser jag vara af mycken vigt och, rätteligen genomförd, möjligen kunna bereda stora fördelar åt fäderneslandet. Men såvida jordegarens rätt att efter eget godtfinnande disponera och använda sina skogar i den minsta mohn förringas eller inskränkes, måste jag på det högsta protestera deremot. En sådan inskränkning i eganderätten vore vådlig, ty jordegarne hafva förvärfva! sig denna rättighet, såsom annan sin egendom och igenom båda statsmakternas gemensamma beslut har den genom bestående lagar och författningar blifvit dem tillförsäkrad. Rubbas nu denna rätt, hvar skall man då finna förtroende till våra lagar? det Ur således påtagligt, att hvarje inskränkning i denna rättighet är, juridiskt betraktad, orättvis och ingalunda k3ii försvaras. Icke från moralisk synpunkt; ty hvad skulle vinsten deraf blifva? af ett sålunda supponeradt ingrepp i jordegarnes eganderätt, skulle naturligtvis följa, alt Staten för att utföra sitt förmyndarebestyr måste förskansa sig med nya tvångslagar och tjenstemän, som skulle bevaka och åtala alla de öfverträdelser eller afvikelser, som kommeattske.
Directionens Pro tocoller - Den 17 Juli. a 6 8 5 tocoller och Diarier, samt de Verket tillhörande Räkenskaper och Böcker, fullständigt blifvit förvissad om Directionens nit och omtanka, att jemte bibehållande af Verkets credit och fördel, tillika afhjelpa Sökander i deras behof af lån , och att Rakenskapsgörornålen äfven äro förvaltade med all sorgfällighet och noggranhet, så att Bolags Interessenterne aga Directionen mycken förbindelse, den de ej heller lära underlåta atc Di rectionen högtidligen förklara. In fidem Protocolli E. P. Lindstedt. Vid 1814 åfs slut häftade särskilta Personer för nedannämnde större lån-summor i Malmö Discont. En Person. ao st. 6 månaders lån, utgörande en sammantagen summa af 30,200 — 1 dito 3, månaders lån - 4,2 00: I dito 6 månaders Ian emot hy po* thek af en Skuldsedel 2,600: — i 9 st. 3 månaders lån emot hypo Transport 27,000:- Transport 37,000: — (hek af diverse skuldsedlar 43,500: —* g st. dito emot hy(jqthek af Skånska Förvaltningens Obligationer - 13000: — I dito en månads lån mot samma hypothek 6,400: — JEn annan. Q St. 6 månaders lån emot borgen 6,000: — £ st. dito mot hypötiiek af dels accepterad anvis ning, dels Revers - 3,050: — j st. 3 månaders lån mot hypothek af Actiér, Anvisningar och Reverser medi borgen - 55,400: _ T-.ru 4 st. 6 månaders lån emot borgfen, - 8,ioö: ^ st. 3 månaders, dito dito, 14,800: Dera 17 Juli. S st. 6 månaders dito emot hypothek af Anvisningar och Reverser - IQ,SoQ:- - a st. 3 månaders dito mot lika hypothek - 5,3 50:
Presidenten i Krigs-kollegium hemställt, föreslagit, att Krigsrådet Nisser måtte, med månaden näst efter den, i hvilken han från krigsrådsembetet erhölle nådigt afsked, få på Allmänna Indragningsstaten uppföras till åtnjutande under sin återstående lifstid af årlig pension af 3,600 Riksdaler Riksmynt, motsvarande fyra femtedelar af hans innehafvande krigsrådslön, eller hvad honom skolat tillkomma, derest han i tjenst qvarstått till fyllda 65 år; angående Löjtnanten Bring (Proposition Nio 9), att han, enligt företedt betyg, en längre tid varit och fortfarande är af sinnessjukdom angripen och derigenom urståndsatt att sin tjenst, vid regementet förrätta, samt att någon förhoppning om hans återställande till helsan icke förefinnes; i följd hvaraf Kongl. Majit, uppå underdånig hemställan af chefen för Uplands regemente, föreslagit, att Bring, som är född år 1826 och 1844 inträdde i Statens tjenst, må, med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller nådigt afsked från regementet, få på Allmänna Indragningsstaten uppföras till åtnjutande under sin återstående lifstid af årlig pension af 525 Riksdaler, motsvarande förste löjtnantslönen efter norrnalstat; angående Löjtnanten Aminoff (Proposition Nio 10), att, uti ett genom Generalbefälhafvaren i fjerde militärdistriktet insändt memorial, chefen för Westmanlands regemente hos Kongl. Majit i underdånighet anmält, att Aminoff under flera år lidit af en ögonsjukdom, som yttrade sig uti en alltsedan år 1858 ständigt aftagande synförmåga, hvarigenom han, enligt företedt låkarebetyg, blifvit urståndsatt till all militärisk tjenstgöring; i anledning hvaraf Regementschefen, uppå Aminoffs hos honom derom framställda skriftliga begäran, i underdånighet 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 74. anhållit, hvad äfven Generalbefälhafvaren tillstyrkt, att Kongl.
Då det dernäst lärer tillhöra Utskotten att yttra sig, huruvida de för sin del anse, att, med upphäfvande af merberörde Författningar, en allmän Handelsoch Näringsfrihet må ega rum, företer sig frågan derom för Utskotten under - f.ngtitikattets ÉatånÅanäeH, ij de? Btna synpunkter, nemligen 1:0 om Handelsfriheten med hänsigt till utländska handeln , exporten och importen samt det dermed sammanhängande Tullsystemet; 2:0 om Näringsfriheten inom städerne, eller med hvad vilkor inträde i handel och handtverk, derstädes må vara tillåtet: och 5:o huruvida skillnaden imellan, landtmanna - och stadsmanna-näringar skall undanrödjas och en fika frihet till Handels och Handtverks idkande på landet, sorn i ståderno, ega rum, Den slags Handelseller Närings-frihet, sorn afser öfvergången från de, utländska handeln inskränkande, proliibitiva författningar, till ett mera liberalt system, lärer icke för närvarandes utgöra föremål för Utskottens handläggning, så vidt den inskränker sig inom yttrande öfver de i Kongl. Maj-.ts nådiga Skrifvelse framställda ämnen. Af de enskilda Motioner, som dermed hafva sammanhang, röra väl Friherre Wrangel? och Herr Tbams äfven Utrikes handeln och Tullverket; men Utskotten, sorn nu upptagit endast de delar deraf, de der i förstnämnde ämne ingå, få Öfver de senare, i samråd med BevilltoingsUtskottet, dit berörde Memorialer äfven blifvit remitterade, afgifva särskildt utlåtande. Frågan om Närings-friheten inom Siåderne, eller huruvida nuvarande Skråordningar och B.eLngUt skottets Betänkanden. II 18 Lagutskottets Betdnkundcn. glementen skola upphäfvas eller förändras, utgör, i följe af meranämnde nådiga Skrifvelse, ett desto hufvudsakligare föremål för Utskottens handläggning.