Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
§. anga föreskriften om et» Voterings-Sedels afläggande, en* ligt Memorial den 24 April; åtskilligt Riks dags-Ordningens § §:r till deras fördelning i numrerade Moment enligt Memorial den 20 April ; 3 3> M> 1 5 §• §* Riksdags-Ordningen till en förbät» tarad Representation för de Frenne Ofrälse Riks* Stånden enligt Memorial den 12 Maj och io:de Juni, och i sammanhang dermed u:te, i7:de, ig:de och 22idra § §’ne Riksdagsordningen enligt Memorial af den i 7 sisth Juni* , §• 4 1* Under Riksdagens' lopp håfve Vi Ihvistat Högst-Salig Hans Majit Konung CARL X11 I-s Begrafning den Qo:de sistlidne Mars och Hans Jlajit Konung CARL XIV:de JOHANS Höga Kröning och Hyllning den inte och 1 gide Maj, samt utsett Deputerade att å Vare vägnar öfvervara Hans Majits förestående Kröning och Hyllning i Norrige. Den sorgliga händelse har sedermera inträffat, att Hennes Majit Enke-Drottningen HEDVIG ELISABERH CHARLOTTA <ien 2o:de Juni genom döden aflidit ; och håfve Vi djupt rörde af denna förlust Livistat Högst-Salig Hennes Majits Begrafning den 16 innevarande Juli, I följd af Högst-Salig Hennes Majit En* ke-Drottningens bedrofliga frånfälle, håfve Vi, jemte anslag af medel till Kostnaden vid Hennes Majits Begrafning och Penslons-reglering för Bikung till Riks~Si> Prat. 1817— i'8»8* io:it SumU N\t jöo. 701 Riksdag s-Beshiiet'.
Herr Öhrströms framställning om inköp af Gottska sandön för anläggning derstädes afen Corrections-inrätlning, anse Utskotten redan vara besvarad genom det yttrande, StatsLagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-LTtskotten uti Betänkandet N:o 8g afgifvit, i anledning af Herr af Grubbens uti enahanda syftning väckte motion. Öfver den af Herrar Brinck och Öhrström väckte fråga om fångars deportation, hafva Utskotten, som till pröfning förehaft jemväl andre i detta ämne väckte motioner, meddelat serskildt Utlåtande. Genom hvad här ofvan blifvit anfördt, anse Utskotten de uti delta Betänkande upptagne motioner vara besvarade, och utvisar sjelfva Betänkandet, hvad afseende Utskotten funnit de framsällde förslagen förtjena; hemställande Utskotten, alt motionerne, så vidt de icke genom de nu afgifne förslag och tillstyrkanden blifvit bifallne, måtte tili allt Afseende förfalla. Stockholm den 12 Mars 1841 • Reservation af Herr G«. von Rosen: "I följande delar reserverar jag mig emot detta Förslag.1 Ehuru Utskotten sökt i många hänseenden mildra obilligheten i hittills gällande stadgar rörande försvarslöshet, synes dock i detta Förslag en ännu fortfarande vackling emellan en hittills rådande obillighet och den mildare syftningen, så snart tillämpningen af de uttalade grundsatserna. ifrågaställes. Lag-samt Allm. Bcsv. och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 56. 10 Så f. ex. uttrycka Utskotten sig på ett ställe ”sjelfForvåUad, uppsåtlig tjenstlöshet,” liksom det låg något ondt i sjelfva tjensllösheten.
ronprinsens lawn tennis-klubb », årsbarn med Idrottsparken o c h lokalt förbunden med denna, är en synnerligen lifskraftig företeelse, hvilket väl synes däraf, att den i närvarande stund räknar omkring 200 medlemmar, aktiva och passiva, o c h sammanträder hvarje eftermiddag mellan kl. 3 och 6, då det fashionabla spelet bedrifs m e d lif och lust, ej minst af klubbens höge stiftare och förstyre. Någon viss kostym är ej föreskrifven, men af bekvämlighetsskäl bära damerna i regel bluslif och normallånga kjolar, herrarue sportskjortor och knäbyxor. Hittills har klubben anställt täflingar endast mellan sina egna ledamöter; men dess afsikt lär vara att m e d tiden pröfva sina krafter äfven m e d utanför stående. Onsdagen den 10 d:s ägde i n o m klubben ett extra sammanträde rum, då de ledamöter, som under de på sista tiden anställda täflingarna afgått med segern, af kronprinsen tilldelades pris. Bland de sålunda hedrade befunno sig två damer, friherrinnan Emilie Blomstedt, iöåå Adelsvärd, gift m e d majoren vid generalstaben Johan Abraham Blomstedt, o c h grefvinnan Alice Trolle, född Gyldenstolpe, maka till kammarherre Erik Trolle. Friherrinnan Blomstedt, s o m i fråga om elegans, smidighet och uthållighet vidutöfningen af nämnda idrott torde hafva få, o m ens några svenska medtäflarinnor, erhöll i tvåhandsspel för damer l:sta priset, kronprinsens hederspris, en guldbrosch i form af en racket m e d en därå anbragt äkta pärla, imiterande bollen, samt i fyrhandsspel för damer och herrar en silfverbägare. Grefvinnan Trolle, likaledes en eminent förmåga på sportens område, tilldelades i det förstnämnda spelet 2:dra pris, en silfverbägare. Årets stora » internationella skridskotäfiingar » utkämpades i lördags och söndags under lifligaste intresse och tillslutning å Nybrovikens blanka vädjebana. De manliga pristagarnes rad går Idun Från Iduns läsekrets. Skymningsprat.
Ständer redan fastställda ersättnings-beloppen komma Aflönings-staten till godo, som, utom det alt den Bankens ernbetsoch tjenstemän, utan deras egen förskyllan, frångångna sportel för småsedlarnas skrifning och korsning, uppgående lör hvar och en af komrnissarierne till omkring 450 R:dr B:ko årligen, sedan mer än ett Banko-Utskollels Betänkande, M 61. 49 ett halft sekel tillbaka utgjort en, nära nog med samma säkerhet, som sjelfva lönen påräknelig inkomst, hvilken vid alla föregående Iöne-regleringar tagits i betraktande, såsom utgörande en för tjenstemännens nödtorftiga bergning erforderlig fyllnad i lönebeloppen, Rikets Ständer sjelfve, vid beviljande af ersättningen för småsedlarnes korsning, stadgat att densamma finge åtnjutas intilldess den dertill berättigade, i följd af förändring i nu gällande aflönings-stat, undfinge fullt motsvarande förhöjning i löne-inkomst. Såsom tillgång hafva Kommitterade alltså beräknat: Aflöningä Löne-stat. Första Tj enstegraden: För de 10 äldsta Kommissarierne och Banko-sekreteraren: Lön å 2,000 R:dr För de 7 yngre Kommissarierne och Advokat-Fiskalen: Lön å 1,600 R:dr 12,800: gQQ (Åtnjutande dock 2:ne af Kommissarierne, såsom tjenstgörande i Banko-diskonten, deras löner på samma verks stat), hvarförutan, för anställande af en femte Kommissarie i Låne-kansliet, utgår af obestämda Supplementar-stat B:ko R:dr 1,600, som här nedan upptagas. Andr a Tjenst eg r aden: För 9 Kamererare, 7 Kassörer, Notarien hos Fullmäktige, Sekreteraren hos Under-styrelsen, BankoFiskalen samt Referendarien: Lön ä 1,200 R:dr 24,000. Tredje Tjenstegraden: För 22 Bokhållare, 2 Revisorer, 1 Transport: 38,800: Bih. till R. St.
Hvad besuttenheten beträffar, så har den äfven haft sina försvarare, och det skäl, som blifvit anfördt med afseende derå, kan ej motsägas hvad beträffar hemmansklyfningen, eller delaktighet i de onera och skatter, sorn åtfölja sjelfva hemmanet, och det vore derför af stor våda alt medgifva en obegränsad hemmansklyfning. Hvad åter afsöndring af jord beträffar, så är den ej af samma natur med hemansklyfning, såsom ej omfattande mer än ett medgifvande på lifstid eller högst 5o år. Detta förändrar saken betydligt. Den farhåga, som blifvit yttrad att afsöndring kunde äga rum till den grad att slutligen inga onera kunde utgå af hemmanet, tvckes vara förebyggd af stadgandet alt högst T'o;del af ett hemman får afsöndras. På alla dessa grunder kan jag ej annat än tillstyrka bifall till Utsktns betänkande. Hr von Hohenhausen: Jag får nämna, att det är omöjligt att kunna, vid en discussion öfver i §:n, ingå på borttagandet af hvad Ulskm föreslagit ang:de tiondedelen, just för hvad som sedan förekommer i 4 §’n; sorn handlar om sjelfva jordlappens beskaffenhet; och får jng anhålla hos Hr Frih. o. Landtm, om propos. huruvida Ståndet anser att discussionen öfver principerna i dessa §§ är slutad, på det att vi sedan måtte §:vis få skrida till afgörande af desamma. Frih. Ridderstolpe, Fredr.: Innan discussionen öfver i §:n må förklaras vara slutad, får jag underställa R, 6o Den 3 Februari e. m. o. Ad., huruvida termen ”åt en eller flera” ej kunde förbytas emot någon mera tydlig.
Utsk. den 12 Jan. 1841, kl. 12 mield. Memorial, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse, angående Pio te hällarne vid Uplands Regemenle beviljad befrielse från utgörandet af s. k. kläd penningar enligt Knechte-eont rådet. Uti Nådig Skrifvelse af den 16 sisth November (införd under N:o 93 i Ira Sami. af Bihanget till Riks-Ståndens Prolocoll vid innevarande Riksdag), har Kongl. Majit gifvit Stats-Utskottet tillkänna, att, med anledning af Riksdagsfullmägliges lian Upsala Län Johan Anderssons och Johan Pehrssons i underdånighet gjorda ansökning om befrielse för Rotehåliarne vid Uplands Regemente från utgörandet al den, enligt 4:de puncten uti Knekte-Contraclet den 4 Nov. 1725, under namn af klädpenningar hittills erlagde afgift af 5 Daler kopparmynt, eller 26 sk. 8 rist.
Att för den Jordbrukare, hvars lån 1 Dtsconten icke öfverstiger 1000 R:dr Banco, låningstiden må hädanefter blifva ett år, Och omsättningssumman en femtedel af länets då varande belopp; samt Drn 16) Julii f , mi 55.1 4:0. Att, i anseende till lånesökande af BoodeStåndet, vederhäftighetsbevis äfven af Kyrkoherden i Församlingen må erfordras; emedan Presterskapets kännedom, i denne del, oftast är säkrare än Domarens. Hörsamste Memorial! Under den 11 sistlidne Junii har Högloft. Ridderskapet och Adeln behagat till RiddarhusUtskottets Utlåtande remittera en af Friherre Wrangel, Henning, väckt motion, att introduetion å Riddarhuset hädanefter icke må emellan Riksdagarne af RiddarhusDirectionen meddelas, utan ankomma pä det beslut Ridderskapet och Adeln under Riksdag in Pleno derom fattar, i hvilket afseende Friherre Wran» g'1 jemväl begärt, att RiddarhusOrdningena lydelse i denna del måtte derefter lämpa»t ' och har RiddaihusUtskottet i sammanhang härmed äfven fått emottaga åtskilliga Ledamöters berörde dag uti detta ämne afgifne yttranden.
Upplästes 2;ne från RiddarhusUtskottet inkomne så lydande Memorial: (Se Bilagorne N:ris 2 och 3.) Dessa Q:ne Memorial lades på bordet. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos HÖglofl. Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 18 Augusti 1823. S. D. Remitterades till: Ridd. 0. Ad. Prot. VII. Band. 47 £58 Den 18 Augusti e. nr. StatBanco[arnt Allmänna Befvär~ och Oeconomie-Ö't [kotten: Kongl. Majit dan 13 dennes aflåtne, samt följande dagen på bordet lagde, Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer, angående utomordentligt anslag till uppköp af Spannemål , för att, i händelse af allmännare missväxt, förekomma brist och hungersnöd. i Statssamt Allmänna Besvärsoch OetonomieXJt skot t en : Kongl. Maj:ts den 5i sistledne Julii aflåtne, samt den 14 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående inrättande af ett allmänt Arbetsoch Correctionshus här i Staden, samt anslag af löner och arfvoden för FångPredikanter och Vaktbetjente. Lcigl)'islottet: Kongl. Majits den 31 sistledne Julii aflåtne samt den 14 dennes e. m. på bordet lagde, Nådiga proposition till Riksens Ständer, angående vidtagande af en ytterligare anstalt, till förekommande af fångars flykt. Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsoch BancoUtskottens den 31 sistledne Julii under N:o 37ö| afgifne, samt den 6 dennes eftermiddagea pä bordet lagde, Betänksnde, om anslag af allmänna medel för Södertelje Canal - T)rn ig Augusti e4 ni. Verk; klef samma Betänkande, i anledning af de utaf Grefve Spens, Carl Gustaf, och Herr von Hartmansdorff, August, dervid gjorde anmärkningar , till Utskotten återremitteradt. Ut Supra.
13 på andra bör utsträckas lill öfver 15 år. Således förekommer det mig, som det vore bäst att i detta hänseende föreskrifva någon viss lid. Men utom denna anmärkn. emot ifrågavar:de, till syftningen för öfrigt goda, lagstiftning, ber jag att få framställa ytterligare tvenne. Den ena är, att man velat helt och hållet undandraga skifteslagets delegare rättigheten att öfverenskomma om utbyte af skog. Detta är, enl. min tanke, för långt gånget. Vi tänke oss en by med några delegare, hvilka lätteligen sinsemellan skulle kunna komma öfverens om saken. De skola nu icke hafva tillåtelse dertill, utan denna vigtiga sak, hvarpå hela deras hemmans värde är bero-7 ende, är nu helt och hållet öfverlemnad åt vederbörande myndighet. Mig synes myndigheternas pligt och rätt, att skilja emellan delegarne, förs! då böra vidtagas, när de icke kunna komma öfverens, men icke eljest. Den andra anmärkn. är, att då här blifvit ganska riktigt föreslaget, att ersättningen i allmänhet bör utgå i penningar, det likväl icke blifvit föreskrifvet att någon sorts säkerhet skall ställas för penningarnes utbekommande. Det kunde bända att en hemmansdel kan vara betydligt mindre värd än den skog, som vid skiftet möjligen tillfaller en sådan hemmansdel, och att den, som från sig lemnar den betydliga skogen, blefve tvungen till alt laga den andres förbindelse eller protokoll öfver förrättningen, utan att hafva någon säkerhet, alt på flere år utfå beloppet. Detta vore bra hårdt. Jag har sjelf kännedom om ett hemman, som är deladt i 2:ne delar, hvaraf den ena är köpt för 2,000 R:dr och den apdra för 10,000 R;dr. Jorden är lika god, men den ena hemfnansdelen har sparat på sin skog, hvilket icke den andra gjort. Nu tänke vi att skiftet så förändrar förhållanderna, att den, som förut icke hade skog, bekommer densamma lill sin fria disposition, men den andra i stället en fordran, som han kan utfå.
Beloppet af berörde Spanmål, 45 Pn-, har å det senare stället, eller i Utskottets tillstyrkande, genom Tryckfel oell förbiseende deraf vid Correctui—läsningen blifvit oriktigt upptagit, till i45 T:r hvilket visar sig af det utförda värdet på så väl desse 45 T:r som 66 T:r 3 fjerd. 6 kpr Spanmål för Gymnasiioch SeholaeStaten i Götheborg, efter 5 R:dr för Tunnan med tillhopa 555 R:dr 27 sk. Rättelse i detta afseende kommer dock vid RiksStatens uppgörande att iakttagas. 2:0 2:dra Puncten, ang:de det tillstyrkta anslaget för Religionsoch Barna-Undervisningen i de nya CapellFörsamlingarne i Wermlands Finnmarker, samt 4 B. 12 lyo Stats-Utskottets 3:djc Puncten rörande Öfverflyttningcn ifrån 5:te till 4:de HufvudTiteln af det till 3oo R:dr nedsatta anslaget för Meclianiska Scliolan äro af II. BondeStåndet bifallne; och några anmärkningar i desse delar hafva ifrån de öfrige resp. RiksStånden Utskottet icke tillhanda kommit. 3:o I anledning af Utskottets Förslag i 4-'de PilnCten, om uppförande på Stat af den, af K. M.t i Nåder antagne Förslagssumma 1,5oo R.dr, till godtgörande af Biskopens på Gottland indeldta Hemmansläntor, hvilka, i följd af honom beviljad tillåtelse att ifrån LandtRänteriet uppbära lönen efter Markegångsuträkning, blifvit ifrån Anslaget för ClerecieStaten uteslutne, är inom H. B onde Ståndet anmärkt af Casper FFijkman från Upsala Län samt Eric Svensson från Götheborgs och Bohus Län , att Utskottet icke upplyst, huruvida delta förändrade loningssätt grundade sig på något R.
M:ts disposition så tidigt, att dermed afsedde utgifter kunde bestridas innan början af nästa sommar, äfvensom att Rikets Ständer måtte bevilja ett särskildt anslag af 12,000 R:dr till extra arbetsbiträde för komplettering af linjeskeppen Gustaf den Store och Dristigheten; och då, enligt hvad i Högstberörde Nådiga skrifvelse antydes, ett skyndsamt beviljande af de i densamma omförmälda anslagsbelopp är påkalladt af nuvarande Eolitiska förhållanden, hafva Rikets Ständer, med full tillförsigt till E. K. M:ts visa edömande af de åtgärder, hvartill dessa förhållanden möjligen kunna föranleda, samt enär ett uppskof med anvisandet af ifrågavarande anslag tilläfventyrs skulle medföra vådliga följder för fäderneslandet, funnit sig böra, under förbehåll af sin rätt att framdeles pröfva beloppet af de till försvarsverket erforderliga anslag, nu till utgående från Riksgälds-kontoret bevilja de summor, hvilkas skyndsamma anvisande E. K. M:t äskat, nemligen: S Expedilions-Utskottets Förslag titt underd. Skrifvelse, N:o t. Fiir Landt/örsvarels behof: Till anskaffande af ridoch anspannsm. fl. persedlar för nja fältartilleriet . B:ko R:dr 87,000: * anskaffning af reserv-fällbatterier med lavetlage och nödiga anspanns m. fl. persedlar „ „ 48,000: „ beklädnadsoch utrednings-persedlar för beväringsmanskapet „ „ 238,666: 32.
Om jag hade en hårnål, vore jag den lyckligaste d. v. s. jag menar att då skulle det lyckas mig bra att knäppa till knappen » » M e n då är jag rädd för att mitt hår faller ned » » Det förskräcker mig alls inte! » Hon räckte mig en hårnål, jag tillknäppte handsken o c h stoppade nålen i fickan. » Min hårnål, o m jag får b e! » Hon räckte ut handen efter den. » Skall jag då inte få någon belöning! » utropade jag något stött. » Jo, ert goda samvete, » svarade hon. » Det är icke nog. » » O, ni måste återgifva mig nålen! » » Nå väl, då, » svarade jag, » men icke förrän vi k o m m i t dit fram. » » Hvart fram? » » Till Blairs, naturligtvis. H v a d de skola draga på munnen, då de få veta, att vi redan långt dessförinnan lärt känna hvarandra. » » Ja, m e n jag reser inte dit — hvad heter det nu? — till Blairs. » Det var en missräkning, m e n i nästa ögonblick var jag åter mig själf. » Mycket riktigt, » anmärkte jag. » Men ni finns där i närheten o c h vi skola ofta mötas. Jag tänkte stanna där en månad, m e n nu är jag alls icke säker o m, att det ej kanske blir två. » » Jag hoppas ni k o m m e r att få det angenämt och roligt, » svarade h o n lugnt, » och finna många handskar, s o m ni kan knäppa, m e n ack, tåget stannar j u redan! » » Allt är s o m det skall vara, » lugnade jag henne. » V i hafva ännu godt tio mil framför oss. » » Nej, jag är rädd för att, o m jag ej skyndar mig, rusar jag förbi stationen » Hon v e k ihop tidningen o c h grep efter sitt resgods. » Men ni tänker väl ändå ej att stiga utaf här! » utropade jag bestört. » Ni far ju ändå icke till samma station s o m j a g? » » Det gör mig ofantligt ondt, m e n redan nästa station är mitt mål. » Jag öfverlade en sekund.
Har fartyg i sjön något bergat, tillfaller hälften af bergarelönen rederiet, en Ijerdedel befälhafvare!! och återstoden delas emellan besättningen i förhållande till den lön, de uppbära. § 190. Hvar som i saltsjön inom Svensk skärgård, eller vid Svensk kust, eller i rikets segelbara insjöar, Höder eller kanaler, bergar af egare öfvergifvet skeppsvrak eller till fartyg hörande redskap eller gods, ehvad sådant från botten upptages eller på vattnet Hylande eller å strand drif vet anträffas, vare skyldig att fyndet anmäla hos närmaste kronoeller tullbetjent, som derom till distriktets tullkammare ofördröjligen ingifver underrättelse. Förtiger han bergningen, eller något af hvad bergadt är undandöljer eller förskingrar, håfve förverkat bergarelön och straffes efter allmän lag. Har fartyg under resa något bergat; allemne befälhafvare!! det till tullstation i den Svenska ort, dit han först anländer. Anlöpes ej Svensk hamn, gifve han i 13 98 den utländska orten hos Svensk konsul, eller, der sådan ej finnes, hos annan behörig myndighet, bergningen tillkänna och låta del bergade på offentlig auktion försälja; kungöre ock rederiet om förloppet och redovise för detsamma försäljningssumman. Sedan vare på rederiets omsorg och ansvar, att de insända medlen aflemna till Konungens Befallningshafvande i orten, hvilken derefter förfar, enligt hvad i § 191 stadgas. Döljer eller förskingrar fartygs befälhafvare eller redare hvad bergadt är eller derför influtna medel; ansvare såsom förut sägs. § 191. Om angifvet fynd åligge tullkammaren att göra anmälan hos Konungens Befallningshafvande i länet, som om bergningen låter kungörelse tre gånger införas i rikets officiela tidning. Kommer egare inom år och dag, sedan sist kungjordt var och viser sin rätt; tage han sitt åter, emot det att han till den, som bergat, utbetalar kostnaden för gödsets bergande, kungörande och vård, samt den bergarelön, som domstol kan pröfva skäligt att bestämma.
Dä twäng till ägtenskaps ingående helt och hållit strider emot rätta begreppet och afsigten med ägta förening, der frihet i beslut bör grundlägga makarnes inbördes förtrolighet, lill bibehällande af den förnöjsamhet och sällhet som kan underlätta tyngden af förökade omsorger och samhälls pligter, hafwa Riksens Ständer funnit, art med denne grundsatls och detta ändamäl ingalunda stär art förena hwarken Lagens bud i is tz. af 3 Cap. Gifkermäls-Balken, att dä Qwinnan blifwer häfdad under agtenffapslöfte, skall mannen taga henne till ägta om hon det pästär och hennes Fader och Moder dertill samtycka samt a,t sedan löftet blifwit af Domaren förklarat för fast eller mannen läckt kyrkotaga Qacknnan säsom ägta hustru han icke äger magt löftet andra, ända att hon sin rätt till ägtenjkapet eftergiftva will, ej q 86 Den 12 Zebruarii^ eller de, genom Kongl. FörordNiNgest den az Julir I7Z5 förestrifne twängsmedel af wits och straff med fängelse wid wallen och bröd, hwilket den, som wägrar fullborda ägtenlkapet genom wigsel, skulle undergå, innan Kongl. Majit wille wara bestvärad med någon underdånig bönestrift oM förbindelsens upp'- häfwandei. Erfarenheten har ock wisat, ait deste stadgande icke nwdförk någon för personerne enskild eller för samhället förmånlig werkan, uran har stundom efter fåfängt amvände försök af ofwanbestrifne medel, Konungens Nåd stureligen mäst ansökas till förbindelsens uplösning, stundom äter, dä det handtatt ags tenstapsbandet genom sä wäldsamma medel blifwit knuiit - har makarnes gemensamma mistnöje och ofärden mistwärdad barnaupfostran och allmän förargelse blifwit deraf icke owäntade, men gansta olyckliga följder Wid stiftninqen af en sädan
Det är icke omöjligt, fastän föga sannolikt, att någon donation dervid förklaras böra frångå universitetet, af K. M., som här länge ensam ulöfvat och utöfvar den rätt att bestämma i dylika, af gifvare oförutsedda fall, hvilken jag tror alia stater förbehållit sig, men som på vissa ställen lemnats den exsekutiva, på vissa delats af denna med eller lemnats ensam åt den lagstiftande makten. Emellertid tror jag mig, då jag granskat och här håller i min hand, til! beskådande för dem, som här önska det, donationsbrefvet, kunna försäkra att, enl. hittills följda grundsatser, universitetet icke genom flyttningen till Stockholm löper ringaste fara alt förlora de s. k. Gustavianska arfvegodsen. Till en början vill jag erinra, att donationen icke, såsom stundom antages, är gjord genom ett testamente, utan att donationsbrefvet af d. 31 Aug. 1624 innefattar, bland annat, att akademien då »utan gensägelse eller dröjsmål» skulle »inrymmas» i godsen, och att nämnde bref dessutom synes vara, icke en enskild handling, utan en offentlig regerings-handling, enär densamma dels börjar med »Wij Gustaf Adolph», och innehåller uttrycket »detta vårt Konungsliga öpna Bref», dels innefattar, att de bortgilna godsen, dermed följde, bland annat, »dess årliga räntor uti alla vissa och ovissa persedlar, ehvad namn de ock hafva kunna, så Landtogs-gärden som Byggnings-hjelpen och sakören, desslikes ock kyrkotionden», icke skulle »blifva med några gästningar eller skjutsfärder betungade», att»fogater. Jänsoch fjerdingsman» icke skulle »något hafva öfver samma bönder eller kyrkotionder att bjuda, råda eller dispendera», samt befallning till »vårt Kammar-råd, Ståthållare och Befallningsmän uti Upland, Westmanland och Nordlanden att de inrymma vår academia förevide gods, gårdar och kyrkotionden.»