Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. anmäla deras tind. önskan, att alla realskolornas arbeten mätte inrättas efter den, under namn af ämnesläsning med lii flyttning, allmänt kända undervisningsmetod; 5:o att, sedan dessa skolor under fi år varit i verksamhet, ingen elev antages vid de af Staten undérhållna t i 1 — lämpningsskolorna, som ej blifvit behörigen utexaminerad från någon realskola, eller ock blifvit godkänd i bergsexamen vid universitetet; samt att de nu inom hvarje t i 1— Jämpningsskola befintliga förberedande läroinrättningar indragas; 6:0 att 2000 rtdr måtte anslås att endast under 5 år utgå, till underhåll af ett lärareseminarium uti Stockholm, i och för realskolorna, nemi. 5oo r:dr årligen till hvar och en af de 4 medlemmar af K. Yettenskapsacademien , eller andra kunnige män, åt hvilka K. M., genom nämnde academi, kan finna för godt att uppdraga bildandet af candidater till realskolans fyra lärostolar, inför hvilket seminarium, äfven de nuvar. apologister, som vilja uti realskolorna såsom lärare inträda, böra qualificera sig; 7:0 att R. St. uti deras und. skrifvelse uttrycka den förhoppning, att då delta seminarium varit ett år i verksam - Den j Mars f. ra. samhet, räknadt från d. i nästk.
Grundlagar, stannade Ridderskapet och Adeln i nedannämnde delar uti följande beslut, 1:0 De nya förslagen, rörande 26 celi 28 §.§, Riksdagsordningen, det med 5:o betecknade nya momentet af 49 §• Riksdagsordningen, 5a och 57 §.§. Riksdagsordningen, 2 och 3 perioderne af 09 §. Riksdagsordningen, 55 §. Regeringsformen och 27 §. Riksdagsordningen bi föl los, 2:0 Riksdagsordningen samt r momentet af 56 §. Regeringsformen, senare momentet af 56 § Regeringsformen, 81 §. Regeringsformen och 78 §. Riksdagsordningen, samt 14 och 68 §§. Riksdagsordningen afslogfos. S. D. biföll Ridderskapet och Adeln Stats Utskottets den it dennes e. m. på bordet lagde utlåtanden, N:o 20, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss å ÖfverCommissarien Öijers underdåniga ansökning, att, vid afskedstagande^ få å allmänna IndragningsStaten uppbära sin nu innehafvandelön såsom pension, N:o 2t i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående grunden för liqviden af numera aflidne Pastoren, Doctor Collins lönefordram S.
N:o 53 41 derjemte till Dykeri-Bolaget fullt erlägga hvad utgifvas bordt, i den händelse bergängen blifvit genom Bolagets försorg verkställd. 33 §. * Den, som, antingen under nattens mörker eller då ljust är, sedan han af Dykeriets Betjente blifvit underrättad, att Skepparen åt Dykeriet öfverlemnat befattningen med det Strandade fartyget och godsets räddning, biträder Skepparen med sådan obehörig bergning af varor och effecter från på grund stående eller i marvatten liggande fartyg, utgifve till District-Bolaget hvad han i bergajelön uppburit eller sig betingat, samt vare dessutom förfallen tili 16 R.dr 32 skBöter. 34 §• Auction å bergadt fartyg och gods, som i föreskrifven ordning kungjord blifvit, må ej inställas vid Etthundrade Riksdalers vite, så framt ej inställelsen kan minst 14 dagar i Länets kyrkor och Tidning, samt minst 3 veckor i Postoch Inrikes-Tidningen , före auctionsdagen kungöras. Sker annorlunda, ersatte den, som dertill vållande varit, all skada och olägenhet, som derigenom bevisligen tillskyndats vederbörande Dykeri? 42 Bil.t.Stats-e.Allm.Besv.o.Oec.U:sk.Uil.N:o 53’. Bolag, Fartygsoch Godsegare eller Assu? raileurer. 35 §• Skeppare, Fartygsoch Godsegare, Assuradeurer eller deras Ombud, som förmena sig af Dykeriet eller dess underlydande
Detta underdåniga yttrande och förslag har med afseende å undersökningarnes omfattning, ännu icke afgifvits. 84:0 af den 14 Mars, i fråga om ändring i Kongl. Förordningen 12 Januari 1855, angående Svenska jernefTekters stämpling. (59.) Sedan General-tullstyrelsen och Kommerse-kollegium blifvit i ämnet hörda, biel'denna Rikets Ständers framställning den 5 Februari 1864 i underdånighet anmäld, då Kongl. Majit, med afseende å hvad Kommerse-kollegium i sitt utlåtande erinrat och upplyst, fann berörda framställning icke till någon åtgärd föranleda. 85:o af den 7 Mars 1863, i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition, angående Statspension åt Öfversten, Friherre N. Ericson. (41.) 1863 den 27 Mars i underdånighet anmäld, och blef, med nådigt bifall till Rikets Ständers beslut, detsamma Statskontoret till behörigt iakttagande tillkännagifvet. 86:o af den 26 Mars 1863, angående anslag till omläggning af allmänna landsvägen mellan staden Borås och Sundholms gästgifvaregård i Marks härad, för beredande af arbetsförtjenst å arbetslöse och fattige inom nämnda härad. (63.) Vid underdånig anmälan af denna skrifvelse den 27 Mars 1863, anbefaldes Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader, att infordra och, tillika med den för vägarbetet upprättade plan, Kongl. Maj:ts pröfning underställa dels kontrakt om arbetets utförande inom den tid, hvarom med vederbörande kunde träffas aftal, dels säkerhetsförbindelse för kontraktets fullgörande och dels förslag till terminer för anslagets lyftning; hvarjemte föreskrefs atti kontraktet skulle intagas förbindelse för Arbets-direktionen att vid arbetets utförande företrädesvis använda sådana arbetsföre personer inom den hjelpbehöfvande orten, hvilka deraf vore mest i behof.
Fakulteten det uppenbart för hvar och en, som har någon kännedom om den ständigt tillväxande vidden af de juridiska studierna, att, såsom förut är nämndt, dessutom mycket ännu återstår att önska. Fakulteten uppdrager derefter en gräns mellan den föreslagna nya fjerde juridiska professionen och den i ekonomisk administrativ rätt, för hvilken sednare skulle bibehållas detaljerna af förvaltningslagarne, således af politi-, kameral-, handelsoch sjörätt m. m. samt kyrkorätt, äfvensom nationalekonomien, såsom en iilosolisk grundvetenskap för flera delar af näringsrätten; hvaremot till den nja så kallade statsvetenskapliga professionen skidle höra statsrätt i vidsträcktare mening, således, jemte de filosofiska statslärorna, statspolitiken samt författningsoch förvaltningspolitiken, den yttre statsrätten (folkrätt) med sina underafdela ingar, samt Sveriges och andra rikens inre statsrätt (jus publicum i inskränktare mening, eller så kallade grundlagar), äfvensom statistik. Fakulteten fästar uppmärksamheten derpå, att en slik ny profession, såsom den fjerde i Juridiska fakulteten, redan förut blifvit af Fakulteten föreslagen, samt yttrar: “det är med djup underdånig tacksamhet Fakulteten inhcmtat, att Kongl. Maj:t åt Fakultetens härom gjorda underdåniga framställning lemnat nådig uppmärksamhet; liksom det för hvarje trogen undersåte måste vara i högsta matto hugnande att finna, att de af Rikets Ständer, vid beviljandet af anslag, uttryckta vilkor eller önskningar blifva af en vis styrelse sorgfälligt iakttagna."
Till »vinnande af skyndsamhet och fullständighet wid detta ärendes afgörande, hafwa Utskotten lemnat Banco-Utskottet del af deras wördsamma tillstyrkande om 300,000 R.dr Discont rättighet i Banken till understöd för Allmänna Magazins Inrättningen: Och torde sistbemälte Utskott med särskildt utlätande i anledning deraf till Riksens Högloflige Ständer inkomma. Stt Den 4 October. 217 Ett af en Ledamot afgifwit serskildt yttrande warder enligt desi begäran härjemte wördsamligen bifogadt. Örebro den Z October 1810. pä State-Utskottets wägnar: )oki. l.sAerbj-Ilce. 'kb. Weidman, /lbr. Lage!. /zriäcrs gobsoston. pä Allmänna Beswärs och Geconomie Utskottets wägnar: Osnclcvsrät. ftali. O. l-^clcmao. Olot Lersson. l.. l.uc>viar. Osrl O. LlLozrrrm. lior simlNxe - 5r^n<!on <jon 6 O0o!r. »zro. Wordsamt Memorial. ^frän Högloft. Ridderstapet och Adeln har Stats utskottet erhällik remis pä Herr Capitam Pählmans Memorial af den 20 nästlrdne September, med Förslag till förhöjning i Ex. pectance Lönerne för Stads Capitainer och S«. baltern Officerare af f. d. Finsta Armeen. Likaledes har Stats-Utstollet emottagit remiss pä Herr Stats Rädet mm. Friherre Adler creutz Memorial, med uplrMingar i sam.
Deremot gifves ett annat sätt att åtminstone i någon mån bereda nedsättning i kostnaden för fångtransporterne, nemligen genom att låta verkställa desamma medelst entreprenad, der sådan kan tillvägabringäs, äfvensom genom det stadgande, att, då blott en fånge transporteras, endast en häst må begagnas, men deremot den skjutsande, i likhet med hvad som eger rum, då ridhäst vid skjutsning nyttjas, åt njuta gångpenningar. Utskotten få, med anledning af hvad de sålunda yttrat, vördsamt hemställa, att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, dels, att uti de genom ofvan åberopade Kongl, bref af den 7 Juli 1841 meddelade föreskrifter den ändring måtte ega rum, att, då blott en fånge, jemte vederbörande fångförare, transporteras, betalning endast för en häst må erläggas, men deremot den skjutsande undfå vanliga gångpenningar; och dels, att Kongl. Majit måtte anbefalla Sine befallningshafvande att, der så ske kan och besparing för statsverket derigenom beredes, uppgöra entreprenader om fångars forslande, med iakttagande likväl, att kostnaden derför ej öfverstiger de skjulsoch vagnpenningar, som efter den förändring, Utskotten här ofvan tillstyrkt, för fångars transport bör erläggas. Stockholm den 13 Juli 1848. Reservationer af Jöns Jönsson från Skåne; »Emot Utskottens beslut, att 2:ne arrestanter eller 1 arrestant och gevaldigern skola åka efter en häst och den skjutsande således Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskollens Utlåtande, iV-o 40. 3 blifva tvungen att springa bredvid åkdonet för 6 sk. milen, får jag mig reservera, emedan jag anser det obilligt att på sådant sätt söka åstadkomma en besparing för statsverket, på de förut hårdt betungade skjutsandes bekostnad.» af Nils Strindlund, » Tobias Lind från Götheborgs och Bohus län, » Anders Jansson och Lars Magnus Knutsson från Östergöthland, » Christen Persson från Gottland. Ank. till Exp. Utsk. d. lä Juli, kl. 2 e. m.
Balans till år 1858: » Ofverlevereringar och skulder Summa Credit. Balans från år 1856. Ofverlevereringar och skulder Afkortning af)', bestående uti restitutioner, beslags-andelar m. m., af sjötulls-medlen 124,834: 45. 5. » fyroch båk-medlen 536: 14. 9. » handelsoch sjöfarts-fondens medel 2,760: 44. 10. » diverse verks medel 356: 6. 10. Utgifter: Af sjötulls-medlen: — Reseoch traktaments-penningar 26,303: 33. 7. Byggnader och reparationer, hushyror och tomtören 21,981: 31. Skrifmaterialier samt stämplings-, tryckningsoch bokbindnings-kostnader.. 22,091: 13. 4. Leverering ar: Balans till år 1858: Tillgångar : Sjötulls-medel 246,875 Fyroch båk-medel 1,252 Handelsoch sjöfarts-fondens medel 14,547 Brutto-uppbörden af sjötulls-medel har, enligt ofvanstående tabell, uppgått till 7,466,647: 41. 10. Afräknas derifrån afkortningen 124,834: 45. 4. som öfverskjuter den i riks-staten påräknade inkomsten 4,400,000: med 1,733,548: 3. 4, hvarifrån dock bör afgå Lotsverkets andel af inkomster vid Landsorts fyrbåk — 11,395: 6.
KammarCollegium hade dock, med fästadt afseende vid det af AcademiRäntmästaren genom missförstånd gjorde yi-kande om ersättning för den förlorade Tionden ända ifrån år 1682, ansett målet vara i samma mörker och oreda som tillförene, och derföre funnit för godt att hänvisa det till ny undersökning, hvartill väl på ^780 talet åtskilliga förberedelser blifvit gjorda, utan att sedermera undersökningen blifvit fulländad. Som föga troligt vore, att efter 4o års förlopp, någon ytterligare upplysning kunde vinnas och hvilken äfven syntes öfverflödig, enär, om än Academiens RäkenskapsBöcker icke kunde tjena till vittnesbörd i Academiens egen sak, LandsGontoirets förberörde Förtekning, resultatet af den första undersökningen samt KronoFogdarnes i afskrift jemväl bilagde Räkenskaper, deri denna fordran till Academiens förmån upptages, likväl fullkomligen vitsordade ersättningsanspråkets giltighet; hemställer Hr Professoren, att Academien, hvars närvarande behof icke tillåter den afstå från inkomster, som ej blifvit densamma fråndömde, måtte ej allenast af StatsMedlen erhålla ersättning för merberörde år 1718 förlorade och allt sedan saknade Tionde efter den beräkning, som kan pröfvas billig, utan ock allt framgent denna Tionde genom något surrogat komma Academien till godo. 70 Stats-U t skottets Vid öfvervägande af hvad sålunda anmäldt blifvit, har Utskottet funnit Lunds Academies förenämnde ersättningsanspråk vara en rättsfråga, hvilken, ej tillhörande Rikets Ständer att afgöra, må i behörig ordning och efter sig dervid företeende omständigheter kunna utföras; Utskottet anser således ämnet böla ankomma på vederbörande Verks och Auctoriteters handläggning och yttrande, innan detsamma kan blifva föremål för någon Rikets Ständers åtgärd. Utlåtande, angående af Herr Öfversten Carl Silfverskjöld ytterligare sökt ersättning för Accord m. m. H os K.
Mig synes den dertill vara af alltför obetydlig vigt, helst sedan 2 Stånd bifallit betänk, och jag tyckt mig på ropen finna, att majoriteten här jemväl synes böjd för denna mening. Hr Oxehufvud, Göran Adolph: Jag föreställde mig, som hade Hr Gr. o. Landtm, fnnnit svaren för återre - S Den 3o Ap|riI c. m. 365 miss öfvevägande, och begärde derföre votering. Om deremot återremissen anses afslagen, så afstår jag. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 PROTOCOLL, HALLNA hos HÖGLOFLIGE IBlNIHDBffitS&ÅiPaa ®®in TID #rt0tima Utlwfragm i #t0ch!)0lm ÅK 1859-1860. in tult' itiiftet. STOCKHOLM, TYPOGRAFISKA FÖRENINGENS BOKTRYCKERI, 1861. .. ■ ä-■ ; ■- ■ - 3 Onsdagen den \ Plenum kl. 10 f. rn. Justerades 7 prot.utdrag för den 28 sisth Juli samt pioniprot. lör den 12 nasti. Maj e. m. Företogs val af två Revisorer för innev:de års revision af Stats-, Bankooch Riksgäldsverkens tillstånd, styrelse och förvaltning, efter Frih Leijonhjelm, Carl Gustaf, Kammarh., och Frih. Oxenstjerna af Eka, Carl, Hofmarskalk; och befunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: Frih. Stjernstedt, Lars, HofrättsRåd; Frih. Manderström, Carl, Ståthållare; båda med 20 röster. Justerades ett prot.utdrag rörande detta val. Anmäldes och bordlädes StatsUtskottets Utlåtanden: N:o 145, i anledn. af väckta motioner ang:de förändring af sättet för markegångsprisens bestämmande; och N:o 146, i anledn. af K.
M. i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M, låta företaga en undersökning, till utrönande af kostnaden för underhållet af de delar utaf den nya vägen, hvilka genomlöpa ouppodlade och från de bebyggda orterne aflägse belägne trakter inom Dalarne, Helsingland och Jemtland, och derefter vid uästinfällande Riksdag aflåta tili Rikets Ständer Nådig Proposition i ämnet, samt att E. K. ML emedlertid, der omständigheterne finnas påkalla understöd från Statens sida uti den börda, sorn blifvit de väghållnings-skyldige invånarne ålagd, täcktes till deras bispringande i Nåder anvisa medel af det å Riks-Statens Nionde Hufvud-Titei till E. K. M:s disposition ställde anslag för vägar och communicationer. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 30 September 184o. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Sept. iS4o. Preste-Ståndet den 26 Borgare-Ståndet den 3o • Bonde-Ståndet den 3o Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående ett för Adjuncten i Historien vid Upsala Universitet anslaget arfvode så länge han ombesörjer de Professoren E. G. Geij&r åliggande examina och tentamina. (Stats-Utsk. Uti. N:o 287.) S. A. K. 1 Med anledning af Professoren E. G. Gei jers hos Rikets Ständer gjorda i56 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Med känslor af allt det Den 37- Februari c. ta. obehag, som politiska meningsstrider hafva på del sociala lifvet, är det med sårad känsla jag uppträder för alt i ett och annat fall upptaga de anroärku:r, sorn blifvit gjorda emot mitt i f. in.- plenum afgifna yttrande, emedan dessa verkligen innebära en misstydning af mina tankar. En värd ledamot, Gr. Frölich, har i sitt skriftliga anförande yttrat följande: "att samma värdighets upprätthållande, nemi. den diplomatiska ostentationens, äfven skall blifva ett fullgodt skäl i afseende på en, sedan i8a3 förfluten, att icke säga förspilld tid, under hvilken förvaltarne af ett bestämdt anslag på en af Statens hufvudtillar skuldsatt sig genom hvarjehanda utgifter, som öfverstigit anslaget, det kan jag omöjligen lika med Gr. Horn medgifva.” Jag ber Gr. Frölich noga besinna, om jag i min reservation gifvit anledn. lill den förmodan, sorn skulle jag fästat Statens värdighet vid ett fortsatt handlingssätt, sådant Hr Grefven besk r ifv i t detsamma. Jag har fästat begreppet om Statens värdighet vid de iakttagelser af Piepresentationen, som vore att emotse; dessa skola hafva ett betydligt inverkande på Konungens värdighet, och i samma förhållande på thronens och hela landets, och kan jag, hvad mig angår, icke göra någon skilnad mellan konungamaktens och Statens värdighet. Vidare har man klandrat det jag skulle hafva yttrat, att Gr. Frölich fört denna discussion in på personlighetens område. Grefven förstod icke hvad jag menade, hvarföre jag ber att få uppläsa en strof i slutet af Gr.
Qfjccercice-'(£ompagnier färjTilbt anflag till 100,292. — 68,194 dier 52,146.” ”.$mab ©rccrcicc*QLompagnierna angår, torbe, till berebanbc af minjTning i foflnaben, <Jpcercice*tiben till en början möjligen funna nebfättaé till twänne månaber, bå, meb bcräfning af be i allt fall lifa march.-foftnabernc m. m., utgiften fan antagaé till 39,000 31:br, hroilfen, fåfom af ptterfta 6ehof påfallab, ^ongl. 3ttaj:f nu lärer förejlå Slifetö ©tänber att anwifa, få miba icfe tillgångarne (Tulle funna mcbgifwa beflåenbet af anflag för 3 månaberé ercercice, ba cn tillöfning, hmilfcn emeblertib enbaft i anbra rummet och inom columnen upptageé, uppfommer af 13,000 9?:br.” ”Set uppgifna erforberliga ©taté*an(laget för Snbelta 3fr< mené allmänna wapenöfningar, äfwenfom ofwanberörbc tillöfning uti ©qoabroné/ercercice^anflaget, tåla beremot icfe någon nebfättning, få wiba nöbig färbigljet och wana, få wäl wib roapené Ijanbteranbe, forn wib hwab i öfrigt till fältlivet hörer, (Tall funna bibringaé ben inbelta Sranépert 102,000: 109,001: 13. 8. — S — transport 102,000: 109,001: 13. 8. folbateu ocf) IjoS benfanima unbcrfyållas; ocf> uppföra» fålcbc» bcpa bcbof l)är, meb tillägg af oftvanbetörbe 39,000: till beftåenbe, tncb fammanräfnabt belopp af 141,000: ”21njlaget för 25ctväringS»manjlapetS eyccrcice dr reban, genom ben årliga tilltväjcten i befi flytta, otillräctligf, l>n>arförc ocf beit egentliga £anbt»&eivärin» gen» vapenöfning till en bel majt efterfättaS; äftvenfom naftali ali epcercice ineb beni af S&eiväringeit, font anmält ftg till fjötjenft, majt uteblifva. ©c» ban Äongl. 9ftaj:t liftväl nu faftftätlt beit reglering, att, af be fcbitarc, be inom 1'äncn, font omgiftoa elier attgränfa Slottaué Stationer, fFola till fjös cpcerccra», hvarföre därtill i Äoitgl. 93iaj:tS Ståbiga 'Proportion ont 4:be d?ufivub»titeln nöbtgc mebel (ära tomma att ä)Taé, erforbraS befjutom ytterligare anflag, få rodi till öfning af be öfriga, font ival anmält ftg att tjenjfgöra till fjöS, mett t)ivilfa, af bet ftäl, ltebattförc angifivcS, funnits böra bet oaftabt i frebStib till lanbS exercera, font ocf till egentliga l!anbt»ben>äringcnS cpccrcicc.
Stati-Utskottets Utlåtande, N:o um. ä N:o 2i3. Ank. till Exp.-UtsL d. 23 Febr., kl. i e. nt. Utlåtande, i anledning af erhållna återremisser å Utskottets Be tänkande, N:o gy, rörande det till Emans upprensning beviljade Statsbidrag. (Rglds. Afd.J Enligt Stats-Utskottet tillhandakomne Protocolls-Utdrag, hafva Borgareoch Bonde-Stånden, under den 28 nästlidne December, återremitterat nyssnämnde Betänkande, hvilket Ridderskapet och Adeln deremot bifallit och hvars irsta punkt, deruti Utskottet tillstyrkt, att det vid sednast förflutna Riksdag, till upprensande af Eman, beviljade lån å 35,000 Rrdr måtte, i likhet med den för samma företag dessutom anvisade summa af 10,000 Riksdaler, få utgå såsom anslag utan ålerbetalnings-skyldighet, Preste-Ståndet likaledes bifallit.
Med anledning af det i denna § intagna stadgande, att vid sådana bruk, der bela eller en del af smidet till manufaktur förädlas, egarens behållna vinst af hvarje till manufaktur-förädlingen arnandt skeppund stångjerns-smide skall anses utgöra högst hälften och minst en sjettedel af brukets stångjernspris, hafva 2:ne serskilda motioner af olika syftling blifvit väckta, nemligen: af Hr Sundin, om ett sådant förtydligande, att nämnde stadgande måtte förklaras inbegripa taxeringen af så väl stångjerns-tillverkningen, som sjelfva manufakturförädlingen; samt af Nits Strindlund från Vesternorrlands län, som yrkat, att endast manufakturförädlingen måtte anses härunder inbegripen och stångjernstillverkningen serskildt efter 73 § värderas och i sådant afseende föreslagit en förändrad redaktion af ifrågavarande §. Enär med antagande af den utaf Nils Strindlund föreslagna tolkningen af ifrågavarande stadgande, det förhållande skulle kunna inträffa, att vid ett bruk, der behållningen så väl af stångjernstillverkningen enligt 73 §, som manufaktur-förädlingen enligt 74 §, uppskattades efter de stadgade högsta bestämmelserna af |:del för den förra och Uten för den sednare, egarens behållna vinst af sammanlagda tillverkningen skulle komma att antagas till jj:delar af tillverkningsbeloppet, men en så orimligt hög uppskattning icke skäligen kan vara åsyftad, så synes liäraf uppenbart, hvad Utskottet dock anser redan vara uti §:en tillräckligen tydligt uttryckt, att i den för manufaktur-förädlingen stadgade beräkningsgrund för behållningen äfven ingår beräkningen af stångjerns-tillverkningen; och Utskottet anser alltså något förtydligande af denna §, med anledning af ifrågavarande motioner, icke erfordras. § 81. Uti denna § stadgas, att, om emelian taxeringsmännen olika meningar uppstå, så att omröstning blifver nödig, samt rösterne dervid äro lika delade, skall den mening gälla, Bih. till R. St.
1 basta fall omåttligt utspädd med vatten eller åtminstone skummad blandas den andra gånger med mjöl, skorpor m. m. dylikt på en tid, d&amp; barnets ' matsmaltningsorganer ännu icke äro lämpade för dylik föda. Gärna, medgifves, att dessa fel oftast begås i akt och ineniiig, att barnet måtte få stark, föda och hastigt afosba sig, samt sålunda göra sin sköterska all heder. Men följden blir ändock, att det späda, kansliga barnet, som trots. den aomsorgsfulla vårda, det på, detta ' satt åtnjuter, snart ådrager sig en svir tarmkatarr, diarré och kräkningar m. m., iuom kort blir klent och sjukligt, faller af och slutligen dulcar under, dels af svalt, dels af den smygande sjukdom, som dag för dag slår djupare röLeer i dess svaga organisin. En tredje orsak till att fosterbarnen i allmanhet erhalla en s i bristfällig vård får vidare sökas dari, att fostermödrarna hafva för ~ndnya Oam på en g i s g att sköta. S&amp; vidt jag kunnat finna, hafva förhållandena i regel gestaltat sig bast: i de fall, där fostermodern sjailf varit barnlös eller åtminstone ej haft mer iin ett eget barn. Kvinnans intresse blir då ej alltför mycket splittradt. Bar hon däremot maiiga egna barn, kan hon svirligen finna tid att hilla god tillsyn öfvei. dem alla, och i regel torde nog fosterbarnet blifva det, som då sattes tillbaka för de andra. &amp; nnn betankligare blir emellertid saken, om foster ' mödra-rim åtaga sig .flera fiii~nnzu~zde barn p i en. gåïlg, synnerligast om dessa därtill allesammans eller till ofvervagande antalet äro i späd ålder och saledes krafva en standig till-, synb. Hvar och en vet nog eller k m åtminstone lätt förestalla sig, huru mycket besvär ett sådant. litet spädt barn maste förorsaka. Har nu fostermodern 5 h 6 sådana små att sköta, hvilket har i Stockholm. icke är exempellöst, kan man nog första, huriidan denna skötsel skall bli.