Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men utom de tryckande band, som således genom denna lagstiftning blifvit lagda på den fria egandeoch dispositionsrätten, utom de förluster och lidanden, som, under skydd deraf, kunna tillskyndas enskilde, gifver förevarande lagbud anledning till de mest invecklade liqvidationsfrågor emellan köpare och nya egare af serskilda, med odelad inteckning graverade fastigheter, hvilkas lösning derförutan försvåras genom saknaden af all bestämd grund för inteckningens fördelning på samma fastigheter. Att angifva en sådan grund, att bereda möjlighet för innehafvare af fastighet, som gemensamt med andra är intecknad för samma fordran, att kunna lossa densamma från inteckningen samt att förekomma det inflytande, som en senare inteckning uti endera fastigheten, på sätt visadt blifvit, anses utöfva, äro således de hufvudsaklig'aste vilkoren för tillvägabringande af den förbättring utaf lagstiftningen i denna del, som behofvet påkallar; och det är i sådan syftning, som Utskottet öfverenskomma om de bestämmelser, hvilka upptagas i 19—27 §§ af Utskottets förslag. Vid lösningen af denna uppgift, har Utskottet haft att besvara följande frågor: a) hvad rätt må en i flera fastigheter beviljad odelad inteckning rätteligen medföra? och b) hvilken verkan bör en samtidig eller senare i någondera egendomen fastställd inteckning tillerkännas? eller, med andra ord, kan en förbättrad lagstiftning i detta ämne byggas på enahanda grunder, hvarpå den närvarande hvilar, och således det åsyftade ändamålet vinnas vid tillämpning af den oinskränkta solidaritets-princip, som för närvarande gäller?
Han är för Wallenberg, öfverallt, Svensken i sin fullkomlighet; hufvudrepresentanten af allt hvad svenska folkskarakteren äger förträffligt och stort 207. Ännu mer, än i sin Resa – ehuru på alldeles motsatt vis – skattade Wallenberg till sin tids anda i sitt skådespel ”Susanna”. Det är nämligen, enligt bästa förmåga, inrättadt efter den äldre Fransyska skolans dramatiska mönster; och författaren ville (såsom företalet utvisar) låta det efterföljas af flera försök, att ”fresta sin styrka på Cothurnen” (förmodligen i den ännu strängare formen af ren Tragedi). Olyckligtvis kom till den valda konstformens ursprungliga brister det förfelade valet af ämne. Huru en ung och skön maka med orubblig dygd strider mot två lösaktiga gubbars ränkfulla och hämdlystna älskogsbrånad, misskännes äfven af man och föräldrar, samt ändtligen genom Försynens mellankomst räddas från undergång, läses i Susannas historia med nöje; men är, betraktadt såsom ämne för ett skådespel (och särdeles för ett af denna form), visserligen ett af de allraminst tjenliga. Bortser man derifrån, och ursäktar de åtskilliga härigenom uppkomna så väl mindre som större olägenheterna, så må man gerna erkänna, att detta Drama, som i förstone njöt den heder att uppföras på Gustaf III:s theater, var, framför de flesta af der uppförda försök att efterbilda Frankrikes Dramatik, berättigadt dertill genom planens enkla utveckling, uppträdenas sanna naturlighet, känslans värma, samt språkets och den flytande alexandrin-versens icke ringa förtjenst. Märkvärdigt är föröfrigt i afseende på olikheten af den svenska och den tyska vitterhetens utbildningsgång, att på samma år (1782), som Wallenbergs ”Susanna” första gången uppfördes i Stockholm, uppfördes Schillers ”Die Räuber” första gången i Mannheim. – Ogerna har jag sett mig nödgad, att nu med kritisk köld tala om ett skådespel, till tiden det första som jag läst, och detta under späda barnaår, med många heta och ljufva tårar. Dock gläder jag mig, att ännu kunna der vid ett och annat ställe, ja, en och annan scen, återförnimma en flägt af min barndoms rörelser.
I öfverensstämmelse med hvsd, angående orepresenterades intagande i Riks-StAnden, här ofvan blifvit yttradt, får Cönstitutions-Utskottet, för grundlagsenlig behandling, vördsam ligen öfverlemna nedanstående förslag till ändringar och tillägg i i3, 14* i5, IQ och 22 §§. af Riksdags-Ordningen; §. .3. i:o. ”Jemte Erke-Biskopen välja en Fullmägtig.” 3:0. ”Universiteten i Upsala och Lund verldsliga faculleterna. ordinariej till annai. Riks-Stånd ej hörande, Lärare vid Elementar-Läroverken i Stockholm och i hvarje Slift skola ock t lif. Preste-Ståndet kunna, inom sig, välja en Riksdagsman. Likaledes må af Wetenskaps-Aeademien till Riksdagsmanna-underhåll.” * 3:o. ”Till Preste-Ståndet må jemväl sådane, genom Konungens fullmagi utnämnde, ordinarie Domare och civile Embetsman, hvilke ej tillhöra något Riks-Stånd, kunna bland sig välja Tio Riksdagsfidlmägtige, nemligen frän Stockholms Stad Tre, inom Länen under Svea Hofrätts Dotnvärjo Tre, under Götha Hofrätts Tre, samt under Skånes och Blekinges En. — Valen skola inför vederbörande Hofrätt anställas.” §• *4- 1:0. ”Hufvudsladen Stockholm —- i årliga utskylcLer.” 2:0. ”De öfriga Rikets brukande Bergsmän.” 3:o. ”Valen skola ske —. icke kallas.” 4:0. ”Götheborg sände af lägre dass.” 5:o. ”Ingen må för Städerna — —- — idkande berättigad.” 6:0. ”Manufacturister och Fabriksidkare pä landet, sorn icke tillköra annat Riks-Stånd, vare berättigade att förena sig med närmaste
Förena sig derefter samtliga Riks-Slånden om ett enahanda utlåtande, hvile det till slutligt antagande eller förkastande på tid och sätt, som ofvan föreskrifna äro. Blifva åter något Bih. till II. St. Stånds tankar i någon ellar några delar s/cil/aktiga från de öfrigas, och samma Stånd sig icke efter de öfriga fogar; varde 1 Constilutions-Uiskottet, genom val af Riks-Ståndens Plena, till slutlig jemkning förstärkt lill ett antal af Tjugu persotter af hvarje Stånd, hvilka, genom samfälld omröstning, skiljakligheterna förena, och det dymedelst fullständigt beredda utlåtandet hvile sedan lill Riksens Ständers afgörande, som ofvan sagdt är. §. 57. Svenska Folkets urgamla rätt, att sig beskatta, utöfvas af Riksens Ständer allena vid allmän Riksdag. §. 58. Vid hvarje Riksdag late Konungen uppvisa Stats-Verkets tillstånd i alla dess delar, till inkomster och utgifter, fordringar och skulder, för det Stats-Utskott, som Riksens Ständer utvälja. Skulle genom Traktater med främmande Makter några medel Riket tillflyta, skall för dem på lika sätt redovisas. §. 59. Efter Rikets och Stats-Verkets tillstånd och behof late Konungen lill Utskottets öfverläggning framställa hvad Staten kan tarfva utöfver de ordinarie Inkomster, och hvilka behof genom Bevillningar böra fyllas. §. 53. Svenska folkets urgamla rätt, alt sig beskatta, utöfvas af Riksens Ständer allena vid allmän Riksdag. §• 54- Vid hvarje riksdag late Konungen uppvisa Slats-verkets tillstånd i alla dess delar, till inkomster och utgifter, fordringar och skulder. Skulle genom traktater med främmande Makter några medel Riket tillflyta, skall för dem på lika sätt redovisas. • §. 55. Efter Rikets och Stats-verkets tillstånd och behof läte Konungen till Riksens Ständers öfverläggning framställa hvad Staten kan tarfva utöfver de ordinarie inkomster/?», och hvilka behof genom bevillningar skola fyllas j börande derjemte förslag om sältet för dessa bevillningars utgörande f ramställningen åtfölja.
Då man uppger förra årets Inkomst, kan deraf ej så säkert slutas till ens verkeliga Förr 345 Den 24 Martii, /. m. mogenhet®-tillstånd, ty årliga Inkomsten kan variera och bero af conjuncturen. 4:0 Att Bevillningen ej säkert går ut enligt 1810 års principen inen man mtsscalculerade sig ej meia 1S10, än 18j S , i synnerhet som Bevillningen ökades sedan Tibellerne för 18 i© voro uppgjorda. Hade man i£F2 bibela al i it samma grunder och rättat de misstag , som ej kunde annat än vidlåda ett Bevillninrsp oject, sorn första gången varit lörsökt, så hade man med rättvisa och klokhet i fördelningen förenat al! möjlig säkerhet för utgåendet af Bevillningen. Ett möjligen inträffande deficit förekommes genom ett Oeditiv på Banquen, derigenom att fördela BevillnirigsSumman på hvart Län. Många Financierer i flera Länder, ifrån den Orientaliska Despoten , som låter strypa den rika Paschan, for att fylla sin Statsbrist med dess förmögenhet, inia till B viliningsUtskottet i Sverige vid Re .c ionsRik1 dagen år 18J2, hafva ansett den principe i Beskattnings? frågor för den rättaste, genom hvilken den nödiga Summan lättast beräknas och säkrast utgår. Det nu åter af samma Utskott föreslagna Beskattnings - satt närmar sig uppenbart våld. och är lämpeligt vid en brandskattning i ett inkräktadt Land, då man ej har rådrum att prölva hvars och ens behållna , utan blott synbara förmögenhet, som ofta är en verklig oförmögenhet. Jag föreslår således förkastandet af de Bevillnings-grunder, som Utskottet Den 24 Martu, /. mi 297 framställt, samt att Bevillningen ålägges behållen Inkomst, enligt de grunder, som Herr von Törne uppgifvit.
Cap. af (amma 23alf, blifmer flabgabt, ”bet meb £agenS råtta förjlånb och mening i befa rum infiåmmer, att, miö omröjfning till tom, alla (KåttenS febamöter, forn i omröffanbet böra taga tel, pia, mit famina tillfåile, i ben orbning fägen |fabgar,ffina meningar yttra; till hmilfen ånba, få fnart låsningen af hanblingarne år futab och fafen få beuebb, att ben fan till öfmerlåggning och afgöranbe företagas, ben^ febamot, forn anfer fig behöfma råbrttm, att, för fafenS migt, fig nogare betania, fFail innarr omtåftning borja#r fåbant till Slåtten# sjjrofccoll on mofa , r (jvilFet falt omroftningen uppfFjufe# od> Banblingarne till fonom öfverlemna#. Svegare# råb# rum af (mamie etter flere febamoter, På öfverlemna» fanblinrarne forft tid ben af Dem forn ytterit filter, od; Derpå, nar (jan tili Drotten fanblingorne åter faller, tid Den i orbningen normafte o. f. v., fvilFer hvarje gång f ^rotocollet an# tecfna#; ocf bor, feDan^alla De £ebamoter> forn Det ofFat, folunDa af fanblin# garne faft DeL faint fått begagna Den^t £agen mebgifna betånFetib, omroft# ningen genaft åter, efter fållen öfverläggning, i forefPrtfmen orDnmg för fia gå, utan att ytterligare uppjTof
Contoret möjligen förestående utbetalningar till ersättning åt låntagare, hvilkas medel Lindstedt, efter 1828 års slut, i Contoret åtkommit och förskingrat, det icke i förväg kunde pröfvas, om eller i hvad mohn de utbetalningar, som Contoi-et kunde få vidkännas, voro att anses såsom påföljder af Gullanders och Kjellanders försummelse i deras befattningars handhafvande, hvaröfver omdömet, i följd af olika omständigheter, kunde vid serskilda tillfällen olika utfalla, Kongl. Maj:t ansåge HofRättens beslut i denna del af målet hafva blifvit för tidigt meddeladt; och hvilket beslut på sådan grund undanröjdes; LåneContoret dock öppet lemnadt, att, om Contoret komme att vidkännas utgifter af nu ifrågavarande beskaffenhet, i sådan 4* ( 28 ) händelse, emot Gullander och Kjellander anställa och utföra den ersättningstalan, hvartill LåneContoret kunde finnas befogadt. Vid granskning af fånglistorna från Alingsås Kronohäkte för andra och tredje qvartalen 1829, hade befunnits, ibland annat, dels att, med åberopande af Marks HäradsRätts Utslag den i3 April, och Domhafvanderas derpå grundade förpassning, Samuel Persson vid Kjelltorp ifrån den 22 April till den 20 Maj undergått Tjuguåtta dagars fängelse vid vatten och bröd, för det han sin fader öfverfallit, hvaraf syntes, som skulle straffets verkställighet, efter UnderRätts Utslag i detta underställningsmål, hafva ägt rum förr, än detsamma blifvit af HofRätt pröfvadt; dels ock att, i afseende å Pigan Catarina Andersdotter från Sandbäcken, föreskriften i Kongl. Maj:ts Nådiga bref af den 26
Korpulenta personer GEFLE Kurs i Sjukgymnastik och Massage från 1 Okt. Upplysningar oeh prospekt erhållas genom Doktor O. W i d e, Stockholm. Vasa tan 20. (G. 87805 ga Hygienisk ansiktsbehandiing med massage, ånga och elektricitet. Manicure. Fru Vera Lönneström, Kommendörsgatan 17, 2 tr. Tel. Östermalm 2300. (G. NORRKÖPING MANUFAKTUR-AKT.-BOLAGS ÄFNADER C. J. Johansson, försäljas i-parti från kommissionslagret Singers Original-Symaskiner m alla r slag, Ch Ä ör rekommenderas till alla husmödrar. Soppa å la » Cibils ». Sopprötter kokas väl i den kvantitet vatten, som anses behöflig, afsilas eller passeras genom durkslag. Därefter tillsättes » Cibils », hvarvid beaktas, att soppan är lagom stark, när den är lagom salt. Får uppkoka och serveras. Således ingen tillsats af enbart salt eller krydda. / minut hos delikatessoch speecrihandlare. En gros hos 1. Lagervall &amp; C:o, Göteborg. äro de bästa. M — Säljes i Sfockholm endast PrisK. sändes gratis. erhållas bäst och billigast från A. Th. Nilssons Musikhandel, Norrköping. N I STRUMENTER af st (D) Oblekta, Blekta och Färgad MUSIKTandläkare G W. — Rikstel. Garanti för hållbarhet. Schweizer k Co., Luzern (Schweiz.) kunna inom några veckor blifva befriade från sin fetma. Ett säkert och varaktigt medel. Fullkomligt ofarligt. Ingen dietförändring nödig. Erhålles genom fru Lindström, Koria St., Elimä, Finland. Bref besvaras, då porto bifogas. Fabriken, grundad af C. J. Ekelund 1864, har flera gånger erhållit pris, senast 1897 i Stockholm. 5 års garanti. Rikstelefon. Järnvägsstation: Målilla. O Petersson, adr. Virserum. rengöringsmedel för kokkärl, bleckkärl och träkärl är Lag-ernaans Eraft-SknrPnlver, hvilket finnes hos alla Specerister och Järnhandlare i riket.
Med anledn. af den siste värde talarens yrkande ber jag att få i Riksd:sOrdn:ns minne återföra, huruledes 4M Den 5 Mars f. m. StatsUtsk:s egen Ordf:(le vid ett föreg:de tillfälle helt öppet förklarade, att det var StatsUtsk:s afsigt att icke företaga min motion till handläggning. Då det beror på Ord falen att företaga motionerna, torde saken icke undergå någon förändring genom den färg, den siste värde talaren sökt gifva densamma. Hr Aminoff: Grunden för min reservation är icke så vacklande, som min värde vän, Hr Bildt föreställer sig. Jag vet ganska väl, att flera motioner ännu ligga i StatsUtsk. oafgjorda, men om dessa motioners besvarande har Utsk. icke blifvit 2 a 3 gånger påmint, såsom fallet är med denna. Ånyo föredrogs BankoUtsk:s den 3 och i dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 87, öfver väckt motion, att Banken, utan hiuder af det för dess behållningar å utrikes ort nu stadgade maximum, må inköpa det silfver Kiksg:sKont. kari i Hamburg eller Altona hafva att aflåta. Hr Akerman, Fredr.: Enl. hvad mig är sagdt, lärer BankoUtsk:s förev:de Betänk., som behandlar den af mig väckta motionen, redan vara af två Stånd bifallet, så att någon påföljd af det beslut It. o. Ad. nu fattar, hvilket, såsom jag hoppas blir afslag, likväl icke lärer kunna ifrågakomma. Jag måste dock beklaga detta förhållande, och ber att i största korthet få anföra några ord till förmån för min motion, anhållande dervid att få tillägga några uplysningar till de skäl, som anförts i sjelfva motionen, på det jag derigenom måtte kunna gendrifva de enl. min åsigt särdeles svaga grunder, hvarpå R. Stms BankoUtsk. byggt sitt afstyrkande.
Balans från år 1860: Uppbörd : Sveriges andel i nettobshållningen af korrespondensen å Öresunds-kabeln 24,079: 65. Af egaren till Åtvidabergs kopparverk, på grund af Kongl, brefvet den 3 December 1858, levereradt bidrag till telegrafstationens derstädes underhåll... 600: — Grosshandels-societetens bidrag, jemlikt Kongl, brefvet den 8 April 1859, 500: — Hyresbidrag för stationslokaler 1,020: 4. Ersättning för från hufvudförrådet utlemnade effekter till telegrafanläggnings-arbeten 8,902: 67. 520,529: 93. Balans till år 1862: Kredit. Balans från år 1860: Skulder * 11,905: 71. Utgifter: Telegrafiiniernas tillsyn och rinderhåll,) 43,989: 88. Inventariers inköp och underhåll, m. m 12,635: 77. Skrifmaterialier och tryckningskostnader 10,937: 24. Yed och lyshållning 18,080: 66. Reseoch traktamentskostnader 8,551: 51. Leverering: Till Kongl. Konvoy-kommissariatet 50,000: — Balans till år 1862: Kontant behållning ... 33,119: 75. I den af Telegraf-styrelsen den 29 September 1862 till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse angående Elektriska Telegraf-verkets ställning och verksamhet år 1861 meddelas, bland annat, följande: Svenska telegrafnätet har, i anseende till andra maktpåliggande telegrafarbeten, hvilkas utförande tagit förhanden varande såväl arbetskrafter som medelstillgångar i fullt anspråk, icke under år 1861 kunnat erhålla någon ytterligare utsträckning. Endast en ny ledningstråd har, jemlikt Kongl, brefvet den 9 Februari 1861, blifvit upplagd å telegraflinien mellan Stockholm och Hernösand.
Secreterare för besörjandet af tryckningen utaf’ Bi - *03 8 StatsUtskottets Betänkande hiinget till Riks - Ståndens Protocoll nu m. XJti afgifvit Memorial till Riksens Högloft. Ständer har Expeditions-Utskottet anmält» huruledes för fulländandet af tryckningen utaf Bihanget till Riks - Standens Protocoll, jemte upprättandet af fullständigt Register »ifver detta Bihang vid denna Riksdag, en tid af 2:ne månader efter Riksdagens slut förmodas åtgå samt derföre föreslagit , att Utskottets Secreterare, som åtagit sig draga försorg om berörde arbeten, matte derföre tilläggas någon skälig vedergällning för sin möda, sedan arfvodet för honom så väl som tractamentet för Utskottets Cant^lister med Åttonde dagen efter Utskottets upplösning upphörer; hvarjemte, och dä Utskottet varit föranlåtet, att, utom dess ;:ne Uantzlister, begagna renskrifnings-bitiäile, tillika begäres, att , enligt det vid regleringen om förskotten å Ståndens och Utskottens Cantzliers aflöning,' gjorde förbehåll, ersättning för sådan renskrifuings-kostnad måtte beviljas* Stats - Utskottet, som härutaf erhållit Remiss från samtlige Riks-Stånden, har, efter inhämtande af nödig upplysning i afseende på det erforderlige beloppet af ifrågavarande serskildte arfvode och ersättning, funnit billigt tillstyrka, att för besörjandet af den återstående tryckningen af Bihanget, jemte ordentligt Ilegisters upprättande deröfver, samt Liqviden för uppburne medel och försålde Exemplar äfvensom redovisning för de öfverblifvande, måtte bestås Expeditions-Utsko-ttets Secreterare i ett Ståts-Utskottets Betänkunden. 8029 för allt :oo B.dr, som dock ej förr få lyftas, än han, efter berörde arbetens fullbordande, hos Riksens Högloft.
T ill Stats-Utskottet har blifvit remitterad en af Herr Gezelius hos Vällofl. Borgare-Ståndet vackt motion, hvaruti anföres, ätt, ehuru folk-undervisningen i senare tider blifvit å ganéka mångå ställen uppmuntrad och befrämjad genom understöd af Stalén , så hade staden Östhammar , hvilken sjelf ej egde tillgångar för bestridandet af skol-undervisningen derstädes , likväl måst sakna det bidrag äf Stäten, sorn vöre af nöden , för alt vidmagthålla dess redan egande skol-inrättning. Motionären tillägger vidare , att staden, med endast 3^5 mantalsskrifne, till större delen äf fattigdom och elände trjrckte, personer, hade för den allmänna undervisningen derstädes vidtagit de åtgärder, som stått i dess förmåga, enär nyligen blifvit uppfördt ett •skolhus, sorn tillika innefattade boningsrum för Skol-läraren och församlingens Klockare, samt alt den icke kunde åstadkomma mera för detta ändamål, då en kostsam och 'betydlig kyrko-reparatiön och uppförandet af ett nytt kyrko-lorn, jemte nybyggnad af stadens förfallna prestgård, toge, enligt motionärens förmenande, det fattiga samhällets yttersta krafter i anspråk. I anseende härtill, och då nuvarande tillgångarne för Skol-lärärens aflönande skola utgöra endast nio tunnor Kronotionde-spanmål, 5o Rdr, sorn utgå af staden, och 18 Rdr 16 sk. räntemedel af en dertill bestämd enskild donation, samt då denna lön vöre för ändamålet alldeles otillräcklig, helst det blifvit föreskrifvet, alt Läraren skall tillika vara prestman; så har motionären föreslagit, att ett årligt anslag af 200 Rdr B:co måtte beviljas, för att dymedelst bereda en tillökning uti den förut bestämda Skollärare-lönen.
Hvad sålunda och i öfrigt rörande delta ärende förekommit, hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande; oell då Svenska slöjdföreningens bär i staden inrättade skola, hvilken ingalunda är att jemföra med de i åtskilliga andra släder befintliga s. k. söndagsoch afton-skolor, enär i densamma en mycket vidsträcktare undervisning meddelas, icke allenast hittills utöfval ett verksamt, jemväl af Rikets Ständer vid flere tillfällen erkändt och vitsordadt inflytande på den inhemska slöjd-skicklighetens utveckling och förkofran, utan äfven fortfarande pä ett gagnande sätt inverkar på hela landels konstflit, anse Rikets Ständer denna läro-anstalt, hvars utveckling och bestånd synes utgöra en angelägenhet af vigt mindre lör hufvudstaden enskildt, än för hela landet, böra, dä dess nuvarande tillgångar, efter hvad upplyst blifvit, äro otillräcklige lill bestridande kostnaden för en af behofvet högeligen påkallad, ytterligare utsträckt undervisning, fortfarande af staten understödjas samt erhålla den förhöjning i dess nuvarande anslag, som E. K. M:t föreslagit: hvadan Rikets Ständer, lill understöd för ifrågavarande slöjdskola, anvisat ett till 15,000 R:dr R:mt ökadt årligt anslag att utgå under den tid, för ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 496. 151 hvilken nu pågående slats-reglering blifver gällande, sami med enahanda förbehåll, som hi lills, nemligen alt Stockholms stad tillhandahåller tjenlig lokal för skolan, och att densamma fortfarande står under Kommerse-kollegii tillsyn. Beträffande frågan om anslag lill anskaffande af de för skolan behölliga fysiska apparater och mekaniska modeller; så enär skolstyrelsen anmält, att ifrågavarande läroanstalt af brist på medel icke kunnat förses med dylika apparater, och vederbörande Embetsmvndigheter upplyst, att dessa apparater äro för undervisningens oafbrutna gäng oumbärliga, hafva Rikets
I nära öfverensstämmelse med Utskottets förslag, bar Hor gare-ståndet Pappe för artikeln papper antagit följande indelning och tullbestämmelser: kardus-, förbydnings-, grått och makulatur, tobaksoch annat omslags1 sk. inf.-tull. tryck-, limmadt och olimmadt, concept-, tapetoch kartier eller kort 1 sk. 6 rst. inf.-tull imperial-, regal-, med ian-, oliphant-, post-, skrif och alla andra slag Kvitt, ej specificerad t. 3 sk. inf.-tull färgadt, pressad t, tryckt, figureradt, försilf radt eller förgyldt 4 sk. d:o press2 rst. d:o, allt per skålpund. Deremot hafva Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bomle-slånden för papper bibehållit indelning och tullbestämmelser enligt gällande taxa. Skulle Borgareståndet icke vilja frånträda sitt beslut och i öfriga Ståndens sig förena, föranleder skiljaktigheten följande omröstning: 234:o. Den, sorn, i öfverensstämmelse med 3 Stånds beslut, anser bestämmelserna i nu gällande taxa böra för artikeln papper bibehållas oförändrad, nemligen: kardus-, färgadt omslagsoch tobaks1 sk alp. 1 sk. 8 rst. inf.-tull grått, makulaturoch förbydnings. 1 „ 1 sk. 3 rst. d:o tryck-, limmadt och olimmadt, conceptoch tapet1 „ 2 sk. 6 rst. d:o imperial-, regal-, median-, oliphant-, skrifoch alla andra slags livitt, ej specificeradt - 1 „ 3 sk. d:o post-, alla slag 1 „ 4 sk. d:o färgadt, prässadt, tryckt, figureradt, försilfradt eller förgyldt t » 5 sk. d:o press1 5» 2 rst. d:o, röstar Ja; Pappersta peter. 44 Bevilinings-Utskottets Memorialj N:o 33. den, det ej vill, röstar Nej; Vinner
Om uppoffringar till detta ändamål erfordras, om igenom d m sinnena kunna närmare förenas, sä är jag vfwertyaad alt Ridderstapet och Adeln ej undandrager sig dem, och jag tror mig hafwa adagalagt, att det icke är jag, som wiv ett sädant tillfälle blix den sista, alt offra min stärf pä Fäderneslandets altare. Men mätte det aldrig kunna fägoS, atk Swensta Nationens Ombud genom nntziörständ beredde sin undcrgäng, Mt enstilt ärelystnad eller ensidiga uträkningar, förledde Swensta Riddersman, att ät sitt Fädernesland bereda Pohlens ödel Mätte man påminna sig, att Swerige ef har Frankrikes styrka och desi inre sjelfständighet, att det ej tät att likt detsamma undergå dylika stakninggr; att hwarje afwäg ifrån klokhetens eller ord - 796 Den 15 Ianuaril. ordningens bana, leder ost närmare lill utlänst eller inhemsk despotism! För min enstilta del mä det Mtas mig att siuteligen förklara, att dä jag lifligt delar det inkerefle lör en förbättrad representation, som utgör söremälet sör en flor del Swensta Medborgares önskan, är det vcksä min, att wid en skeende förändring den icke mä grundas pä Sländsstillnader. Men att dä mycket utom denna princip äterstär att fastställa, dä man bör hofwa syr afsigt icke en ny rewolution, som kan bringa akt i oreda, men en laglig sakernas gäng, tror jag, att fä wäl sö sigtigheten, som Lagen bjuder, att detta ämne ej förr än wid nästa Riksdag mä osgöras.