Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
U. vid » 135. Kronobergs län, anslag till flygsandens hämmande inom » 258. Kronohåktena . » 134—137. Bilagan litt. U. vid » 135. Krono-inspektion, Avesta » 27—28. magasinens räkenskaper » 25—26. — räkenskaper, Stockholms stads » 160—161. — uppbörd, utestående. Bilagorna litt. A., B. och F. vid » 4. Krutoch salpeter-försäljning smedlen » 67. Bilagan litt. M. vid » 60. Krut-behållningen i Kronans förråder Lagar, Sveriges gamla, kostnader vid ut gifvandet af » 259. Landsböcker, Länens » 160—161. Landtbruks-akademiens räkenskaper » 147—149. 336—337. Bilagan litt. I. vid » 15. Landtbruks-institut, Alnarps » 151—153. — Ultuna » 149—151. Landtbruks-utstättningen i Hamburg år 1863, Sveriges deltagande i » 263. Landtförsvaret, statsanslag för Bilagorna litt. M., N., O., P., Q. och R vid Landtrhäteri-kontoret, GeneralBilagan litt. Y. vid Langska pensionsfonden. Bilagan litt. T. vid Lappmarks ecklesiastik-verk, fonden för Laxå - Kristinehamn, jernvägen mellan (nordvestra stambanan) Lazaretts-direktionens, Serafimer-, räkenskaper Linköpings stifts Konsistorii räkenskaper Liqvid med Riksgålds-kontoret Londoner-expositionen år 1862, Sveriges deltagande i Se reservationerna å sid. 281. Lotsoch Fyrinrättningen Lunds Domkyrkas räkenskaper Stifts Konsistorii dito Universitets dito Lustslottens dito Lyshallningen, yttre, vid Stockholms slott Långholmen, straffoch arbetsfängelset å Läkaresällskapet, Svenska. Bilagan litt. L. vid Liänens landsböcker Länsfängelserna Bilagan litt.
Med afseende å det sålunda anförda hemställer jag underdånigst, att Eders Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets Ständer beviljandet af dels löneförbättring åt den Theologi® adjunkt, som är svagare aflönad, än de öfriga med Ridr 700: — dels anslag till följande nya lärarebeslällningar vid Upsala Universitet, nemligen: till en profession i fysiologi , 4,500: — , en adjunkt i zoologi 2,500: — „ en adjunkt i kirurgi och förlossningskonst „ 2,500: — tillsammans Rdr 10,200: — dock hvad adjunkls-lönerna angår sålunda, att dessa ej särskildt anslås åt adjunkturerne i zoologi och kirurgi, utan att endast det nuvarande antalet af högre ad junktslöner ökas med tvänne, alt tillträdas på sätt Consistorium Academicum Majus föreslagit. Bil. N:o 6 lill Kongl. Maj.ts Nåd. Prop. N:o i, om Statsverket 1859. 51 De anslag för en gäng, sorn af Consistorium Åcailemicum Majus i Upsala blifvit begärda äro: 1 :o Anslag af 5,000 R:dr tillf ullsländigande af de zoologiska samlingarne; och 2:o ett anslag af 161,146 R.dr för uppförande och inrättande af ett, för en ändamålsenligare och mera omfattande klinisk undervisnings meddelande, afsedt sjukhus, alt byggas på den tomt, der Universitetets exercilii-hus nu äro belägna, eller den s. k. stallgården, och dessutom 52,016 Riksdaler för erforderliga nybyggnader och förändringar i husen på den universitetet tillhöriga, nu odisponerade gård, der kemiska institutionen förut var belägen, och som, ifall den föreslagna nya sjukhusinrättningen komme till stånd, föreslås alt disponeras till lokal för exercitii-mäslarne och deras institutioner; uppgående alltså dessa anslag, om de beviljas, till 195,162 Riksdaler.
Sedan Kongl. Maj:t, med bifall lill denna Rikets Ständers anhållan, den 17 Juli 1815 förordna t, att de sålunda väckta frågor om förmedling i den af koppar-tillverkningen utgående ränta samt om förändrade före:>kri(ler rörande levereringen af skatte-kol till Stora Kopparbergs Bergslag, borde närmare utredas genom en för sådant ändamål tillsatt särskild kommission, bestående af en ledamot från bvartdera af Kammaroch Bergs-kollegiprne, och denna kommission, efter att hafva på stället inhemtat Bergslagets tankar och begifvanden i afseende på allmogens lindring vid hemmansränteoch qvarntulls-kolens framtida utgörande, och efter att äfven hafva låtit, vid särskilda sammanträden, öfverläggning hållas med allmogen i de socknar, från hvilka ränte-kol illgöras, den 25 Juni 1814 afgifvit underdånigt betänkande i ämnet, har Kongl. Maj:t, efter Kammaroch Bergs-kollegiernes hörande, den 18 November 1847 till Rikets då församlade Ständer aflåtit Nådig proposition angående detta ärende, innefattande hufvudsakligen följande förslag: att, i enlighet med den genom Kongl. Förordningen den 21 Juni 1831 stadgade beskattningsgrund för bergverk i allmänhet, den från Stora Kopparbergs Bergslag utgående koppar-ränta måtte bestämmas till hvart 30:de Skäf., under vilkor, dels att Bergslaget underkastade sig den förändring i sättet för hemmans-räntesamt mantalseller qvarntullskolens utgörande, som af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer pröfvades böra ega rum, dels ock att det anslag af IJ Skäf.:s tiondekoppar, hvarmed kronan bidrager till preskerskapets aflöning, äfvensom Bergslagets uteslutande rätt till kol-upphandling inom det, genom Kongl.
S v a r ö n s k a s s n a r a s t öjlig dels att sökanden bör hafva en ålder önskar en bildad, språkkunnig, praktisk, " Vasa », Tidningskontoret, Upplandsg m månaden utan särskild uppsägning. 36. am af god familj plats som säl skap af omkring 35 år oeh om möjligt huslig d iakttaga personlig inställelse eller och hjälp, är kunnig uti sömnad och handarbeten samt matlagning. Svar till » Maria öfversända fotografi, dels ock att de 34 år », Iduns exp. Vackra betyg finnas. nde höst i vackert belägen prä Räntegodtgörelse 5 proc. tant årlig lön samt ålderstillägg jämte Svar till » Lisen 21 år », Djursholm p. r. gård i Norra Värmland. Undervisning m I landsorten boende torde hänvända sig tember. Ettårig kurs. Arbostad med möbler och sängkläder, delas i musik, träslöjd, handarbeten och direkt till banken. HOS BÄTTRE, ÄLDRE FAMILJ konstväfnader. Pris 50 kr. för månad. ved, tvätt och första klassens vode 500 kr., som erläglyse, till (G. H. », Ekshärad. kost. ter. Svar emotses tacksamt till » Trefnad », Stockholms Diskontobank ges halfårsvis i förskott. (S. T. Fridhemsberg (Hal and). W Hoffotograf en C. Rosén, tas å hospitalskontoret, som hålles (398) handarbeten kunnig bättre flicka söker I öppet helgfria dagar kl. 10 — 2. plats. Ordningsälskande, rask. Svar » Idog », Drottningg. Lund den 18 augusti 1899. Sydsvenska Iduns exp. f. v. b. TT MEDELÅLDERS FRUNTIMMER, f the town.
Nederlagsförråderne skulle då icke hopa sig i Götheborg; och om Götheborgs handlande ville behålla företrädet i fördelar, så blefvo de också nödsakade att vidkännas en deremot svarande större Magazinskostnad. Det Allmännas vinst och dess säkerhet för missbruk vore då på en gång bevarad. De öfriga medel, sorn' blifvit föreslagna, såsom: Importens förmindskande,öfverflödets hämmande och Jordbrukets underhjelpande äro fullkomligen goda och fullkomligen säkra; men jag utbeder mig att få göra Höglofl. Ridderskapet och Adeln uppmärksamma derpå, att verkningarne af dessa medel icke kunna visa sig förr än efter ett eller några års förlopp , och att de således äga ingenting tillfredsställande för nuvarande tidpunkt, i hvars allmänna bekymmer Nationen likväl af Ständerna förväntar sig en skyndsam lättnad. Det är patriotiskt, att förbereda kommande goda tider; men det är icke mindre dyr - Den 17 April. e. in. bart och angeläget, att afhjelpa svårigheterna af den tid, som är för handen Riksens Ständer skulle kanske sakna något i deras tillfredsställelse, om de återvända ifrån Riksdagen , utan att hafva något uträttat till ett snart skingrande af tidpunktens klagan. Till detta angelägna skingrande torde tilläfventyrs mindre hellöf vas, än man i allmänhet tror. Oin man vidtager de utvägar, som icke torde vara alldeles omöjliga att påfinna, ledande, dels till en snar fördelning i den stockning, som det qvarvarande RörelseCapitalet fått, och dels till dess rigtning tillbaka till Näringarne, ifrån hvilka detsamma flyktat; så skulle troligen, äfven för att gifva kraft åt sådana utvägar, en förökning i RörelseCapitalet blifva nödig; men kanske behöfde den icke blifva mer än ganska måttlig; och den skulle då icke medföra de olägenheter, som man nu befarar. Sådant har jag åtmindstone föreställt mig det sätt bör vara, på hvilket resultatet skulle vinnas. Och jag har tillika föreställt mig, att det jemväl kunde blifva ett sätt, oni icke till förenande, åtmindstone till närmande af skiljaktiga meningar i dessa ämnen.
En af sångerna hade en hop fioriturer och Clara sjöng dem con amore. Det var omöjligt att höra den lilla lärkan utan att känna sig rörd. Någonting mer täckt och sant musikaliskt kunde man ej höra. En miniatyr-genre, men korrekt utförd. Ett bullrande jubel belönade den uppträdande. Är det inte en stor och präktig operastämma, en riktig italiensk kolorator skrek fadern och klappade Clara på hufvudet det har ju jag alltid sagt! Får jag no bara tjensten här i Petersburg, så skall hon minsann till stora operan, så sant som jag heter Robert Isaak Elias Mäienen! Och då skall hon också sjonga på finska, så sant som vi ä' finnar. För det är något, det! Åter var fru Bäck framme vid pianot, denna gång med Nadja vid handen. Några finska nationalsånger bad hon, och Nadja satte sig ned. Hon begynte med några fatala preludier och treklanger, tog sedan en hop qvintparalleller, som skulle låta riktigt »stiliga», och föll så in med sången. Hon sjöng en finsk folkvisa, en af de skönaste bland de sköna. Hennes verkligen starka och malmrika stämma saknade ej välljud, hon sjöng icke alldeles rent, men det var icke alltför skärande. Hon kunde ej ha valt bättre. Sången klädde henne. Den gaf hennes stämma skönhet, liksom de vackra orden redan i och för sig voro musik. Hon uttalade tydligt och fick väl fram det passionerade i denna visa, hvars herrliga slutstrof skulle kunna röra en sten. Om de andra gjort lycka, så uppväckte Nadja fullständig storm. Fennomanerna kysste henne, omfamnade henne, det proponerades du, farbror och tant öfver lag. Atte strålade, han bad henne i later och blickar om förlåtelse för att han förut behandlat henne så illa. Fru Bäck slungade en störtsjö af rysk förtjusning öfver henne. Carl stod qvar vid kakelugnen. Så svekoman var han icke, att icke den underbara sången tjusade hans själ ... och så mycket man var han, att han förstod, att hon sjöng för honom. En tår steg honom upp i ögonen, han sårades bittert öfver att hans hustru intet ord hade för sångerskan, utan stod stel och kall. Han fann henne så obehaglig just nu, känslolös och taktlös.
För ett par år sedan omnämndes i denna tidning ett särdeles vackert broderiarbete, utfördt å fröken Oldbergs atelier i Upsala, för Furingstads kyrka i Östergötland. Det var ett anlependium i guldbroderi och silke, ytterst smakfullt o c h präktigt. Sedermera har för samma kyrka å samma atelier utförts präktiga broderier till kalkkläde o c h bokdyna o c h sist, helt nyligen, en messhake af beundransvärdt vackert arbete. Messhaken är af röd silkesammet med breda guldgaloner o c h präktiga broderier i guld — det sedvanliga korset med en sol, hvars strålar i upphöjdt broderi äro riktiga konstverk. Vid första påseendet ser det ut, s o m om de voro belagda med en blank guldskålla, men ser man närmare efter, finner man, att det blanka öfverdraget består af tätt lagda guldtrådar, så tätt lagda, att det ser ut som ett enda guldblad. Till broderiet begagnades endast svenska materialier — det utländska guldet kan man aldrig lita på, förklarade fröken Oldberg, och det hade hon nog rätt uti! Det vore önskligt, om vi allesammans toge oss till att lita litet mera på både våra inhemska materialier och våra inhemska krafter. Ty att vi kunna åstadkomma med det utländska fullt jämförligt arbete, det visade detta vackra broderi vara möjligt, åtminstone i denna bransch. Dyrbar blef nog den vackra messhaken — den kostade minst 500 kr., — men så var det också för 300 kronor » guld » på den. Man måste säga att det hedrar Furingstads församling att sörja för så vackra och värdiga kyrkoprydnader och icke minst att låta utföra det af skickliga händer i hemlandet i stället för att nöja sig med billigare utländskt kram. Guldbroderi — och för öfrigt många andra hittills som gammalmodiga ansedda broderier, har på senare tider kommit mycket på modet. I Upsala har man särskildt den fördelen af många goda mönster och förebilder, ty minst ett tjog messhakar o c h munkkåpor förvaras där och äro tillgänliga för dem, som vilja studera dessa gammaldags, om otrolig flit o c h konstfärdighet vittnande handarbeten.
Ej nog dermed, att den, som sökt och erhållit inträde inom 3o Den 2 Maj f. m. ett embetsverk får i io, 12 å 14 år, kanske äfven längre, tjenstgöra såsom extra-ordinarie, utan, då lian ändtligen ernår den afundsvärda lyckan att komma på ordin, stat, belönas han på ett så föga tillfredsställande sätt, alt han icke sällan äger skäl afundas dagakarlens lott, hvars kall hvar och en känner är vida mindre ansvarsfullt. Med skäl hade man boi t vänta af Utsk. mera omtanka för Rikets sannskyldiga nytta, och alt Utsk. åtminstone intill nästa riksdag provisoriskt hade tillstyrkt de begärdia anslagen för de mest vanlottade embetsverken; men att Utsk. helt och hållet skulle afstyrka bifall till de för dem nödvändiga och af behofvet påkallade högre löner, är ett factum, som ganska menligt skulle komma att inverka på ärendenas gång och hindra, snarare än befordra, det af Utsk. åsyftade ändamålet , hvilket endast synes gå derpå ut, att tvinga Regeringen vidtaga brådstörtande reformerande åtgärder, endast ledande till skada för det allmänna. Det skulle icke det ringaste förvåna mig, om embetsverkens herrar presidenter, ledamöter och tjenstemän, i händelse StatsUtskls utlåt, skulle komma att af R. St. bifallas, ansågo sig af nödvändigheten tvungne att till K. M. ingå med en und. anmälan, det de icke kunde fullgöra sina åligganden eller motsvara det allmännas fordringar, då de se sig i mistning af oumbärliga medel till aflöning. De välgrundade åsigter och anmärkntr, som Hr Biskop Hedrön i sin betänk, åtföljande reservation framställt, synas mig förtjena den största uppmärksamhet och böra tjena Utsk. till ledning vid en blifvande återremiss, hvarom jag får anhålla, förenande mig hufvudsakligen i de skäl, som i denna reservation närmare och bestämdare utvecklas, och hvilka äro för vidlyftiga att här åter upprepa. H. Ex. Hr Gr. Posse: Sedan R. 0.
Detta ärende har Utsk. i öfvervägande tagit, samt först ansett sig höra afgöra, huruvida bänkmrsinrättningen i sitt närvar, skick borde bibehållas; och enär det dervid icke kunnat undfalla Utsk:s uppmärksamhet, att genom det ringa antal af 9 ä jo personer, som nu vanligen utgöra en bänkmrsafdelning, det förhållande understundom kan uppkomma, att inom en afdelning ej funnes någon och inom en annan deremot flera, af de väljande kända, lill bänkmän lämpliga personer, åt hvilka man i detta afseende skulle vilja lemna sitt förtroende, har Utsk. ansett en förändring uti de angående bänkm:soch electorsvalen uti Ridd.Ordn. nu befintliga stadganden böra äga rum; från hvilket beslut dock Hr Gr. Ridderstolpe, Hr Frih. d’AIbedylrl samt Hr Gr. och ordföra iden varit skiljaktiga enligt deras betänk, vidfogade reservf tion. I fråga sedermera om sättet, hvarpå en sådan af Utsk. nödig ansedd förändring må kunna tillvägabringas, tvekar Utsk. ej att erkänna såsom mest principenligt, om R. o. Ad:s electorer kunde väljas omedelbart af Ståndet utur massan och utan inskränkning till någc 1, vare sig bänkmanseller electors-afdelning, emedan, und • förutsättning att främmande inflytelse eller inverkan på eu sådant val icke äger rum, hvarje ledamot af Ståndet derigenom otvifvelaktigt skulle hafva den honom i grundlagarna tillagda frihet vid valrättens utöfning närmast och säkrast sig förbehållen; men då detta valsätt, hvarom förslag vid sistförflutna riksdag varit väckt, och hvilket af af dåvar. Ridd,Utsk. i dess första betänk.
För Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 41 För det uti Fullmägtiges utlåtande i anledning af 1861 åra revisionsberättelse anförda andamål, hafva detta lån tillhörande obligationer å tillsammans 300,000 Hulr i medlet af sistlidet år blifvit af Riksgälds-kontoret inköpte, efter ett pris af 92j procent utaf obligationernas nominella belopp. Genom den, då första året at amorteringstiden tiliändagått, verkställda inlösningen och annulieringen af 75 st. sålunda för Riksgälds-kontorets räkning inköpta obligationer å tillsammans 30,000 Ii:dr har följaktligen en kapitalvinst al 2,250 11:dr utöfver samma obligationers efter inköpspriset bokförda värde uppkommit. Efter det Allmänna Hypotheksbanken, i öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade Ständers beslut, blifvit inrättad, har denna Bank af Riksgäldskontoret erhållit den för densamma af Rikets Ständer anvisade och utaf räntebärande stats-obligationer å ett kapitalbelopp af 8,000,000 R:dr bestående grundiond. Antalet af dessa, under den 1 Juli sistlidet år utgifna och sedermera till Hypotheksbanken öfverlemuade obligationer utgör 1,000 st.; varande hvarje obligation, med Styrelsens för Hypotheksbanken begifvande, utfärdad å 8,000 R:dr och lörsedd med 10 st. halfårsränte-kuponer. Hen i nyssnämnde kuponer förskrifna ränta utgör 4j procent etter år räknadt; och har Hypotheksbankens Styrelse förbundit sig att, intill dess ifrågavarande obligationer kunna behöfva att för sina bestämda ändamål användas, vid hvarje halfårs förlopp återställa till Riksgäldskontoret de då förfallna räutekuponerna. Riksgälds-kontorets Styrelse oell betjening ni. m. Bland de uuder sednaste riksdag af Riks-Stånden till Riksgälds-kontorets Styrelse utsedde
Jag afhåller mig helt och hållet från det, som mig synes, här föga behöfliga, att yttra något i sak, och ökar icke eller förteckningen med åtskilliga mindre väsendtliga ändringar och tillägg, som förefinnas i den omarbetade Val-lagens 1 §:s 5 morn, 2 §:s 2 mom. samt §§:ne 5, 8, 9, 14, 29. Jag har allenast velat fästa mig vid den formelia behandlingen; — men kan fördenskull icke alldeles med tystnad förbigå den af Utskottet jemväl öppet erkända fullkomliga omarbetning, som val-lagen så väl till uppställning som redaction undergått, och hvarigenom, om man än vill och måste prisa den ordnande och förbättrande handen, hela förslaget likväl är för Rikets Ständer, vid en förnyad granskning, icke lika igenkänneligt. Rörande det af Utskottet, i bredd med val-lagens renovation , utförda och, såsom någon måhända kunde vara benägen att lofordande tillägga , raskt afslutade arbete med construction af en Andra kammare, som 3:ne återremitterande Riks-Stånd i represanlalions-byggnaden äskat, har jag jemväl hyst min serskilda mening, den jag dock så mycket heldre undertrycker, som Hedervärda Bonde-Ståndets omsider i ämnet afgifna och Utskottet, före nu ingående Memorials uppsättande, tillhandakomna gemensamma tanka finnes omfatta den alldeles motsatta åsigten och hylla det primitivt föreslagna Enkammar-syslemet. Fråga kan allenast vara, huruvida icke hela detta senare, af Utskottet företagna, arbete, såsom ock den , nog sannolikt med en dyrbar uppoffring af tid förbundna, möda , som Rikets Ständer komma att på granskningen deraf nedlägga, skola omsider befinnas och i sjelfva verket Tara alldeles förspillde, i händelse Bonde-Ståndet icke afstår från yrkandet på det, efter Norrska mönstret i Memorialet N:o 68 uppdragna Enkammar-systemet, samt jemväl i denna principfråga blifver segrande, genom det Förstärkta Constitutions-Utskottels utslag.
Uti denna reservation instämde hr Berg', P., samt riksdagsfullmäktige Mäns Mänsson från Kalmar, Hindrik Andersson från Örebro oell Anders Jonsson från Skaraborgs län; — hvarförutan reservation anmäldes af hr 6'. F. IVvern j:or och riksdagsfuHmäktigen Ola Mänsson från Christianstads län, i fråga om det för underhåll af beväringsmanskapets beklädnad tillstyrkta anslag af 27,333 r:dr 16 sk., enär detta anslag icke kunde ifrågakomma att utgå förr än de munderingar, för hvilkas underhåll det vore afsedt, först blifvit anskaffade. StataUtskottets Utlåtande, N:o 152. 11 N:o 152. Aak. till Exp.-Utsk. d. 3 Juni 1854, kl. 5 e. m. Utlåtande, angående extra Slats-anslag till föremål, tillhörande Sjö för svar s-departementets handläggning. (u; a.)
Då R. o. Ad. en gång hunnit besluta, till hvilket Ulsk. motionen skall afgå, anhåller jag, att Utskls uppmärksamhet inåt» te ledas på den af mig citerade motionen, till den kraft och verkan, densamma kan anses innebära. a3o Den 19 Februari e. m. Hr Hjerta, Lars: Då en värd talare, Hr Frih. af Nordin, till mig framställt den förfrågan, 0111 jag icke ville göra det amendement till min motion, som lian föreslagit; så får jag förklara, att så vida min mening blifvit otydligt uttryckt, är afsigten likväl just den att åstadkomma en anhållan hos K. M., att della ärende, rörtde truppers transporterande sjövägen icke skulle gå i samina tågordning, som sjelfva tågordningen, utan att detsamma kunde, ulan sammanhang med denna sednare, behandlas. Till bemötande af den anmärkning, Frill. Gederström framställt rörtde de svårigheter, som för inqvarteringsskvIdige uppkomma genom truppers marscherande till fots; får jag erinra, alt det just är för att minska tungan häraf för de inqvarteringsskyldige, som jag anhållit om förnyande af R. Sits tind. skrifvelse vid förra riksdagen ang:de en rättvisare ersättning för denna skyldighets, utöfning. Dessutom, om den dristigheten tillätes mig, såsom icke varande man af facket, utber jag mig fä fråga, huruvida det icke kunde låta sig göra, att tågande trupper sommartiden medförde tält och torrlöda, och derigenom undveko att besvära allmogen. Hr Peyron, Gustaf Abraham: Ehuru förekommen af Frih. Gederström, vill jag dock begagna tillfället, för att lemna en liten upplysning i anleda, af den notice, som af en värd ledamot blifvit meddelad. Mig tycktes, som berättade han, alt Chefen för Svea Artilleriregtte skulle hos K. Krigs-colhm hafva begärt att få skicka befäl och manskap på ångbåt till Westmanland, för alt derifrån upphemta hästar, som der varit på bete.
Mot reformar, som i allmänhet äro ganska svåra att bota och hvaraf klä- dan stundom kan vara olidlig, kan man med fördel använda citrinsalva, som på apotek fås i bitar utan recept. Salvan är fast som cerat; värmes på ljus och det sjuka stället bestrykes dermed hvarje afton en längre tid. Aida. Läkareråd. Barbara. i n:r 7! Tvätten. Tvättning af blonder. Blonderna böra först skiljas oc] i läggas derefter tre till fyra på hvar andra, så att uddarne falla på hvar andra, hvarefter de tråcklas tillsammans, fuktas i kallt vatfen och ingnidas med fin, mjuk tvjfl, tills ett lätt skum uppkommer. Äro de mycket smutsiga, upprepas tvättningen ännu en gång, hvarefter de lätt uppvridas i kallt vatten, blånas och stärkas lätt samt urklappas i rent linne. Då de sedan äro halftorra, utbredas de hvar för sig och strykas så, att jernet i korta stötar far tvärs Öfver bredden från staden till udden, hvarefter man till sist stryker öfver dem några tag på längden. Emilia. Tvättning af kulörta bomullstyger som man är rädd skola förlora färgen vid vanlig behandling. För 25 Öre saponariarot kokas med litet vatten, får stå öfver natten att draga, silas och spädas med så mycket vatten, som behöfves och tvättas tyget deri kallt. Sköljes väl och upphänges genast att torka. Beräknas racka till en garnerad klädning. Inläggnlng-ar. Syltad potatisknopp. Enligt red:s välvilliga önskan vill jag meddela Iduns läsarinnor ännu ett recept ur min små- ländska » erfarenhet ». Potatisknopp, d. v. s. frukten eller bären på potatisplantan, plockas samt naggas iätt med en silfvergaflel, hvarefter den lemnas stående i friskt vatten ett dygn. Följande dag kokas den hastigt upp i nytt vatten, hvarefter hvarje frukt späckas med fyra små kanelbitar, satta så att de bilda ett kors, samt en kryddnejlika såsom » blomma », midt emot skaftet.