Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det hela bäres af originalitet och vittnar högt om tonsättarnes såväl lärdom som genialitet. Att här framdraga alla skönheterna i detta oratorium skulle taga för stort utrymme. Säkert är, att oratoriet » Salighetsstigar » hör till det allra bästa i musikväg, som under de senaste åren framförts härstädes. Det är fylldt af svårigheter, men är tacksamt att utföra, och vi taga för gifvet, att det väl skulle löna sig för sällskapet att under en följande säsong ännu en gång utföra detsamma och då afhjälpa de brister, som denna gång förelegat. Det hela leddes af hr I. Hedenblad. Publiken, som ledsamt nog ej var fulltalig, gaf upprepade gånger sitt lifliga bifall tillkänna. Hr A x e l Rundberg hade i söndags sin sedvanliga vårmatiné, hvilken dock ej på långt när var så talrikt besökt som vanligt; ej heller erbjöd den som förr intresset af en hel del nyheter. Öm man undantager signor d ' Andrade, som väl utgjorde den egentliga cloun, fanns ingen af våra förnämsta sångartister med på programmet. Utom de af denna utmärkte sångare utförda numren torde särskildt böra nämnas hrr Lemons och Bergströms duo ur Hallströms opera » Vikingarne » samt fru Hartmans deklamation af » Maries hjärtkamrar ». Matinégifvaren ackompagnerade själf en del sångnummer. Efter 40-årig trogen verksamhet i Thalias tjänst bereder sig nu den mångsidiga skådespelerskan fru Ottilia Littmarck på att för alltid draga sig tillbaka från » de bräder, som föreställa världen ». Med anledning häraf har K. Dram. teaterns direktion beviljat henne en afskedsrecett den 3 maj, hvarvid » Syrsan » kommer att uppföras. En minnesgod publik skall helt visst ej försumma att i afskedsstunden bringa den förtjänta konstnärinnan en tacksam hyllning för alla de angenäma stunder, hennes konst beredt oss. Herr Georg Skånberg gifver tisdagen den 3 maj soaré å kungl. Operan med biträde af kamrater vid kgl. Dramatiska teatern och herr Georg Törnqvist.
Jag förenar mig med Herr Tham, att bereda bör ändras till vidtaga; men som förslaget ändå icke blir tydligt, föreslår jag, att tillägga orden: samt att i reciprocitetsväg med 33 \ procent &c. Om vi besluta detta, tror jag icke, alt vi handla i strid 47 H. 21 322 Den 28 O c t o b e r e. m. mot Svenska Folkets urgamla rätt att sig sjelf beskatta, desto heldre, som det öfverensstiimmer med det beslut Rikets Ständer år 1 815 fattade. Jag vågar sålunda begära proposition å det af mig nu föreslagne tillägg. Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard: Då jag 1818 var Ledamot i ConstitutionsUtskottet, anmärkte jag, i milt särskilta votum rörande Representationsförändringen, såsom den nästan hufvudsakligaste brist i vår RegeringsForm, att Lagstiftande Magten i anseende till de långa intervaller mellan Riksdagarne var nrståndsalt, att, såsom sig borde, utöfva sin magt, och jag anförde som exempel just tullbestämningen. Detta oaktadt, anser jag oss böra följa Grundlagarne, såsom de nu befinnas. Af denna tanka var jag äfven vid sista Riksdag, då jag bär ensam talade emot den nu åter framställda propositionen om rättighet för Kongl. Maj:t att höja tullen, och jag besvarade den nästan ensam med nej, samt efter itererade förebråelser af så kallade oppositionsmän för det jag begärde votering, vann densamma med 6 rösters pluralitet. Jag missräknade mig då icke på pluraliletens nit för Grundlagens helgd. Jag förenar mig derföre med dem, som anse frågan nu vara om ingenting mindre, än om Svenska Folkets urgamla rätt, alt sig sjelf beskatta, skall utöfvas af Rikets Ständer, eller af Kongl. Den 28 October e. m. 323 Ma j:t. Vid sista Riksdag öfverlemna des till Kongl. Maj:t utöfvandet af Ständernes rättighet, att efter godtfinnande nedsätta tullen, icke att jemka den, ty då skulle Kongl. Maj:t äfven få lioja den. Denna rättighet, att nedsätta den, må åt Kongl.
S. D. Då nu å nyo föredrogs ConstitutionsUtskottets den ro dennes aflatne samt den 18 i samma månad på bordet lagde Memorial, rörande Herr Scliönströms, Pehr, anmärkning mot "Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, i afseende på ett af honom utfärdadt Circulär, fann Riddarskapet och Adeln att samma Memorial endast borde läggas till handlingarne. S. D. Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets den 10 dennes aflatne samt den 18 i samma månad på bordet lagde Memorial, innefattande yttrande angående Konungens Nådiga Proposition om en förändrad redaction af 7 §. i Regerings-formen, blef samma Memorial, på grund af dervid gjorde anmärkningar till Constitutions-Utskottet ålerfemitteradt. S. D. Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets den 13 dennes aflatne samt den 21 i samma månad förmiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande ett alternatift förslag till ändring i 4 §. Regerings-formen, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att till den kraft och verkan 56 §. Regerings-formen stadgar, godkänna det i berörde Memorial framställe sednare alternatif, eller att, i stället för orden: ”Frälse eller Ofrälse” måtte införas: infödd e Svenske’', Från Ilögpurdiga Prest-Standet. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Banko. Utskottets på bordet hvilande Betänkanden, 358 Prot. Utdr. d. 27 April 1818. 3ST:o 35» 1 anledning af hegardt Låne-biträdé frän Banken till Uddevalla Stads Kyrka; och N:o 36, i fräga om Uåne-understöd från Banken till uppbyggande af Läro-hus i Städerne Calmar och Skara. S. D.
Om jag vid behandlingen af de flere frågor, som i dag förekomma, i en och annan kommer att uppträda mot Utsk:ts förslag, utan att deremot synas hafva i Utsk:t reserverat mig; så är orsaken den, att jag, såsom Ordhde derstädes icke ansett mig böra låta anteckna min reservation i hvarje mindre fråga, hvari jag med Utslr.t varit af olika tanke. Hvad angår den anmärkning, som af Hr v. Koch blifvit framställd, så har i Utsk:t den mening gjort sig gällande, att den inskränkta valrätten innebure tillräcklig garanti för att man kunde lemna valbarheten fri. Det kunde dock hända, jag är den första att erkänna det, att valet till nämndeman kunde komma att falla på en person, som icke vore dertill qvalificerad. För införande af närmare bestämmelser om valbarhet instämmer jag derföre i yrkande af återremiss. Vidkommande åter Frih. Leuhusens anmärkning att den, som varit i Rikets tjenst, skulle från valbarhet undantagas, så kan jag icke biträda denna mening. Om det någon gång skulle inträffa, att ett f. d. Stats-Råd eller en f. d. Landshöfding blefve utsedd till nämndeman, så lärer väl, om han till sin kommun framställer den önskan att blifva derifrån befriad, sådant icke nekas honom. Men det är icke lätt att finna gränsen för dem, som skulle vara befriade. Det är min åsigt, att ledamöterna i 132 Den 7 Mars f. m. Häradsrätterna skulle erhålla en mera framstående plats. Nämndemansbefattningen skulle kunna blifva ett steg till att inkomma i den nya representationen, hvars valförsamlingar, som vi veta, äro bildade efter domsagorna. Om derföre valet till nämndeman skulle falla på en f. d. tjensteman, som ville åtaga sig en sådan befattning, så anser jag detta vara ganska lämpligt och någon förändring i det framställda syftet kan jag derföre icke biträda. Hr Olivecrona, Knut: Vid den nu föredragna punkten har af tvenne talare blifvit anmärkt, att bestämmelserna om valbarhet till nämndeman äro alltför ofullständiga, och jag delar äfven denna mening.
Myr, af en half mils längd och 340 famnars bredd, hviff ken, såsom ståndigt närande frost och köld, hufvudsakligen skall bereda de inom berörde Socken, så ofta inträffande missväxter, men till hvars befriande från vatten, ehuru obetydlig kostnaden derför ån blef» Ve, Socknens Innevånareskola sakna förmåga, hvarjemte Eric Andersson yttrat, att ofvannåmnde Myr framdeles torde 4 Sami. 3 n, 64 blifva till odling tjenlig och dess aftappning således åfven i detta afseende medföra fordel. Statsoch Ekonomi-Utskotten hafva till profning förehaft detta amne; men då ett tillförlitligt omdöme ej bor. kunna grundas på en enskild persons uppgift och genom någon officiel undersökning icke blifvit utredt, hvad inflytande ifrågavarande Myr kan ega på den växande grödan, och i hvad mån detta inflytande, genom dess aftappning, kan undanrödjas; om inga hinder för aftappningens verkställande möta; om kostnaden derföre, i händelse af dess verkställbarhet, motvåges af den deraf påräknade nytta och om Myrens beskaffenhet kan medgifva dess användande till odling; så och enär följakteligen all tillgång saknas på upplysningar, som åro nödvåndige för afgörandet af frågan om behofvet, fördelen och möjligheten af den föreslagne vattenaftappningen, anse Utskotten sig deraf hindrade, att för närvarande i ämnet meddela något bestämdt yttrande, om och hvad understöd till förelagets verkstållande bör af Allmänna medel kunna påräknas, utan tillstyrka, att något afseende icke må fästas å Eric Anderssons väckte Stats-Utsköttets Betänkanden. g8g Motion; Hvilket till Riksens Höglofl. Stånders bepröfvande vordsamligen 6fverlemnas. Ankom (ten 29 Maji 1823. Riksens Höglofl.
Det qvarblifvande exemplaret af reversalet tjenar till verification för bokföringen. 12:0 12:0 Chefen för Sedel-Contoret Den Commissarie, som inom Se del-Contorel innehafver Chefskapet har att utan uppskof låta till Stycketalet uppräkna de sedlar, som specifikt afföras samt, efter hand, så fort ske kan, föranstalta afven om de lill förstöring ämnade annullerade sedlars uppräkning. Ordningen blifver, att uppräkning sker på en gång och samfäldt af vederbörande Tjenstemän i öfvervaro af arne utaf Chefen för Sedel-Contoaf minst atne utaf Cornmissarierne i ret derom anmodade Commissarier Sedel-Contoret. i nämnde Contor. Hvad af det uppräknade partiet ej tillhör den speciela bokföringen inlägges genast åter i Sedel-Contorets magasin för inlösta sedlar, och, efter det en skedd leverance från Cassa-Afdelningen blifvit uppräknad och controlerad, fulländas det afgifne qvittencet medelst en af de närvarande Commissariernes namnteckning. Banco-TJIskottets Utlåtande -V'.o 38. i3:o 13:o De inlöste förslitne sedlarne af öfver 10 R:drs valeur, äfvensom Baneo-Transport-Sedlar allemnas genom Chefens för Sedelaflemnas genom Commissarierne inom Contoret försorg Sedel-Contoret till vederbörande för att folieras, i numerlistorne afprickas, bokföras samt derefter såsom verificationer till förvar inbindas.
Allm. B sv. och Oecon,~\Jr skottets Betänkande N'.o i4r. en friare sågnings-rält, grundade lian sitt yrkande till en stor del på' den omständighet, att den disponibla skogs-tillgången ökats genom den å sista Riksdag lemnade tillåtelse åt egare af Krono-skalte-hemman, berustade Säterier samt Stads-jord af Krono-skatte natur, alt till sig lösa dispositionsrätten öfver icke allenast den på egoine befintlige eke-skog, ulan jemväl mastoch slorverks-träd; och alt, då egaren icke kunde förvägras att nedhugga sin skog till ved, borde han ock få förädla en öfverflödig och för honom eljest onyttig sågtimmer-skog. 3:0 Per Nilsson från Christianstads Län: att det ej annat kunde, fin vara hardt för en skogs-egare att vara betagen rättigheten, att af en öfverflödig skogs-tillgång få förädla så mycket han anser nödigt och nyttigt, och i stället nödgas se skogen ruttna neder. Och hafva Nils Månsson från Malmöhus Lön, Nils Insulin från Stockholms Län m. fl. af Ståndets Ledamöter med Strindlund sig förenat. Innan Utskottet går att ytterligare öfver detta ämne hufvudsakligen sig utlåta, har Utskottet icke bort lemna oanmärkt, att då syftemålet med ifrågavarande motioner, i hvad de röra Legoeller Salu-sågar, är, att rättigheten alt å dem afverka limmer icke måtte vara till något visst belopp inskränkt, utan Säg-egaren tillåtas att försåga så mycket timmer, som från egne eller andras skogar kan vara att tillgå; samt ofvannämnde Kongl.
Ett Diskont-lån t. ex. å 3oo R:dr utgör vid sista omsättningen endast 60 R:dr och räntan härföre 1 R:dr 24 sk. samt vederhäftighets-påteckningen för 3 personer, enligt den först anförde lyd - $cn 28 Noveni Ler c. in. 645 ningen, äfven 1 R:dr 24 sk., hvarigenom den arme Låntagaren får betala lika mycket för Beviset, som i,ränta, eller tillsammans 10 procent, efter år beräknadt. Uppå flere förnyade förfrågningar i denna del från Landsorterne, och för att erfara det rätta härutinnan, vände jag mig, för några åt sedan , först till Stats-Secreteraren för Kammarärenderne, som contrasignerat ifrågavarande Expeditions-Taxa, och derefter lill JustitieCancelleren, hvilka Herrar äfven funno att Taxan i denna del var tvetydig, men ansågo att meningen borde vara 24 skför ett vederhäflighets-bevis, såsom endast utgörande Ett Bevis, fastän innefattande flere personers vederhäftighet. Till följd häraf, får jag ödmjukeligen föreslå, att rättelse härutinnan måtte vinnas, och afgiften för ett vederhäftighetsLevis, det må upptaga och angå en eller flere personer, bestämmas lill Tjugufyra(b4) skillingar Banco; med anhållan alt detta mitt vördsamma anförande varder till vederbörande Utskott remitteradt, för att, i sammanhang med Herr Bibbings omförmälta Memorial, blifva liandlagdt. Lades på bordet. Upplästes BancoUtskottels den 26 dennes under N:o 1 aflåtne Memorial, i fråga om formulaire till den Ed, sorn Ledamc - 646 Den 28 November e. m. terne af samma Utskott och de vid dess Cancelli anställde Tjenstemän under nuvarande Riksmöte böra aflägga. Herr Hegardt, Christian Bernhard:
- Oi-pzrlemenk, äie von mir berrlk vorden unä kur Ksinen Ksmdourr erLsiren: isi von 6. 8cpr6; Xä: -n äie H:r kuir öc 1r-nc<iue! K:ä Kn: rö, — - , deni -4 17 11.000 11,500 5?,900 15.000 llievoo 6»ä veoiger benlr K:ä. 71,400 - 500 Klä. 71,100 4n: von r. Ok!, in äie selde» 8,000 —" »— i"> von kl»l!s 6c 8ol>» b,ono Z> in äerri 6,poo 4- —- rn äetti ii,000 — LnKrl,uir Lc denetus! 10,000 — sn - <jer:, 5,000 »n - äerri ... lo.vvo -n - -ierki Kiä. 5,000 500 s — 1,500, kl,evon Lnä veriizerLsgenoinen ^ ^ K:ä. Z:co 150,600' L:c^ murlc ; i^n: rinteu ivexsn odigei j K:ä. 560,000 L:c» kiir äie servexe» erbsl rene Kem.Ken lrut gegedeer bereclmung 5 proc. p. jKa: vv/toro rrvse» vsgeo , äie kerrere» K:ä 150,600 8:co dir ulrini» k-nuLrii 1808 — s proc. p. msrlc Z>; L«: uurdcridlte'560,000 K.ä.
2. eller ett sammanlagdt belopp af 3,136,313: 16. — då det visar sig, att den verkliga ökningen af Riksgälds-Contorets fordringar utgjort den summa, här ofvan uppgifvits, eller 1,451,817: 17. 8. Förhållandet emellan skuldernes och tillgångarnes belopp har naturligtvis under meranämnde tiderymd förbättrat sig med sammanräknade beloppet af förenämnde verkliga skuldförminskningssumina och den uppkomna tillökningen i tillgångarne, eller med . 2,905,227:33. 6. hvilket belopp motsvarar både den summa 2,939,104: 47. 10. hvarmed skulderne den 1 Januari 1839 öfverskjöto tillgångarne och den summa, 1,966,122: 33. 8., hvarmed de förre deremot samma dag 1844 understego de sednare. Till upplysning om Riksgälds-Contorets Inkomster och Utgifter, under hvarje år af den tid, hvarom nu är fråga, hafva Fullmägtige ansett sig böra meddela följande, på räkenskaperne grundade, sammandrag, deruti inkomsterne och utgiflerne blifvit i det närmaste hänförda under samma hufvudlillar, hvarunder de finnas upptagne i de begge sista Revisionsberättelserne, sid. 2—3 och 4—6. 8 Slats-Utskollets Memorial, N.o 3. Inkomster. Under år 1839. Under år a 0 Under är I84l. Under år 1839. Under år >84° Under år I84l* Under år 184 Under år 1843- Jr liga anslagcntill [Jans Rlaj.t Konungen och till Stats - behofvcns fyllande samt med ordinarie För längre tid eller vissa bestämda föremål beviljade samt ut1 tagna lån och, I emot ersättnings_ | skyldighet, meddelade förskotter 2,355 7 3 97,961 20 2 282,766 46 6 87,080 42 5 59,725 >4 8 Capital-af betalningar och räntor å Riksgälds-Conto■. rets skulder Anmärkning:
•— om ExpeditionsUtskotlets förslag till underdånig skrifvelse, angående praestanda till Bruken af åboerne å de Hemman, som Bruksidkare till skatte inlöst. P. 80. — om BancoUtskottets Betänkande, rörande anstalter till befordrande af Norrskt mynts gångbarhet i Sverige. P. i63. — om BancoUtskottets Utlåtande i anledning af anmärkningar vid dess Betänkande rörande publicitet af Bankens angelägenheter. P. i63. — om sättet att emottaga de Norrske Deputerade som komma till Sverige för att öfvervara Ii. K. II. Kronprinsens Biläger. P. 164. — om ConslitutionsUtskottcts memorial, med förslag till förändring af 68 §. Riksdagsordningen.
Då nu är frågan: är ett sådant underställande af beslut i vissa brottmål, af den nödvändighet, att förslaget, på sätt den föreg:de talaren yttrat, derföre bör förkastas? Låtom oss betrakta en mängd af dessa mål; äro väl de af den vigt, att det ligger något sådant serdeles intresse deruti alt de, framför alla andra, måste underställas? Bör man ej hafva så mycket förtroende till Underdomare, ali man kan vara öfvertygad att de ej skola, glömske af sine pligler och den ed de svurit, underlåta att följa lagens och rättvisans föreskrifter, eller skall man väl tro, att de för att undvika underställning af ett fälldt utslag, skola fria den tilltalade? I en slik förmodan ligger något så förnärmande, att jag ej kan begripa huru sådant kan läggas till grund för ett afslag. Gör icke domaren sin skyldighet, så måtte det finnas medel alt tillhålla honom dertill och befordra den försumlige till näpst, men om man ouphörligen, för alt förhiudra det domaren må fälla ett orättvist utslag, ålägger honom att underställa mål, äfven om dessa af ingendera parten äro dragne under Ofverrätts pröfning,' så skall del aldrig bli ett slut på sådane underställningar och man måste alltid låta saken gå till högre instans af misstroende mot domrarne. Hvar och en som har någon erfarenhet om arbetet vid Hofrätten, vet hvilken oändlig mängd af underställningsmål som inkomma dit, upläsas, granskas och medtaga en betydlig del af underdomarens tid, då det vanligen är en dum åklagare som anställt eli lika dumt åtal medelst obevislig beskyllning, som gifvit anledn. till ransakning och slutligen ytterligare pröfning i den högre instansen. Om vi genomgå de mål, sorn äro föremål för underställning, och hvilka finnas upräknade på första sidan af Ulsk:s betänk., så äro de utom sådane som å lif och ära gå, af serdeles liten betydenhet, såsom vidskepelse, falsk myntning och utprångling af det förfalskade, lägersmål i vissa förbudna leder, bodrägt m. m.
Betänkandeti. 'vedergällning för sina utgifter, enligt 1807 års Kongl. Resereglemente. Slutligen får Utskottet yttra sig angående tiden, inom hvilken Utskottet ansett dels underrättelse från Predikstolarne böra lemnäs vederbörande extra rotehållare, om de förestående extra roteringsförrättningarne, dels anmäldt missnöje emot dessa böra hos Kongl. Majit i underdånighet fullföl* jas. Den skyndsamhet, som för i ordning bringandet af extra roteringen år 1811 fanns nödig och föranledde till utsättande i för* ra fallet af endast fjorton dagar* och i det sednare af blott tirenne veckor, är, tinder Rikets nu gällande fredslugn* vid roteringsi jemnkningarne af behofvet icke påkallad; Och Utskottet föreslår derföre, att de Kungörelser, hvarigenom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, efter roteringsCommitterades hörande, bestämma tiden för extra roteringsjemnkningsförrättniogarnes företagande* må i Kyrkorne inom hvarje Län minst én månad förvlt uppläsas, och detta ske å én och samma dag i alla Länets kyrkor* der Gudstjenst för den dagen hålles; hvarförinnan Kongl. Majit likväl, genom allmän Nådig Kungörelse, lärer täckas utfärda föreskrift cm berörde förrättningars verkställande, samt att tiden till underdåniga besvärs anförande öfver samma förrättningar må räknas till fyra månader från den dag, jemnkningscomtnissionerne, efter förutgånget kungörande* Besv% och Ekon. Utsk. Betänkanåen. (395 eller å annat sätt extra rotehållare derom meddelad underrättelse, sine beslut afkunnat; lärande besvären böra, likasom förut varit stadgadt, till Kongl. Majlis Befallningshafvande ingifvas, för att, åtföljde af commis. sionernas Utlåtande, till Kongl. Maj:t i tili» derdånighet insändas. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Den såg ej ut öfver salen, utan rätt in i en spegel, s o m stod liksom i vinkel m o t en annan spegel o c h måste uppfånga den delen af lokalen, där de tre unga männen nu slagit sig ned vid ett bord. Just så s o m hon där blickade in i vinkelspegeln, hade porslinsherdinnan på tant Ursulas byrå betraktat sin herdes spegelbild. Jag vände mig o m m o t bordet, där de tre unga herrarne sutto, o c h fann de två civile inbegripna i ett lifligt meningsutbyte, men den tredje, den unge löjtnanten, satt tyst för sig själf o c h blickade oaflåtligt rätt in i en af spegelväggarna. Och äfven denna var s o m en vinkelspegel och måste uppfånga den delen af kaféet, där herdinnan satt bredvid kinesen. Jag betraktade den smärte officeren närmare. H a n var helt ung — röd o c h hvit, nästan s o m en flicka — svart hår och inga mustascher, icke en gång en skuggning på den svängda öfverläppen. H a n var vacker — nästan för vacker o c h skär för att vara karl, men — Det var j u herden — porslinsherden! Där satt j u om halsen den blå kragen och herdens förgyllda knappar lyste. Och fastän han höll hufvudet käckt, var det något längtande o c h vekt i hans ögon. För mig försvann det rökiga kaféet, de sorlande gästerna. Jag var åter i tant Ursulas och tant Cordulas lilla tilltäppta sal m e d de symmetriskt ordnade gamla möblerna. Och porslinsherden o c h porslinsherdinnan, s o m voro ett par, danade af samma sköra, fina materia, stodo på hvar sin byrå o c h sågo på hvarandra i vinkelspegeln. Och hon höll sin skära ros i handen, den skära rosen, s o m han aldrig hämtade, o c h hennes röda läppar v o r o spetsade till en k y s s, kyssen, s o m han aldrig tog.
heller det ringaste skadat min vridmaskin, som vaF ö r inte så länge sedan tillverkade man rit i bruk hvar 14:de dag under 5 års tid. Kanske ganska vackra skärmar a f silkespapper, s o m detta beror på god omvårdnad i öfrigt: så t. ex. veckades i handen; de togo sig bra ut o c h återinsätta vi hvar gång efter slutbegagnandet de voro billiga, men man har dessvärre sett allt små träklossarne vid ändan af valsarna, hvilka hålla isär dem och sålunda bevara dem för tryck mot för många a f dem o c h det till o c h med i så hvarandra. Det lilla besväret har visat sig vara afskyvärda färger, att deras dagar väl snart af stor nytta. — Förrådet efter ett större bak har äro räknade. ofta sina svårigheter att en längre tid förvara. Mjukt (Möter. bröd står sig i allmänhet längre, om man i degen tillblandar litet rifven kokt potatis, förvällda risgryn eller några russin; förvaring i glaserade krukor är nästan lämpligare än i bleckburkar. Om det blott är fråga om att hindra bröd att mögla, utan afseende på att det blir torrt, så nedläggas limporna, med litet mjöl strödt emellan, ännu varma i en säck, som upphäoges på luftigt ställe. Knäckebröd » slår ej igen sig », om det förvaras i slutna bleckkärl. Den radikala rengöringen och städningen gälla ej allenast boningsrummen, utan i lika hög grad kök, skafferi, visthus och andra uthus — vedbodar ej förglömmande3. Till skurning af våra metallkärl utbjudas nuförtiden mångfaldiga s. k. putsmedel, af hvilka en del kan vara utmärkt. Ett enkelt sätt, som man dock alltid bar tillhands, är skurning med rå potatis och fint pulvriserad skursten, hvarvid dock måste iakttagas, att sista guidningen bör Men om man nu skall öfvergifva papperet, är det därför inte nödvändigt att ta sin tillflykt till så dyrbara material. S o m underlag begagnar man g o d satin a f vacker färg; öfver denna anbringas billig crepe, tyll eller tarlatan.