Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
G Sami. 2 Afcl. 1 Häftet. 5 34 Bancooch Lag-Utskottens Betänkande, IV-o l. sig ett fastighetslån, motsvarande t. ex. -|delar af Bank-aclierne-, men icke kunna desse genom en sådan transaction anses komma i åtnjutande af en ökad Bank-reveny. Jordbrukarens ograverade egendom utgör äfven ett capital, som han icke utan olägenhet insätter och fäster i Bänken. Jag anser således, alt när till den reveny, som ei hålles på contan ta -jcdelen, t. ex 12 procent lägges 5 procents ränta å öfriga |adelär eller, 10. Summa 22 procent, och desse delas med 3, så finnes rten rätta Bank-revenyen vara 7^ procentAtt äfven Landsorterne anse hypotheks-insättningen och. ansvarigheten förtjena afseende, synes deraf, att Bank-actier ofta öfverlåtas utan prisförhöjning och aldrig stigit betydligt öfver pari. De Banker, hvarom jag har närmare kännedom , eller Smålands, Nerikes och Wermlands, hålla oftastuti omlopp en sedelstock, sorn på ett eller tvåhundrade tusende R:dr nära motsvara actie-teekningar med 5o procent förhöjning och här är således fråga om ränteförlust på ett capital för Smålands-Banken af circa . R:dr 600,000: Örebr o-Banken . 3oo,ooo: och Werrnlands-Banken .. . 200,000: — Om den för landet förde lagt i ga crediliv-rörefsen bedrifves, dåi en stop obestämd summa alltid måste hållas creditiv-tagaren tillhanda, är det för Directionen omöjligt att beräkna! sedelstockens; belopp i nästa ögonblick, den kan variera öfver roa-,ooa> R:.dr på få dagar, och-en laglydig
I afseende härå har Kongl. Stafs-kontoret uti sin ofvanberörda underdåniga berättelse anfört, att restantierna, hvilka utgöra den del af Stats-verkets ordinarie och extra ordinarie inkomster, som vid special-räkningarries afslutningslid, eller den 31 Augusti året efter del, för hvilket redogörelsen eger rum, finnas hos de skattskyldiga utestående, först vid 1828—1830 års riksdag blifvit såsom en Stats-verkets inkomst upptagne och beräknade, men att de å dessa medel för hvarje år efter redogörelsens afslutande inllutne belopp hitintills icke upptagits såsom behållna till Riks-staten under de inkomsttitlar, till hvilka medlen ursprungligen hört, utan, i den mån de influtit, tillgodoförts den särskilda inkomst-titeln Restantier; att denna inkomst varit beräknad år 1851 till 180,000 R.dr, och år 1854 till 130,000 R:dr, hvilken vid det sednare tillfället nedsatta beräkning härrört deraf att åtskilliga under denna titel förut upptagna förskotter, fordringar och kontanta behållningar å tullmedlen vid sednaste riksdag blifvit från restantierna afskiljde och i stället upptagne bland tullmedlen; och hade restantierna under nedannämnde år, med iakttagande af berörde afdrag för tullmedlen, uppgått lill följande belopp: år 1850 . 56,450 R:dr » 1851 31,845 » » 1852 67,868 » » 1853 30,452 » » 1854 33,626 » Stats-Utskottets Utlåtande N:o 33. 3 och således i medeltal utgjort 44,048 R:dr B:ko eller 66,072 R:dr Runt; men då inkomsten de sednare åren i betydlig mån minskats, bade Kongl. Slats-konloret ansett endast 50,000 R:dr Runt böra vid nu förestående Stats-reglering påräknas. Beträffande reslantiernas bokföring bar Kongl.
N:o 13. 2 g göra tillfyllest att lemna uppmärksamhet åt den Väsendtliga skillnad, som är emellan Jords afsöndring antingen fdr evärdlig tid, eller under vissa år, samt arrende, enär det förra afser egandeoch det senare endast brukningsoch besittnings. rätten. Genom Kongl. Förordningen den 19 December 1827 har någon ändring icke blifvit uti 1800 års Förordning gjord; och Utskotten hysa den förmodan, att, genom behörigt iakttagande af den nu uppdragna skillnad emellan de olika ämnen dessa serskilda Förordningar afhandla, ali anledning till stridighet détn emellan måste anse3 undanröjd, och att, efter enahanda grund, med lätthet urskiljas kan, hvilka lägenheter, som böra hänföra9 till ego. afsöndring af den beskaffenhet, att rättelse och jemkning deri skall ske, eller att jorden bör emot lösen återgå. Sedan Utskotten sålunda serskildt yttrat sig öfver hvarje af de framställda Motionerne och Anmärkningarne, återstår endast att såsom sammanfattning deraf vördsamt anmäla, att Utskotten icke funnit nog gällande skäl för handen, att uti Kongl. Majus Nådiga Förordning den 19 December 1827, angående grunderne och vilkoren för Hemmansklyfning, samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från Hemman, föreslå annan ändring ■eller tillägg, än att Stadgandet i jtsta Capitlet 9 §, i afseende på frågor om Hemmansklyfning 30 Lag-samt Allm, Besv o.Oec.-TJtsLBet.N'oi^, jemväl målte förklaras tillämpligt till frågor örn Jord-afsöndring, hvarom handlas i 2:dra Capiilet. Tvänne Ledamöters serskilda mening bifogas. Reservationer: Af Herr Friherre Sprengtporten J. W, Då pluraliteten inom Utskotten ej behagat gil la den af mig under discussionen gjorda anmärkning emot a Cap. 3 §, af Kongl.
Jag gör det likväl icke utan det största obehag, enär jag förmodar att jag här, åtminstone af många, blir bemött med samma tydning af mina ord, som inom Utsk:t, och hvarpå en af reservanterne gifvit mig svart på hvitt. Mina åsigter skulle nemi., enligt honom, gå ut på att upprifva det fattade regeringsbeslutet, innan detta ännu hunnit att tillämpas och genom vunnen erfarenhet kommit att närmare blifva pröfvadt. Att detta ej är min mening, hoppas jag att i det följ:de kunna bevisa. Den fråga, som nu är föremål för R. o. Ad:s pröfning, är ingalunda ny. Den har nemi. varit föremål för flere riksdagars öfverläggningar; och vid den sednaste riksdagen ingingo R. St:r till K. M. med en anhållan, hvarpå K. M., medelst nåd. skrifvelse till Kansleren för krigsakademien af d. 14 Okt. 1862, svarat med en reorganisation af krigsakademien. Jag ber att få fästa uppmärksamheten derpå, att R. St:r i denna skrifvelse tydligen tillkännagåfvo sin önskan att Krigsakademien måtte förvandlas till en tillämpningsskola. Att tyda skrifter kan göras på många sätt. Den föreg:de talaren har tydt R. St:rs skrifvelse på sitt sätt. och jag tillåter mig att tyda den på mitt. Jag kan nemi. icke fatta, att R. St:rs afsigt, att från krigsskola skilja hvad som till elementarläroverken rättast hörer, och att af densamma allenast göra en tillämpningsskola, kan tydas på annat sätt än att i denna tillämpningsskola icke få ingå några andra, till de s. k. humanistiska hörande, ämnen än de, som äro en ovilkorlig följd af tillämpnings-skolan, således allenast den del af de mathematiska ämnena, som utgöra en tillämpning af elementarundervisningen på den militära. Denna R. St:rs skrifvelse var den officiela tillgång, som fanns för ärendets behandling, då jag, till följe af ett nåd. förordnande, in trädde i den komité, som hade till föremål att yttra sig öfver militär-undervisningen.
Arvoden för 2 Kompani-befälhafvare å 1,200 Rdr 2,400 — » » 4 Subalternofficerare å 547,so 2,190 — » » 6 Underofficerare å 273,73 1,642 50. » » Redogörare och Material-förvaltare 800 — » » bestridande af de presterliga göromålen 120 — » » 4 Distinktions-korpraler å 138 Rdr 552 — » » 8 Korpraler å 90 Rdr 720 — » » 12 Vice-korpraler å 48 Rdr 576 — » » 36 Handverkssoldater å 30 Rdr 1,080 — Summa Rdr 98,535 50 Anmärkning. De å corpsens nu gällande stat uppförda »diverse anslag» hafva här blifvit uteslutna såsom afsedda för ändamål, icke tillhörande den egentliga löneregleringen. Bil. E. Förslag till löner för befäl och underbefäl med vederlikar samt spel vid Lifgardes regementena till fot. Stabsoch civil-statcn: Ofverste Ofverste-löjtnant Andre Major Tredje Major Regements-qvartermästare Förste ltegements-adjutant Andre » Regements-pastor » auditör » skrifvare Regements-väbel Bataljonsadjutant Mönsterskrifvare w ii Hastoch Jtgentlig Ion , , ° iuragemedel. Summa. Regements-truraslagare Gevärshandverkare (utom gardist-underhålp Kompani-staten i Kompani-chef Andre Kapten Förste Löjtnant Andre » Underlöjtnant Fanjunkare Förste Sergent (utom natura-underhåll) Andre » » » » Förste (distinktions) korpral (utomgardistunderh.) arvode Korporal (utom gardistunderhåil) » Yice-korporal (utom gardistunderhåil » För musikpersonalens aflönande Häruti äro icke inberäknade regementenas, från särskilda medel utgående, anslag för musikinstrumenters anskaffning och underhåll. Stabsoih emi-staten: Egentlig lön. Hästoch furagemedel. Summa.
Herr Tavaststjerna den naturlighetssträfvan som slår öfver i banalitet och herr Hansson den äflan efter naturstämning, som har öfvcrskridit det naturligas gräns och som är på det intimaste beslägtad med Manierismen i Italien, den Lohen-steinska svulsten i Tyskland och Fosforismens vildaste utsväfnin-gar i vårt eget kära fädernesland, en stil som realismen dock icke aktat för rof att upptaga som sin och hvilken först slagit ut sina blommor i Frankrike, ädel och konstnärlig om än något maniererad, hos Leconte de Lisle, den store formskäraren, drif-ven in absurdum och hufvudsakligen sökande sin fulländning i ett oerhördt koketterande med besynnerliga nya ord och nästan ännu besynnerligare gamla versformer hos hans efterföljare herrar dekadenter et consortes. I ordrikedomen har Ola Hansson tydligen gått i deras skola; hvad den konstrika strofbildningon beträffar deremot ej, ty deu är hos vår författare skäligen enkel och skäligen missvårdad. Det är för öfrigt en sak som verkligen är lika i formen hos både herr Tavaststjerna och herr Hansson och som karaktäriserar lika mycket den enes språkliga banalitet som den andres språkliga svulst, att de egnat blott en ringa omsorg åt att tukta den yttre tekniken i sin vers. Deras rim äro ofta orena, och hos den ene så väl som den andre störes örat af att fl höra ett manligt versslut, der man enligt skemat väntat ettqvinligt o. d. Likaså äro i synnerhet deras jambiska verser oregelbundna, i det att i flere dikter deras stigande takt fbrbytes till ett trokaiskt verslags fallande. En annan oegentligbet hos de båda herrarne är, att ingen af dejn skrifver högsvenska. Deo ene diktar på finskt idiom ooh den andre på skånskt. Hvad de båda behöfva för att bli verkliga skalder, är innehållets / sundhet, en frisk eller i det minsta egen lifsåskådning samt natur jemte ans och vård i sin form.
Skulle än min, i fråga om Hofrätternes organisation och arbetssätt, afgifna motion icke vinna bifall, uther jag mig likväl, att H. StalsUtsk., till hvilket denna sednare motion sannolikt kommer att remitteras, behagade ät de framställningar, den i öfrigt innehåller, egna den upmärksamhet och det afseende, den möjligen kan förtjena. T a b l e a u till lönings-stat och tillämpning på Götha Hofrätt. 1 President; lön och ljuspenningar 3,851. taffelpenningar 1.000. 4.851. 1 vice President 2,800. 4 andra Divisions-chefer å 2,600 10,400. Summa b:co r:dr 83,051. Remitterades till StatsUlsk. Hr Rosenblad, Bernh., upläste en motion af följande innehåll: Den 28 December f. m. 227 Uti K. M. nåd. propos. om Statsverkets tillgångar och behof Föreslås under 3:dje hufvudliteln anvisandet pä Riksg:s-kont. af elt kreditiv eller anslag af 22,000 r:dr b:co årligen till understöd för Arméens pensions-kassa, under yttrande, att det likartade kreditiv, som vid sista riksdagen beviljades, väl hillils icke behöft för ändamålet anlitas, men alt enl. hvad nämnde kassas Direktion i underdånighet anmält, det är att befara, att i följd af de senaste åren inträffad stark tillväxt i pensionärernes antal, kassan snart blifver urståndsatt att med ägande tillgångar uprätthålla den henne åliggande pensionering. Vigten att skaffa tillgång för ett sådant behof lärer af ingen bestridas. Men afser man, att kredilivet verkligen skall begagnas, och dertill är ali anledn., fordrar ordningen, alt i händelse af bifall lill della förslag, beräkna motsvarande årlig utgift vid beräknandet af Riksg:s-konl:s behof.
Afven jag deltog i beslutet år 1809 om Götha Canals byggande och kände mig stolt öfver, att ett så stort företag kunde bringas å bane innom mitt Fädernesland vid eri tidpunkt, då det nyss utstått svåra olyckor och förluster. Jag ansåg Canalen vara af stor vigt i många hänseenden, och anade icke att, genom de medel man använde tillmar - Den 15 October J. m. betets påskyndande, verkningarne af denna anstalt skulle blifva så högst menliga, som erfa-: renheten sedermera ådagalagt. Det är icke blott Statens medel, som blifvit medtagna: de enskildes hafva gått i bredd med de förra. Det är mindre den stora summa, som till arbetet blifvit använd, än den mängd enskilda familjer, hvilka blifvit ruinerade, eller åtminstone bragte i mycket trångmål genom följderna af ett allt för långt utsträckt Creditsystem, som föranledt allmänhetens ovilja mot GanalenDå jag för en stund sedan nämnde att öfver 1,000,000 R:dr blifvit af Discontens medel använde på Canalbyggnaden, anförde jag detta icke såsom ett klander mot Directionen. Jag vet att Reglementet innehåller, det förskotter kunde af Discontens medel göras till Canalarbstet; och att under skygd af denna bokstaf, Directionen kunnat undgå laga. tilltal för sitt förfarande; men jag hemställer, om. icke dessa förskott gått till en ytterlighet, som föranledt den inträffade brytningen. Bolaget skul. le bygga Canalen med Capitalet af de tecknade Actierne. För att under byggnadsåren kunna erhålla ränta å Actie-Capitaiet inrättades Disconten, till hvars drifvande ett Créditiv på Banken af 800,000 R:dr meddelades. Benna summa jemte hvad af enskilde kunde insättas emot 3 procent utgjorde Lånefonden. Verket drefs således blott med lanta penningar.
SORGLIGA MISSFÖRHÅLLANDEN. D e kvinnliga tobaksarbetarne äro i afgjord majoritet i n o m yrket. De gifta äro e n d a s t 2 0, 8 ^ / af hela antalet, eller 460. o m å r e t. o m d a g e n. ARBETSLOKALERNA. SJUKDOMSOCH Vi återgifva här n e d a n t v å hushållsräkningar för tobaksarbeterskor. i v e c k a n. i m å n a d e n. INKOMSTER: Sept. Socker 15 öre, kaffe 45 öre, kaffebröd 71 öre, potatis 24 öre, fläsk 47 öre, sill 10 öre, flott 10 öre, korf 15 öre, köttfärs 13 öre, aftonvard 25 öre, mjölk 12 öre, mjöl 30 öre, ägg 6 öre, kardemumma 2 ö r e, fotogen 30 öre, hyra för månaden 9 kr., för flickan 2 kr., skuld, bet. kr. Sjukkassan 15 öre, socker 92 öre, kaffe 45 öre, kaffebröd 79 öre, potatis 16 öre, smör 20 öre, bröd 37 öre, kött 40 ö r e, strömming 7 ö r e, ägg 12 öre, middag 25 öre, mjölk 9 öre, mjöl 15 öre, ost 18 öre, lingon 70 öre, tvål 10 öre, fotogen 15 öre, v e d 25 öre, spårvagnspengar 10 öre, skuld, bet. kr. Sept. Diverse 55 öre, socker 30 öre, kaffe 92 öre, kaffebröd kr. 1: 90, bröd 75 öre, mjölk 49 öre, s m ö r 22 öre, flott 25 öre, potatis 60 öre, fläsk 60 öre, sill 10 öre, ägg 6 öre, mjöl 30 öre, k r y d d o r 76 öre, öl 8 öre, frukt o c h bär 63 öre, fotogen 45 öre, tändstickor 10 öre, tvål 5 öre, knif 35 öre, skolagning 35 öre, en mössa kr.
Skjutskolan har af Chefen för Landtf:sDep:tet blifvit föreslagen att räcka 2:ne månader, hvart annat år. I Frankrike räcker den 4 h G månader årligen — således tyckes tiden ej eller vara öfverUödigt tilltagen. Att i st., såsom Hr Gr. Anckarsvärd föreslagit, inrätta folknöjen med thy åtföljande skjutöfningar, kunde troligen medföra sina angenäma sidor och måhända äfven vara nyttigt; men då icke något deialjeradt förslag blifvit derom af Hr Grin framslälldt, lemnar jag åtminstone företräde åt det af Chefen för landtförsvaret gjorda förslag om inrättande af skjutskolor för Svenska officerare, och anser detsamma både omtänksamt, nyttigt och nödigt 188 Den 28 Januari e. m. I afseende på Bevärings-manskapets öfningar liar Hr Gr:n icke funnit den af Chefen för Landtf:sDep:tet föreslagna åtgärd ändamålsenlig; men Hr Grin har, såvida mitt minne ej sviker, icke föreslagit någon annan åtgärd att afhjelpa den öfverklagade bristen. Hr Grin liar dock erkänn t nyttan af de föreslagna kyrkoparaderna; — jag ber att, jemte ett instämmande häri, få utsträcka detta erkännande äfven till den förlängda öfningstiden och dess fördelning. Att förslaget om de 30 dagarnes öfning icke är godtyckligt, finnér hvar och en som vet att denna öfningstid är bestämd i Bevärings-stadgan af 1812, men af brist på medel hittills måst inskränkas. Vill Hr Grin deremot utsträcka tiden till (lera dagar, vore sådant visserligen i militäriskt hänseende nyttigt; men ett sådant förslag tror jag icke vunne bifall af alla Stånden, åtminstone icke sålänge kriget ej står för dörren. Hvad Lifbevärings-rege:tet beträffar, har Gr. Anckarsvärd alternativt föreslagit bland annat att icke öka anslaget för Lifbevis-regeitet, emedan Hr Grin ansåge en sådan lönetillökning öfverflödig, då officerarnes göromål åro så obetydliga.
Om fattigvårdsstyrelsens organisation; om rättigheten för denna styrelse att, då de till fattigvården anslagna medel befinnas otillräckliga, taxera hemmanen för hvad som dertill erfordras; att genom sockne rote föreståndarne hafva ständig tillsyn öfver de fattigas vård och de för deras underhåll anvisade medel; classificationen af fattigförsörjningens föremål (der likväl benämningarna af 1:0 skröpliga, 2:0 nödlidande, 3:o arbetsföra, äro mindre väl valda, men innefatta en riktig classification, i det 1:0 fullständig vård med underhåll för dem, som sakna ali arbetsförmåga, 2:0 vård och underhåll till behöflig del för dem, som äga någon arbetsförmåga, och 3:o tillfällig fattigvård för fullt arbetsföra, som genom olyckor blifvit bragtä i tillfällig nöd, derigenom är bestämd); att ingen hemmansägare, utan laga skäl, får undandraga sig att vara fattigföreståndare minst 2:ne ar, då han dertill blifvit af församlingsboerna utsedd, och att för befrielse från denna befattning fordras att erlägga till fattigcassan från 10 till 20 R.:dr B:co, då församlingens pluralitet ej godkänt det förfall, som för sådant ändamål blifvit anmäldt; om ordförandens rätt att kalla Den 2y Februarii. a43 till extra sammankomster; om fattigföreståndarnes åligganden; om beskaffenheten af de medel, hvilka blifvit anslagna till de fattigas understöd; och slutligen att besvär öfver styrelsens beslut anföras hos K. M:s Befrhde i tid och ordning, som för kyrkoråds beslut i författningarna stadgadt är. Uti förslaget förbigångna stadganden äro: Förvaltningens åligganden; redovisningens fonn; styrelsens omröstningssätt; om formen för meddelandet af styrelsens beslut till föreståndarne; angående protocollsföring vid styrelsens sammankomster, och om det föreståndarne åliggande ansvaret för de medel, som blifvit ställda under deras förvaltning. Mindre lämpliga stadganden, hvilka dels icke kunna till fastställelse anmälas, dels med jemnkningar och förändringar blifva ändamålsenliga, äro: Att alla fattiga skola vårdas, fördelade emellan hemmans äga me, så att fattigstugorna blifva öfver flöd i g a.
Atskilliga iirenden hvilka i f~reg&amp;ende hiiften varit omnämnda äro annu oafgjorda. Friimst bland dem orinra vi om civiläktenskapet, eller rättare de motioner hvilka iiro väckta i syfte att bana väg för införande af sådant genom utvidgad ratt till äktenskaps afslutande inför borgerlig myndighet. 1 Atskilliga kretsar utom riksdagen spörjes ett lifligt deltagande för denna sak, hvilken ock beröyaniars ganska, vidt skilda. intressen. I nästföljande häfte torde bliha tillfalle att harhi11 Aterkomma. F. d. generaldirektören BI. Huss, hibnd sboxn utmsrkt vetenskapsman och adel manniskovitn, bar nyligen aflidit och i de m h g a uttryck af vördnad och erkannande hvilka f6ljde hans bortgang, höfves det afven den svenska kvinnan att deltaga. Det var p&amp; hans framsti611- ning *) som inom det s t h d h m tillharde vid den sista staudsriksdagen 1865-66, det beslut fattades, hvilket afsig att " tillfklle till undervisning uti alle till medecinedoktoss-grah hörande amnen mA kunna beredas kvinna, derban att hon k m erhiilla rlttighet till 18karekonstens utôfning ", afvensom att tilldela henne kompetens f6r sina bestfilhinger 1 statens tjiinst samt lararebefattningair vid elementarl&amp;roverk. Detta uttalande af en SO framstiiende Itblcare, " att h i n n a n kan vara Iamplig och passande for medicinens utöfningR, var af stor betydelse och bör i tacksamt minne bevaras. $3) Med rtnlednin af Svenséna iuom bondestanidet viickta motion rörande ntvidgaridet af %vinnans medborgerliga rittigheter. Meddelanden från Fredrika-BremerFörbundet.
Eän rörande upphäfvande af stadgandet, att Ekebark skall hällas Garfvare tillhanda. 4'o Ett Dito af Kric Svensson frän Bohus Eän, angående rättighet för Gränsorterna-till fri handel med Norrige. 5:0 Ett D i to af Johan Larsson Wiklund frän Vesterbotten om rättighet för Allmogen att antaga så manga handtverkare de behöfva m. rn. 6:0 Ett Dito af Gustaf Gustafsson från Södermanland, om förändring af tiden för MarkegångsTaxornas upprättande. 7:0 Ett Dito af samma Riksdagsman örn indragning af Betjeningen vid LandTullarne. 8:0 Ett D ilo af Pehr Pehrsson ' från Stockholms Eän , om förändring af Målkärilen 111. m. Till Eagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten: I:o Olof Carlssons fran Östergöthland och Pehr Nilssons från Christianstads Eän Memorialer angående fri och obehindrad rättighet till Svedjande. a:o Ett Memorial af Pehr Nilsson från Christianstads Eän angående oinskränt frihet till Husbehofs Qvarnars anliiggaude. Hvarom de öfrige Resp. Ståmden skulle vördsamt och vänligen underrättas. 458 Protokolls Utdrag d. 23 Dtc. 181f. S. D. Remitterades till Bancooch Stats iJtskotten samt communicerades Resp. Med* Stånden BancoFullmäktigen Anders Danielssons i dag uppläste Memorial , att nämnde Utskott måtte från den Allmänna ompröfningen och granskningen af Kongl.
Jag får nied de flera värde Talare, som redan yttradt sig, äfven förklara det jag ej delar Friherre Anckarsvärds öfvertygelse om Nationens och dess Armees oförmögenhet till Sjelfförsvar. Först då hvarje Svensk blir af denna öfvertjfgelse, då skall jag erkänna vår vanmagt, vår oförmögenhet till SjelfFörsvar och Sjelfständigheten på branten af sitt fall. Friherre Anckarsvärd gör en jemnförelse emellan Sveriges mägtigare tillstånd under förflutne tider och dess nu varande mindre mägtiga. Om jag skulle medgifva det, hvilket jag icke vågar, emedan jag ej tror mig med säkerhet kunna bedomina, huruvida Sveriges då varande Politiska och Geographiska ställning verkeligen var fördelaktigare än dess nuvarande, frågar jag likväl om Sverige kom till denna Magt genom minskning af sin Aimee, och om ej sävar, hvarföre Friherre Anckarsvärd vill genom Afskedande af 10,000 öfvade Krigare, föra Fäderneslandet nära det mål der hans öfvertygelse redan tror det vara. Svenska Armeen är liten, men eldad för ära, Fädernesland och Kung, går den, när det fordras, förd af en tillbedd Hjelte, ej allenast med hopp utan med säkerhet att segra eller dö för Sjelfständigheten. Detta är Armeens tänkesätt, i öfrigt för stolt att med ord vilja bevisa hvad den på Slagfältet aldrig gifvit anledning betvifla. Herr Lagerheim, Lars Magnus, uppläste följande: 110 Den 19 Januarii. Gerna medgifvande ofullkomligheten nf mina åsigter och utan annan styrka än den ämnets vigt gifver, ålägger mig dock en inre känsla af Riksdagsrnanna-pligt att med Asidosältande af detta mitt enskilta skäl till tystnad, låta egenkärleken vika för kärleken till det Fosterland mig burit *bch för vördnaden af de heliga Minnen utaf ära, sjelfständighet och hat till utländskt