Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Upplästes och godkändes fö!j:de förslag till voter:s-propos.: »Den som bifaller Stats-Utslcts hemställan uti 9:de punkten af Utlål:t N:o 21, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, varder ifrågav:de hemställan till Stats-Utsk:t återremitterad. » Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja—50. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. § 10- Utsk:ts lörsta yttrande. Lades till handlingarne. Utsk:ts sednare hemställan. Hr Sandströmer, Albert: l sitt Utlåt, öfver nu förevide förslag yttrar Stats-kontoret, bland annat: »På grund af hvad sålunda är i underdånighet anfördt, och då Stats-kontoret, i öf - 140 Den 14 Jannari f. m. verensstämmelse dermed, anser det i Iv. Kungörelsen den 14 Januari 1824 och de af K. M. sedermera utfärdade öppna bref |>å oktroj för enskilda hanker intagna uttryckliga stadgande, att staten ej under någon förevändning må varda inblandad i dessa bankers företag, bora, såsom välgrundad!, bibehållas, finner statskontoret sig ega fullt skäl alt å R. Sl:rs revisorers förev:de förslag afstyrka nådigt bifall» Jag anser äfven för min del att det är af särdeles vigt, att man icke frångår den princip, som ligger till grund för berörda stadgande; och får jag derföre yrka afslag å förevtde punkt af Stats-Utsk:ts Betänk. Hr Montgomery, Robert: Ehuru jag visserligen icke anser, att denna här föreslagna förändringen kommer att så särdeles mycket inverka på Stats-kontorets lätthet att bestrida de utgifter, som detsamma åligger, så tror jag dock att förslaget, sådant det här blifvit framsläldt, har sina stora skäl för sig, hufvudsakligen emedan det öfverensstämmer med tidens fordringar.
Att ursprunget till det i sednare tider och hitintills utöfwade bruket af votering Ständswis i Utskotten troligen härleder sig ifrän 1626 ärs Classification hos Nidderskapet och Adeln, hwaraf seder - 150 Expeditioner till Riks-Ständen. mera blifwit en följd och nödwändighet, att samma voteringssätt borde iakttagas inom Utskotten, sa wäl emellan Adels-Clatzerue, som de öfrige Stättden; och 4:o Att icke heller en votering per capita af ofwanandragne skäl intill denna stund warit billig eller möjlig, dä Nidderskapet och Adelli med ett dubbelt antal Ledamöter i sadant fall skulle hafwa tillegnats en betydlig öfwerwigt, swarande till twä senitedelar i stället för en fjerdedel, som är rätta förhållandet af hela röstetalet för hwarje Ständ wid mälens afgörande. Men om allt detta synes mycket tala för en allmän voterings införande, och om de tillförene deremot warande hinder nn mera lyckligen blifwit undanröjde, sä äterstar ännu, medelst framställande af det ofullkomliga och o wisa tvid omröstningarne Ständswis, att bewiscl förmänen och rättwisan af den gemensamma. Den till slut bifogade tabellen utwifar, huru olika voteringar Ständswis i Utskotten kunna utfalla; och ökas denna skilnad i santina förhastande som Ledamöternes antal tillwäxer. Följande exempel mä anföras: När Utskottet bestär af Tolf personer, kan den ena gängen med 6 röster emot 6 en pluralitet af tre Ständ uppkomma; hwaremot i 3:ne andra olika fall, med samma eller lika rösttal, Twäune Ständ blifwa emot hwarandra, äfwensom detsamma inträffar i 2:ne händelser med 7 röster emot 5, och i en med 8 emot 4. I Utskott med Sexton Ledamöter inträffar detta olika förhällande ännu oftare.
Orsaken till dessa undantag var, att Stockholms-boerne säde: vi anse oss icke skyldige att med diligens, ångbåt eller hvilken lägenhet som helst mottaga koleran från Götheborg. Andra orters innebyggare yttrade detsamma, och fingo enahanda spärrningsrätt. Sedan dessa hämmande åtgärder voro vidtagna, hade man icke väl fått koleran hit, förrän man ropade, det man icke ville för brist på lifsmedels tillförsel svälta ihjäl, utan yrkade spärrningarnes uphäfvande. Pä det sättet gick det fram och tillbaka, änskönt författn:ns ordalydelse förblef oförändrad. Då koleran sista gången återkom, gick det ungefär på samma sätt. Den ena orten spärrade sig, och den andra icke. Den ena blef smittad ändock, och den andra slapp derifrån. Man tvistade om hvilkendera som hade rätt. På samma sätt kommer man ofelbart att framgent göra. Sådant sker af det enkla skäl, att en livar tänker: huru olydig jag än må vara mot gällande författmr, kan jag dock icke mista mer än lifvet. Men Konungen och Hans Rådgifvare äro icke så obevekliga som koleran. Följaktligen rädes jag mindre för dem, än för benne, som eljest blifver mig påförd. Följden varder, att hvar och en försvarar sig så godt lian kan. Egendoms-egaren hindrar alla att komma till sin gård, och ser skilda städer spärra sig, med ett ord: man sträfvar emot sa mycket man förmår. Man får att strida å ena sidan med dem, som vilja förvara sig mot sjukdomen, och å den andra mot dem som vilja färdas obehindradt fram och tillbaka. Detta är förhållandet inom landet. Hvad gemenskapen med utländningar angår, så befinna vi oss i beröring med t. ex. Engelsmän, sorn mera nitälska för frihandel och stor rörelse, än de frukta för koleran. Danmark har ej haft någon spärrning, och förskonades från kolera, ända till sistl. år; men blef då, med all sin liberalismus, hardt hemsökt. Vi hafva äfven stor beröring med den fria Riksstaden Liibeck, som förnämligast lefver af handel.
I sådant afseende och då under förhandlingarne härom vid förra riksdagen blifvit upplyst att af 1 skålpund alkohol kan erhållas omkring 7$ skålpund ättiksprit af 15 procents styrka, hvaraf skulle följa att, om tullen å ättika ansåges böra sättas lika med tullen å den qvantitet bränvin, som för dess tillverkning erfordrades, och om vidare antogcs att ättika, som vid begagnande i hushållningen vanligen holle högst 5 procents syrehalt, blefve införd i form af ättiksprit utaf förstnämnda styrka, tullen å 1 skålpund ättika borde bestämmas till af tullen å 1 skålpund alkohol; så enär, i öfverensstämmelse härmed, införselafgiften å ättika då bestämdes till 6 öre skålpundet, kunde visserligen en deruti mot den af Rikets Ständer stadgade förhöjning i tullen å bränvin och sprit svarande tillökning synas vara af behofvet påkallad, bland annat, äfven för att förhindra möjligen lönande tillverkning af bränvin genom omdistillering af ättika. I det hänseendet förekommer emellertid att icke mindre än 18-J skålpund ättika erfordras för att erhålla samma alkoholbalt som uti 1 kanna bränvin af 50 procents Bih. till It. St. Prot. 1862 1863. 5 Sami. 1 Afd. 18 Haft. 2 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 24. styrka, så, att-, enär en kanna ättika väger i medeltal 6j skålpund, nära 3 kannor ättika åtgå för åstadkommande af 1 kanna bränvin. Enligt erhållna upplysningar kan priset på 1 kanna utländsk ättika, oförtullad, beräknas till 80 öre, således för 3 kannor till 2 R:dr 40 öre, hvartill kommer nuvarande tull för dessa 3 kannor omkring 1 R:dr 10 öre, hvadan hela kostnaden för detta qvantum utgör 3 R:dr 50 öre.
Ilar genom, enligt föregående mom. fattadt, beslut, staden erhållit rättighet alt uti Läns-nämndens förhandlingar deltaga, ege den dertill tvänne Deputerade att utse. 3 morn. Stad, med mindre än 5,000 invånare, må endast en Deputerad til! Läns-nämndens sammanträde utse. 6 §. Läns-nämndens Ordförande vare Landshöfdingen. Förhindras han af sjukdom eller annat laga hinder, att Nämndens öfverläggningar bevista, ege han att ibland Nämndens Ledamöter Ordförande utse. 7 §• Läns-nämnden åligge: att öfver hvarje till den hänskjuten fråga beslut fatta. Ege Nämnden ock att uppgöra och fastställa stadganden och reglementariska föreskrifter, hvilka, i och för fattadt besluts bringande uti verkställighet, eiler i och för för länet] gemensamma företag eller Inrättning erfordras; att bestämma de bidrag, som i och för dessa af länets invånare skola utgå, samt grunderna för dessas fördelning. 8 §. Förslag, rörande någon Länets ekonomiska angelägenhet, ändrande, upphäfvande eller stadgande af någon för länet gällande ekonomisk författning, må äfven så välj af Landshöfdingen, som af någon Nämndens ledamot kunna väckas, dock ege icke samma Nämnd, uti hvilken frågan blifvit väckt, att [beslut öfver densamma fatta. 8 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, Jtä HO. 9 §• Oberoende utaf hvad i och för Läns-nämnds sammankallande uti denna författning finnes stadgadt, ege Landshöfding sädan nämnd kalla, för att öfver af honom uppgjordt förslag öfverlägga och besluta. Börande dock, om beslut af Nämnden skall kunna fattas, fullständig uppgift uti kallelsen meddelas, rörande den fräga, i och för hvilken Nämnden skall sammanträda. Sammanträdet må ej utsättas förr än 6 veckor efter kallelsens datum. 10 §■ Ingen fråga af annan än här ofvan föreskrifven art må under Nämndens öfverläggningar dragas. Sker annorlunda, gälle hvad uti 2 Art. 7 §. stadgas. 11 §• Äskas uti någon fråga votering, gälle hvad 2 Art. 8 g. säger. 12 §.
Jag måste beklaga, att Utsk:t |>å sådant sätt behandlat denna fråga, som också redan lära vara af de 3 andra Stånden afgjord, men öfver hvilken jag dock anser det vara R. o. Ad. värdigt att uttala sitt omdöme. Med motionen har ingalunda åsyftats att staten skulle inblanda sig i dessa sparbankers förvaltning, utan blott att några allmänna grunder blefve antagna, så att icke, såsom nu, det uppgjordes 24 olika reglementen, ett särskildt för hvarje län. Det hade ock varit skäl, att staten lemnat någon uppmärksamhet och uppmuntran åt dessa inrättningar, hvilka hafva till ändamål att befordra sparsamhet, så mycket större skäl, som vi i detta Iand beträdt och gått ganska långt på skuldsättningsbanan, och det då är desto angelägnare att taga vara på hvad man har. Erfarenheten visar också, att besparingar göras i samma mån, som tillfälle beredes att insätta och göra dem fruktbärande. Jag har efter landshöfdingarnes 5-års-herättelser gjort en beräkning öfver förhållandet, och det visar sig då, att i sparbankerna finnes ett samladt kapital af 29,330,000 rdr, hvilket ständigt ökas och alltså vid innevide års slut kan med säkerhet antagas uppgå till 30 millioner. I Malmöhus län, der det finnes 15 sparbanker, som äro ganska väl organiserade, är förhållandet mest tillfredsställande; der uppgår summan till 6,595,000 rdr, tillhörande 34,000 insättare. Deremot i de norra länen, dit dock genom den stora skogsafverkningen så mycket penningar influtit, har man icke gjort mycket för att befrämja sådana inrättningar. Hvad som nu här skulle behöfvas, vore egentligen några generella stadganden, isynnerhet i afseende å säkerheten, så att sparbankerna alltid komma att stå under garanti och tillsyn af tillräckligt antal respektabla personer i orterna, och så att de besparade medlens öfverskott blefve använda på ett med inrättningens ändamål öfverensstämmande sätt.
Inrättningar, om befordrande af, genom Banco-Lån; Motion, rem. till Bancooch Ekonomi-Utskotten, s. 1225. och Correctionshus, om inrättande af ett, i Hufvudstaden m. m. Kongl. Proposition, rem. till Statsoch Ekonomi-Utskotten. s. i353, 1354» 1355. Archivhusets, Bancopå- och nybyggnad, om, s. 741-744.' Kostnader dervid, s. 755 - 708. Arnell, Landshöfding, L., uppburit 5ooo R:d. till Spannmåls-inköp. s. 852-854- Arosenius, €., erhållit lån till inrättande af en Normal Klädes-Fabrik, s. 549~55i. Arrende - Spannemålens utgörande, om, af Kungsgårdar; Kongl. Proposition, rem. till Stats-Utskottet. s. 1128, 1133, ii34,u36. Articlar, att lån äfven må beviljas, å utifrån införskrifna, att här förädlas ; Motion, rem. till Banco-Utsk. s. i36o. Artilleriets och Ingenieurs-Corpsens Läroverks sammanslående, om;jMotion, rem. till Statsoch Ekonomi-Utsk. s. 1245. Arvidsson, Assessorn C. N., arfvode åt. s. 510. Arvika, om Stads-Privilegiers meddelande åt Köpingen; Motion, rem. till Ekonomi-Utsk. s. 1212. Assignationer, om betryggande af Bankens säkerhet, i afseende på de, som komma att utfärdas från Vestra och Södra Låne-Contoiren; Banco - Utskottets Memoidal, rem. till Lag-Utsk. s. 1245. Assignationer, om inlösen af Filial-Disconterne; Motion, rem. till Statsoch BancoUtsk. s. 1144» n48, 1153.
Underliga skepnader sväfvade för hennes inre syn under det hennes ögonlock voro tillslutna; gestalter af snö och is kommo henne nära och tycktes vilja omringa henne, men veko plötsligt undan och smälte för varma kärleksblickar; och solen sken fram i herrlighet, och lyckliga, ljufva känslor blomstrade upp i hennes själ. Under sådana insomnade hon. Då framställde sig en ny tafla. Hon var åter i Heimdalen, hon stod vid elfvens strand och såg med en slags fruktande undran mot den andra stranden, ty der, mellan de mörka granarne, skymtade fram något hvitt, dimmigt, men som blef allt tydligare, och när det kom fram till elfbredden, såg Susanna att det var ett barn, och hon kände igen sin lilla Hulda, Men hon var blek, som döden, och tårar rullade ned för hennes snöhvita kinder, under det hon sträckte sina små armar mot Susanna och ropade hennes namn. Susanna ville störta sig i böljorna, som skiljde dem åt, men hon kunde icke; hon kände sig fängslad af en osynlig makt. Under det hon vred sig med outsägligt qval för att befria sig, märkte hon att det var Harald, som så fängslade henne och han såg så kall, så sträng ut, och Susanna kände på en gång kärlek och hat för honom! Åter ropade ångestfullt den späda barnrösten, och Susanna såg nu den lilla systern sjunka ned på stenarne vid stranden och de hvita vågorna slå öfver henne. – Med en känsla af vild förtviflan vaknade nu Susanna ur sömnen och sprang upp. Kallsvett stod på hennes panna, och hon såg sig förvirrad omkring. Dyster hvälfde sig grottan öfver henne, och elden derutanför kastade röda, irrande sken på dess fantastiskt prydda väggar. Susanna gick sakta ur grottan: hon ville se himmelen, stjernorna; hon behöfde andas den fria, friska luften för att befria sig från drömmens qvalm. Men inga stjernor sågo strålande ned på henne, ty himlen var skymd af ett grått skytak, och det bleka månskenet, som trängde genom detta, kastade en sorglig dager öfver den döda nejden med sina dystra och fula gestalter. Elden hade brunnit ned och blossade liksom sömnigt, då och då upp, med röda flammor.
Maj:ts bemälde Befallningshafvande, till följd af högstberörde Nådiga föreskrift, insände handlingar, jemte eget underdånigt yt - 368 Exp. XJtsk. Förslag till und. Slcrifv. N:o 154< trande, angående det nuvarande Lazarettets otjenlighet för ändamålet, som äfven det underdåniga Utlåtande, hvilket, af E. K, Majrts Seraphimer-OrdensGille, i afseende på de sålunda utredda förhållanden, är vordet afgifvet. Efter erhållen del af alla förenämnde handlingar, hafva R. St detta mål till pröfning förehaft; och som upplyst blifvit, icke allenast att nuvarande Lazarettet i Eskilstuna har en otjenlig local samt otillräcklig och oduglig byggnad, utan ock att, vid denna Inrättnings af nödvändigheten föreskrifna flyttning, för det Lazarettsoch Curlius, som då kommer att uppföras, icke finnes en mera passande plats, än den, som på Eskilstuna Kungsladugårds egor blifvit dertill föreslagen, hafva R. St. alltså godtfunnit, för deras del, besluta, att, så snart nuvarande arrende af Eskilstuna Kungsladugård upphört, derest ej annorlunda med arrende-innehafvaren öfverenskommas kan, Ett Tunnland jord af dess egor må till byggnadsplats för Österoch Yester-Rekarnés Häraders Lazarettsoch Curhus-Inrättning och så länge den till detta ändamål disponeras, utan ersättning derföre till Staten, varda upplåten; hvarjemte R. St. trott sig böra i underdånighet hemställa, atL, innan nytt arrende om Kungsladugårdens återstående egor varder afslutadt, vederbörande matte i Nåder anbefallas föranstalta, det så väl denna som andra till serskilda föremål upplåtna delar af Kungsladugården blifva, hvar för sig, noga utstakade och beskrifne. Hvilket R. St., i anledning - Exp. Utsi. Förslag till und. Slcrifv. N-.o 154, 15$. 369 ledning af E. K.
Men då o c h då k o m ett gladt litet skratt, s o m verkade riktigt befriande, o c h när vi m e d flit gingo så tätt förbi verandorna vi kunde, hörde vi här o c h där unga flickor småkvittra på ett riktigt trefligt flickmaner. Leysin ligger 1,450 meter högt i barrskog o c h är skyddadt m o t nordan af bergen, som b a k o m dess rygg vrida i h o p sig till ett par riktiga k r u m h o r n: Framför byn, s o m ligger s o m i ett stort dike nedanför sanatoriet, drar luften öfver stora vidder o c h hämtar friskhet från den ena mera storartade alpkedjan än den andra. De franska läkarne föredraga Leysin framför Davos, därför att luften där lär vara torrare, dimman mindre ofta visibel, o c h att solen tidigare där visar sig. Äfven blåser där mindre, påstod sekreteraren. (Det andra är bevisadt m e d siffror). Vi drucko kaffe i Sanatoriet, det bästa kaffe jag druckit i Schweiz, o c h gingo sedan igenom byggningen från golf till tak m e d sekreteraren till ciceron. H a n var riktigt en hygglig karl o c h gaf gärna alla möjliga upplysningar — fast n o g såg han litet ohälsosam ut; hvilket också inte är att undra på, när han jämnt är instängd m e d de sjuka. I Caux hade vi träffat en rumänisk dam, s o m var alldeles entusiastisk för Leysin, därför att hennes bästa väns lifdömda son där blifvit så frisk, att han kunnat gifta sig. M e n för att ett så utsökt resultat s o m giftermål ska kunna uppnås, så gäller det att söka hot i tid o c h att ge sig tid. Den unge botade mannen hade tillika m e d sin m o r bott i Leysin i tre år, han. I tid, i tidl Ingenting är viktigare än att söka b o t i tid. » Sök hjälp i tid, o c h siffran af från lungsot botade skall stiga i en förvånande grad. » Det är inte jag, s o m säger de orden, utan en läkare här, s o m gifvit sitt lif åt lungsotens bekämpande.
Med nagra Nej och Votering Herb Grefwen. och LandtNarffalken hemställde in mvida Ridderstapet och Adeln, om det ej wille förena sig om att tillsatta ett nytt Utstött, skulle wi ta bifalla Hans Excellens Herr Grefwe Kuutkw sörsta g att fragan till Allmänna Besvärs» och OeconomieUrstottet singe remitteras. Ropades Nej och Ig. Arv förklarade sig tycka att dessa beg» ge propositioner, antingen ett nytt eller ett gammalt Utskott, aldeles more det rätta, sedan votering blifwit begärd. Harwid ropades Ja och Rej, och mycken oro iippkom, hwarunder åtskilliga hördes yrka proposition pä Grefwe la Laräies förslag. Grefwe Norner, hemställde om ej Meningarna sa kUnde sörenas, att mälet remitterades till ett af begge, Lonsiitutionsoch OeconomieUlstott samman, satt Ui stolt. Ropades Nej och ett eller amal Ja. 44» Den 7 November:. Herr Ltjernelä, Lamuel, trodde atk det ej kunde ventileras, om någon annan proposition än Len som af Herr Grefwen och LandtMarstalken redan blifwit framställd. Friherre Uannerkmmi. Dä Ridderskap^ och Adelns tankar gro delade, och ä den ena sidan begäres ett nytt Utstött, ä den andra ärer förestås remisi till flera Utskott, lärer voterings propositionen, som mätte wara stålh endast pst twenne alternativ, ej kunna bliswa annan an den: att om Ja winner, tillsättes ett nytt Utstött: winner Nej, sä tageS i öfwerwägande till hwilket af de redan fatta U: stolt mälet bör remitteras. Ropades Nej och Ja, samt uppstod för en stund något buller. Herr krmtxtckölä, kaul. Under den nu förelupna öfwerlaggningen har egenteligen frägan warit derom, till hwilket Riksens Högloft.
Med frivillighetens glada ande och i förtröstan till Gud begynte de sin färd, på hvilken många välönskningar från vänner i fosterlandet åtfölja dem. Skulle man än kunna hoppas, att kriget därnere ej skall bli af allt för lång varaktighet, torde dock krigets följder fordra uthållig och uppoffrande tjänst och de erfarenheter, som de unga svenskorna därunder komma att göra, bli till oberäkneligt gagn icke blott för dem själfva, utan för Röda korsets sjuksköterskor i allmänhet. Utom de båda ofvannämnda sjuksköterskorna från Röda korset, har några dagar före dem ännu en svenska, fröken Klara Smitt, afrest till krigsskådeplatsen för att ägna sin tjänst åt de sårade. Bland förkämparne för den svenska kvinnorörelsen har hon intagit en ganska framskjuten plats och utgifvit det bekanta arbetet » Kvinnans ställning i samhället. » Född i Stockholm 1863 och enda dottern i ett förmöget hem, erhöll hon en synnerligt god uppfostran samt drefs sedermera af sin lust för vetande att ytterligare utvidga detta. Sålunda kastade hon sig med ungdomlig ifver på den medicinska vetenskapen, idkade vid Karolinska institutet och Serafimerlasarettet studier i anatomi och fysiologi samt aflade fältskärsexamen med utmärkt beröm. Kort därefter begaf hon sig till Zürich och ägnade sig där under två år åt universitetsstudier. Därifrån begaf hon sig till Berlin för att under en berömd läkare studera nä- ringshygien och bakteriologi och vidare till Dresden, där hon vid den äfven hos oss bekante doktor Lahmanns anstalt tog del af hans fysiatriska behandlingsmetod, med särskildt afscende vid hans dietiska anordningar. Från Dresden styrde den kunskapstörstande kvinnan kosan till Leipzig, där hon ägnade sig åt studiet af kvinnosjukdomar och deras behandling med massage och hydroterapi, och därifrån till Wien, där hon först var elev och sedan assistent vid professor Winternitz ' hydroterapeutiska institut. Slutligen besökte hon ock pastor Kneipp i Wörishofen för att skaffa sig insikt i hans vattenbehandling. Efter dessa trägna studier företog fröken Smitt en längre rekreationsresa öfver Wien, Budapest och Abbazia vid Medelhafvet och vidare till Venedig och Milano samt öfver Zürich till Paris.
— 143 — Transport: Donationsmedel Leverering till Ottenby stuteri Dito » Strömsholms dito Dito » Flyinge dito Räntemedel Inköp af 2:ne hingstar till Ottenby stuteri Diverse utgifter Balans till år 1862: Kontant behållning Utlänta medel Fordringar b) Eactru unslaget. Debet. Uppbörd: Statsanslag. Räntemedel. Kredit. Utgifter: Reseoch traktamentskostnader Vexelkostnader, kurtage, kommissionsarfvode m. m. Inköp af en hingst och 3:ne ston i Wien Transportkostnader m. m. för nämnde 4 hästar Inköp af hingsten »Winton« i England 19,449: 93. Dito af ett sto i dito 687: 49. Balans lill år 1862: Utaf det vid 1859—1860 årens riksdag beviljade extra statsanslag till inköp af utländska racehingstar, hvilket anslag, utgörande 50,000 R:dr, genom förräntande ökats — 144 — till 51,232 R:dr 86 öre, hade auder revisionsåret blifvit använde 38,449 R:dr 78 öre, hvarför inköptes 7 stycken racehästar, deraf 1 hingst och 1 stoföl af Engelsk fullblodsrace samt 2 hingstar och 3 ungston af Arabisk race. — Af dessa hästar insattes den Engelska fullblodshingsten vid Flyinge, det Engelska fölet vid Ottenby samt de 5 Arabiska hästarue vid Strömsholms stuteri-inrättning. Vid anställda mönstringar med sqvadronsoch kompani-hingstarne vid det indelta kavalleriet samt Westgöta och Andra Lifgrenadier-iegementena, hade 3 hingstar blifvit för ålder kasserade och 3 nya i stället antagne. Antalet af dessa hingstar utgjorde under revisionsåret 65 stycken.
;6. 89. >77- >78- Asgängn?. 4;, 126 IZl Se Tienstchions - Stad g a, Gästgifware Ordliing, S täng se lsti-ld ig hc t, Fangföring. Ordning, wid Riksdagens början. 8. OxenHj erils, Grefwe ^sson Ontiat. ;6. 42. 726. V. r.-> l k> i t r. K i, Friherre 4äsm. 40. 62. 468. 485. Dess vicismen, ang:de. 702. 714. rsrsriverotk' -Vko, std, Herr Lsrl Gustsf. 1074. kiper, Herr Oart Oiric. 221. g2g. 482. von k lvm Krén, Herr c-u! kreririo. 19. Po lett er Rik Sgälds-c anio irsis, Hemliga Utstottcls Beiänkande. 1216. Vemiisrion. izoi. fSxj. »Z!s> Se Dep utsila ner, LxirsKs ?rotocolli x>ch L Kongl. MastlsNädiga I'ropulirio". 27. Lag-UtstottetS Bctän-. lande. 26 l. Dess KmrEr reotacolii. 264. Kongl. Mar':tS NZdiga fkrklarandev : anledning af Lag-Uts fsvliets Betänkande. 26;. Vi-nrHano». Se 0 - x>»k-, I io »cr , L X r rs Ä s ? r 0 r 0 co 11 l och Lxxeclirioncr. krinr^eng^öiä, Herr Lsrl. zy 4Z. 82. 87. IZZ. isZ. l6o 205. Z42. rlorac aller, Riddcrssaveks och Adelns.