Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Richard Anderssons Musik-Skola öppnas åter den 18 sept. Undervisning meddelas uti pianospelning, harmonilära och kontrapunkt. Förfrågningar sept., 5 — 6 muntliga e. m. och den » Herr G. T. Ljunggren, Stockholm. H a r haft nöjet mottaga rekvirerade D. Konungens och Drottningens porträtter, och uppfyller jag g ä r n a Eder önskan att vitsorda, det desamma UPPFYLLA ALLA BILLIGA FORDRINGAR BETRÄFFANDE SÅVÄL l i k h e t SOM u t f ö - r a n d e. Likvid 8 kr. pr post. Högaktningsfullt Arbetsplan och honorar oförändrade. anmälningar emottagas: skriftliga till den 15 Öfverste o. Chef för K. Helsinge Regemente. » 15, 16 och 17 samma månad kl. 1 2 — 2 midd., Ordinarie Förutvarande mottagning^dagar elever, som onsdagar önska Båda porträtten tillsammans kosta: I extra fina, 2 tum breda, i svart och guld ornerade ramar med Kongl. kronor i guld kr. S: — I ramar af samma slag, men utan kronor » 6: — All försändning sker mot efterkraf eller förskottslikvid. Order ställas till och lördagar kl. fortsätta, anmodas ånyo aumäla sig. Stockholm, Brunnsgatan 28, 2 tr. (G. 21G80) [LMBS] Uti en utländsk familj i Stockholm holm för studiers idkande. Förutom daglig öfn. i fransk o. engelsk konversation kan äfven grundlig undervisn. erhållas i dessa språk samt i tyska, spanska, stenograf! och handarbeten. Referenser och vidare upplysningar lemnas af fru Marianne Johns, född S u g n e t, 8 B Karduansmakaregatan, 2 tr. [2110] Onst. Th. [2364] Knypplade Altarduksspetsar Xju.th.er-rin.gen. Husmödrar!! En värdefull och sinnrik present är den naturtrogna efterbildningen af det berömda konstverket, som finnes uti silfver och guld från 5 till 34 kronor. Närmare beskrifning och priskurant gratis.
Stam-soldater. co 3 B B B Bevärings-soldater. 1 co So B En o_ Bi so • nT TE co c B B SO På bataljon. co c B g P 3 cr p o’ p Summa. Vermland, Nerike, Vestmanland och Dalarne Inberäknadt det af arméen exercerade beväringsmanskap, tillhörande flottans nuvarande områden. 2) Utgör i af den i föregående kolumn upptagna styrkan. 3) Nemligen 2:a—6:e årsklasserna; (den l:a klassen anses såsom rekrytklass). 4) Stam-soldaternas styrka upptagen i enlighet med bil. P. 5) Som medeltjenstetiden vid indelda infanteriet är 20 år, utgöra vakanser och årsrekryter tillsammans 5 °/0 af styrkan. Sjuke på roten eller sådane, som icke kunna inställa sig vid en samling, uppgå väl till samma procent, men då äf ven afräknas alla, som i anseende till ålder eller helsa äro mindre krigsduglige, ehuru de kunna vara lämplige för tjenstgöring i depöterna, torde, hvad den indelda stammen beträffar, ett afdrag på det hola af 10 °/0 icke vara för stort. På den värfvade stammen kan, i anseende till den vanligen större sjukligheten inom garnisonerad trupp, och det af en hastigare omsättning betingade större rekrytantalet, samma beräkning tillämpas. Den afgång, som under 6 år inträffar bland bevärings-soldaterna, tillika med sjukdomsförfall vid samlingen, kan icke uppgå till högt belopp, men då vid ett oförberedt och hastigt uppbåd det är antagligt, att åtskillige af de äldre klasserna icke lika hastigt som stammen kunna indragas till bataljonerna, ehuru de något senare kunna inställa sig, har 10 °/0 afdrag blifvit gjordt äfven på bevärings-soldaternas antal, helst det för ändamålet med tabellen är riktigare att beräkna tillgången på manskap något för låg, än för hög. 120 Bil. Å. Beräkning förslagsvis öfver infanteriets sammansättning och styrka |iå krigsfot. A. 50 bataljoner af 800 man i fält och 25 bataljoner, utgörande depot och reserv. a) 50 bataljoner i fält.
Det är visserligen glädjande att se att mycket blifvit i detta afsrde uträttadt sedan 10 år tillbaka; men mycket återstår ännu att i den vägen göra. Under sådane förhållanden, då Staten har att välja emellan att rigta sin verksamhet på förbättrandet af qvinnans ställning och att frälsa dom, som Deri 25 Juli e. m. redan äro fallne, tror jag att det åtminstone från Statens synpunkt är vigtigare, att man vårdar sig om dem, som vilja föra en hedrande och oförvitlig vandel, och öfverlernnar omsorgen om dem, som äro fallne och beträdt lastens bana, åt den enskilda menniskokärleken och det kristliga deltagandet. Ty så länge, såsom jag förut nämnt, icke från det allmännas sida allt blifvit gjordt, som kan göras, för att från ett 6å olyckligt öde rädda dem, hvilka allvarligen bemöda sig att emotstå frestelserna, så länge skulle inrättandet af en statsinstitution, afsedd uteslutande till fallna qvinnors omvårdnad, vara mindre ändamålsenligt. Då jag för min del anser en inrättning, sådan som den ifrågav:de, vara af helt enskild natur, och böra uteslutande bero af enskild välgörenhet, samt då Statens tillgångar dessutom äro på allt sätt tagne i anspråk till andra vida vigtigare anslag, får jag anhålla om bifall till Utsk:ts förslag. Hr Carlheim-Gyllenskjöld: Till hvad jag nyss yttrade anser jag mig böra tillägga att någon förändring i afs:de på sättet för detta Magdalena-hems inrättande icke inträffat sedan motionen väcktes. Jag vill ej längre uppehålla tiden, utan anhåller fortfarande om bifall till motionen. Gr. Anckarsvärd, Carl Henrik: Då jag af de skäl, Hr Gyllenskjöld anfört för inrättande af ett Magdalena-hem, finner mig helt och hållet öfvertygad om behofvet och ändamålsenligheten af att bifalla den ifrågav:de motionen, hur jag ansett mig icke böra återhålla min åsigt i detta hänseende.
Jemte förmälan att den äldre af de två för uppassningen vid Riks-Arkivet anställ de vid Riks^ ^aktoästare, hvilken det särskildt åligger att, jemte den yttre renhållningen, ombesörja arkivet aneldning och städning i arkivrummen, efter Riks-Arkivets förflyttning till dess nya hus itällde Vakt• detta åliggande får vidkännas en icke obetydlig tillökning till följd såväl af den vida större mästare. areal, den nya lokalen omfattar, som deraf att denna medgifver, — hvad redan länge visat sig vara behöfligt, — upplåtandet af flera rum än hittills ej mindre för det dagliga arbetet af Arkivets tjenstemän, än för forskare, som för undersökningar i akterna sig i Arkivet infinna, har Riks-Arkivarien, uti skrifvelse den 29 sistlidne Juli, gjort framställning derom, att för ifrågavarande Vaktmästare, hvilken, utom förmån af bostad i RiksArkivets hus, såsom aflöning på stat åtnjuter 450 R:dr, måtte beredas någon tillökning i lönen, den Riks-Arkivarien föreslår till 150 Riksdaler, hvarigenom hans penningeaflöning komme att uppbringas till 600 Riksdaler, eller till samma belopp som äldre Vaktmästare vid flera andra embetsverk åtnjuta, äfven då de inom verkets hus innehafva fri bostad. Med tillstyrkande af nådigt bifall till denna Riks-Arkivariens framställning, hemställer jag i underdånighet, det Eders Kongl. Maj:t ville föreslå Rikets Ständer att öka det för ifrågavarande Vaktmästare å Riks-Arkivets stat uppförda löneanslag från 450 till 600 Riksdaler, eller med 150 Riksdaler årligen. 3:o. Tillökning i Hos Eders Kongl. Maj:t har t. f. Kongl.
Å nyo föredrogs Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den i5 sistlidne Maji under N:o 29 afgifne, och den 29 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 3 förut meddelte Betänkande, angående väckt fråga örn bestämman27 H. 5 66 Den 4 Juni i f. m. de af rättigheten till uppliemtning å stränderna af Hafstång. Herr Ribbing, Arvid: Jag instämmer i den reservation Herr Berg von Linde afgifvit, emot Utskottens ifrågavarande Utlåtande. Jag tror, att en skrifvelse till Kongl. Maj:t, som hade tilländamål, att begära undersökning om ett förhållande, hvarom någon tvist icke uppstått, endast skulle leda till väckande af Rättegångar. Jag anser mig derjemte vara skyldig meddela den upplysning, att under de år jag nyligen var förordnad att förvalta LagmansEmbetet i Halland, angingo ganska få eller nästan inga tvister, af dem som voro anhängige viclLagmansRätten, oloflig tångtägt. Då det således torde äfven häraf visa sig, att behof vet af en undersökning icke äger rum, tillstyrker jag afslag å Utlåtandet. Friherre Wrangel, Henning: Då vid den undersökning eller det sträfvande till frivilliga öfverenskommelser, som Utskotten föreslagit, säkerligen ingen strandägare lärer frångå sin rätt, och åtgärden således blefve utan allt ändamål, tillstyrker jag, att Ridderskapet och Adeln må förblifva vid dess förra beslut, hvarigenom Utskottens första Betänkande bifölls, och således afslå Utskottens nu gjorda tillägg. Af Utlåtandet ser jag, att Herr Biskopen af Wingård (såsom stöd för den sattsen, att rättighet till tångtägt skulle Den 4 J« n i i f. m. 67 Vara gemensam för alla utan afseende på ägande rätten till strandén,) åberopat, att gamla vägar voro för detta ändamål anlagde. Jag får förklara, att jag icke erfarit, att så förhållit sig.
Jag måste tillstå att jag respekterar denna känsla i allmänhet och då vi dessutom i dag med en tillfredsställelse, blandad med någon förundran, hört en af Regeringens ledamöter här förklara, att Regeringen önskade återtaga ett förslag, hvilket den i åratal ifrat för, emedan den nu omsider kommit underfund med, att det strider mot nationens känslor, hemställer jag, om vi i sådant fall kunna göra mindre än att samma aktning för allmänna känslor äfven förmå oss afböja ett förslag, som väl må paradera med den glans, som de vackra orden tolerans och religionsfrihet skänka, men som i sig sjelft under närv:de omständigheter möjligen kunna innebära en djupare beräkning. Jag bar äfven på den grund velat yrka afslag åt §:n derföre att i det land, der striden mellan katholicism och reformerta bekännelsen varit häftigast och mest ihållande och der äfven omsider motståndet mot religionsfrihet för katboliker måste gifva vika, der har man funnit att orsaken till en sådan eftergift icke varit instämmandet i det vackra talet om nödvändighet af att vara tolerant och erkänna religionsfriheten, utan orsaken dertill har varit tvingande politiska skäl, nemi. att StorBritannien hade en befolkning af 7 oller 8 millioner katholiker bland sig. Man kan vara öfvertygad om, att åtminstone den uplystare delen af Englands befolkning hyser den opinionen, att de aldrig skulle medgifvit en så beskaffad modifikation i sina lagar, om det icke måst ske till följd af dessa politiska skäl.
Fayence; se Porcellaine. Felb; se Väfnader, Filtar; se Väfnader. Qvantitet för tullberäkningen. lnfiirselstull. Banko. R:dr sk. r:st Fisk: Gräsidor ejler Sey 1 lisp. 10 Lax och Al . 1 lisp. 1 12 Långor och Torsk med derunder inbegripne Rotscher, samt Klipp-, Stockoch Platteller Bredlisk 1 lisp. 16 andra slag 1 lisp. 20 Fiskskinn, beredda i skalp. 4 Fjäder, spritad 1 lisp. 2 Fjädrar, ej specificerade, förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. Flaskfoder, förtullas lika med Trädvaror, mer eller mindre arbetade, ej specificerade. Anm. Flaskorna med deras innehåll förtullas särskildt. Flintor, huggna, utom af Agat 1 skalp. 1 Flyttsaker, bestående af gamla och brukade husgerådseller andra lösöre-persedlar (hvilkas införsel, äfven så- som nya, ej genom denna taxa är i allmänhet medFiltrerstenar; se Sten. Fiskben; se Ben. Fjedrar, ur-; se delar af Ur, ej specificerade. Flaggduk; se Väfnader, ylle-. Flanell; se Väfnader, ylle-. Bih. till R. St:s Prat„ 1850 & 1851. Flor; se Väfnader. Flollholtz; se Korkbark. Flugor, spanska, hänföras under Apotheksvaror. Flädersaft, hänföres under Apotheksvaror. Flätor till hattar; se Hattllätor. 5 Sami. 1 Afd. 6 Haft. 2 10 Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. JBa nko. 11: dr sk. rist Flytt säker: gifven tullfritt eller emot tull af högst 10 procent af värdet), när de vid införseln, på särskild anmälan hos General-Tullstyrelsen, pröfvas icke öfverstiga egarens hellof 100 Rdr v. 10 (Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor).
inte tagit upp tre hundra francs för din sålda tafla. BERTHA. Alltså stoppat i fickan åtta! Så har du deröfver må hon och råda". Står det i vår lag! AXEL. "Hvad qvinnan genom eget arbete förvärfvar, Det var ingen paradox alltså? Ingen monomani! BERTHA. Nej det måtte inte ha varit det! AXEL. ditt, och har rådt öfver mitt på ett oförsvarligt att du borde ha talat om för mig att du sålt. BERTHA. Nå, vi ska inte vara småaktiga, du råder öfver sätt. Tycker du inte ändå kamrater emellan Det angick dig inte. AXEL. att jag lägger in ansökan om skilsmessa. Det angick mig inte! Nå då återstår bara TREDJE AKTEN BERTHA. skammen som en frånskild hustru! Tror du jag låter köra bort mig ur mitt hem, som en piga, den man skickar bort med sin koffert! AXEL. Skilsmessa! Tror du att jag tänker gå med om jag ville, men jag skall gå humant till väga och yrka skilsmessa på grund af oenighet! BERTHA. Jag skulle kunna låta kasta ut dig på gatan, Du som talar så, du har aldrig älskat mig! AXEL. din hand? Svara mig: hvarför tror du jag tiggde om BERTHA. Derför att du ville att jag skulle älska dig. AXEL. skulle kunna anklaga dig för förfalskning, ty du loppen. O heliga, okränkbara, vördade fånighet! Jag har gjort skuld hos Willmer och påfört mig be BERTHA. Ah, det lilla krypet har varit framme. AXEL. talt honom trehundrafemtio francs som du var skyldig honom. Men vi ska inte vara småaktiga i penningsakerna. Vi ha värre affärer ändå att uppgöra. Jag skildes nyss från honom efter att ha be KAMRATERNA Du har låtit denna slyngel delvis betala mitt husseende. Hvad har du gjort med pengarne? BERTHA. håll, och derigenom har du totalt förstört mitt an Det är lögn allt hvad du säger! AXEL. Du har förstört dem på fester? BERTHA. hvad det är, slösare!
PROTOCOLL, HÅLLNA BOS HÖGLOELIGE ®®m arnim» VID iTrtfltintrt Hibiwflen i jitodiljolm ÅKESI 1856-185}. Attantie Häftet. Plenum kl. 10 f. m. Just. pleniprot. för d. 22 sistl. Juni. Företog H. R. o. Ad. val af en Revisor efter Frih. Ronde, Carl Jedvard, för att å R. o. Ad:s vägnar deltaga uti innev:de års Revision af Stats-, Bankooch Riksgäldsverkens tillstånd, styrelse och förvaltning; och befanns, efter valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedd: Gr. af Ugglas, Carl Fredric Ludvig, Öfverste R. S. 0. Hr Stjernsvärd, Gust. Mauritz: Den 4 sistl. April afslog R o. Ad. Allm. Besv.- och Ekon.Utskis Utlåt. N:o 67, som innehåller att KrigsHofR.n skall indragäs, och i stället beslöt R. o. Ad. en underd. skrifvelse till K. M. af innehåll: »att då den nuvar:de organisationen af KrigsHofR:n, såsom bestående af allenast en ständig lagfaren ledamot samt för öfrigt af till tjenstgöring derstädes på obestämd tid kommenderade militäre ledamöter äfven sådane, som icke äro på stat i Rikets tjenst anställde, icke kan anses innebära tillräckliga garantier hvarken för den, serdeles hos en ÖfverRätt erforderliga insigt, som utgör vilkoret för en mångsidigare pröfning af förekommande ärenden eller för den fullkomligt sjelfständiga ställning, som förvissar om det hos domaremaktens innehafvare nödvändiga oberoende, K. M. täcktes låta utarbeta och för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga förslag till en ändamålsenlig organisation af nämnde domstol.»
Vid föredragning af Högloflige Ridderskapets och Adelns Protocolls-Uldrag för den i3 Augusti, med inbjudning till Med-Stånden att förena sitr uti det af Ridderskapet och Adeln, i anledning af I;sta punkten uti Stats-Utskottets Utlåtande N:o So, beslutade bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga förslag, om upphörande af de så kallade sporllårne inom Kongl. Maj:ts Carrcellie och motsvarande belopps utgående till Kronan ■såsom Charla-Sigillata, med den jemkning, att Chartås-Sigillatae-afgiflen för Fullmagler å Consistoriela Pastorat icke förhöjes med mera än det belopp, hvarmed Cancellie-Gebuhren för dessa Fullmagtermå utgöras, fann BondeStåndet, som i hufvudsöken stannat i enahanda beslut, som Ridderskapet och Adeln, den nu ifrågakomna inbjudningen icke föranleda Aili någon åtgärd, Den 21 Augusti i83|. Från Höglofl, Ridderskapet och Ådee». S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Vtskottet: 1:0 Herr von Hohenhausens, Michael Silvius, den 6 dennes f. mv på bordel lagde motion, om förbud emot försäljning af utländske lottsedlar, tillika med de i anledning deraf afgifne yttranden; fii/i, lill Jl. IS Fröt. Vtdr, d. 21 Aug. iS3/f. 2:0 Herr Silfverhjelm*, Carl Adam} motion om : bränvinsbränniffigens inställande lian den 1 instundande Oetober till årets slut, jemte de i anledning deraf afgifne yttranden. S, 1).
Dessutom blefve äfven ett tredje alternatif, enligt min tänka verkställbart, nemligen: att inrätta den nya hamnanläggningen på adier, då i en slik artad cote junctur, inflyttande speculanter blefvo säkre actielagare och rike utlänningar ditlockades genom gynsamma privilegiera utfärdande; hvilket troligen likaledes skulle hafva det Riksgagneligaste inflytande på vår financiella ställning. Wkby stad som enligt urårldriga privilegier, uppbär alla Hamnoch Bropenningar på hela Gottland, kunde då bibehållas vid den andel deraf de i sista åren erhållit, då till norin toges ett medium af sist förflutna 5 årens intrader; men öfverskottet, äfven gom olla för nya Hamnen ingående medel ensamt tillfalla Acikägarue i sistnämnde fallet, elier i föregående 5x0 Den 3 Miirtiit alternativet till delnings emellan Kronan och .Wisby. Skulle åter ej piöfvas för ändamålet lämpligt att bevilja Wisby denna dess förut ägda rättighet, återstår för mig på Vestra kusten ingen annan fri Nederlagshamn att föreslå ån Klintå, aflägsen från Wisby tre åttondedels mil, hvilken för 4o år tillbaka då redan ansågs tjenlig till Köping. Ehuru försedd med en mera Öppen redd, har den dock pålitlig ankarsättning för ganska djupgående fartyg, fastän vid häftiga vindstötar och Vestliga stormar, i Hamnens nu befintliga skick undeikastad mycken tidsutdrägt vid lossoch lastningar; ett hinder som likväl till en stor del afhjelptes om dess nu existerande 2Öoo fots långa brygga, ån ytterligare behörigen förlängdes och iståndsåttes. För öfrigt år denna af alla Gottlands Landtharnnar bäst bebygd; liar ett eget Skeppshvarf, samt kunde med föga, ändamålet motsvarande, kost_ nåd, till Nederlagshamn apleras. Beträffande
Oaktadt jag har de bästa kokböcker, s o m hittills utgifvits, ha mången gång Iduns » matsedel » och små uppsatser i ämnet gif vit mig nya goda idéer. Ej minst uppsatsen » Något o m sopp o r », af signaturen W. E., är beaktansvärd, o c h kunna jag o c h mina väninnor icke nog tacka för tillkomsten af denna lilla uppsats. Idéen, eller att koka soppa på ben, är visserligen icke n y för mig o c h kanhända inte för många andra heller, m e n jag vill likväl varmt rekommendera den. Ingen h u s m o d e r, s o m nota b e n e satt sig in i en matmoders göra, kan annat än erkänna sanningen häraf eller att köttsoppor tillagade på s. k. köttben — ej pundvis — bli en både god närande o c h billig spis, s o m jag tror herrarne m e d få undantag tycka o m. Ja, jag har t. o. m. flere gånger fått beröm af min man och äfven af hans bekanta för den s. k. efterbuljongen, s o m fås vid förnyad kokning på köttben. Att W. E:s lilla uppsats icke var i smaken för de » unga » fruar s o m snart sagdt bannlysa alla slags soppor och i stället » tycka o m en half ö l », o c h allra minst för » en ohjälplig g o u r m a n d », är själfklart. Men för husmödrar, som icke sky besvär för ett billigt hushåll o c h icke få / m s M &amp; v i n k a r af sina män, äro W. E:s o c h liknande uppsatser af ofantligt värde. Fru W —, gammal prenumerant. numatt taga en f ö r unga vändning. Bolagets styrelse har nämligen f ö r - klarat för och sig betraktar inom den kvinnorna ganska de kämpande ödesdiger sin del anse strejken alla de strejkande, afslutad hvilka utfästa tiden återgingo till såsom skilda från bolagets tjänst.
Att den kan ske, det hoppas jag; men jag tror icke, att, då man har anledn. att vänta en sådan, man bör gå den i förväg med ett beslut, af hvilket beslut, i fall man antager det, man blott skall vinna obetydligt i effecten, emot de högst betydliga kostnader, som deraf blifva en följd. Under alla dessa riksdagar, som jag haft tillfälle att öfvervara, har jag hört allmänna tonen i orterna af dem som icke varit riksdagsmän, men väl fått sin del uttaxerad af skatterna, och deraf inhemtat, att man är missnöjd med dessa riksdagar. Jag kan icke inse, alt genom en förminskning i tidslängderna, eller intervallerna mellan riksdagarna, man derigenom skulle få fram den frukt sorn man söker, tvertom, man får endast det man icke söker, utgifterna. Man säger, att ju oftare man träffas, desto lättare har man att förlikas. Ja väl! om man utgår ifrån samma åsigter; men gör man icke det, huru blir det dä möjligt? Man säger, att stadga i författningsväsendet skall vinnas, genom det att Ständerne äro oftare tillsammans. Kan detta vara allvar? Låt oss taga ett exempel: hvarje riksdag en ny bränvinsförordning! är det stadga? Den som kastar sig in på denna industrigren måste göra nya apparater vid hvarje riksdags slut, om han skall följa med sin tid. Kallas detta stadga? Jag kan icke inse, alt den stora förändring, som man synes önska, skall kunna till vägabringas genom kortare intervaller mellan riksdagarne. Ej eller befordras eller fortskyndas deraf en representationsförändring. För att uppnå det mål man eftersträfva!', måste man förutsätta en sammanjemkning af dé olika äsigterne och rättigheterna; denna måste först ske, och det beror på en fast vilja hos dem som skola göra dessa medgifvanden, och alldeles icke på längre eller kortare intervaller mellan riksdagarne. Harmonien mellan styrelse och folk skulle väckas om det behöfdes, det är sant; men jag finner icke densamma vara störd, tvertom, jag finner den vara god. Som inga skäl blifvit anförda, som öfverv.äga dem som emot förslaget blifvit framställda, afstyrker jag detsammas antagande. 2 H. 49 386 Den 21 September e. m.
Siöiperligen fan bet firnaS, att, bå cptra tillgångarne, imber tiben från benna SlifSbag till nälla lagtima Slifé* bag, fannolift icfe fornilla att bfmerfTjuta eptra bebofmen, bet föga tonar möbait att tala om bitbning af en Slefero* fonb. SOleit ibden af en Sleferofonb förer få mäfcnbtligen till fyflemet af en orbentlig flaiS Drb* ning år odf ett capital. 9)?8jligfeten för en Slegering att genom bilbanbet af en 9?eferofonb bereba tillgångar för o* förfebbe fänbelfer, fia 11 fäferligen ftarfare mana till fnt§ Sag anfer bet mara för tibigt, att ingifma förflgg filt 91. ö>. ©t:r om anflag till eptra Utgifter, förr än be XXVI Stat$*Utffottet3 Crbinarie utgifterna blifmit beftämba. ©epföritman meta mi i cfc (juni fcor briflen blifwer för Stat?'?Sentoiret, bmit* fen af 91if3gätbö Etten bå man fifmät metat på tamioltfa bcräiningar,. tibigare ingifma förftag tift. eftra anjlag; fa babe manicfe bort ingå tilt 3T. St:r nicb ett etter annat i fenber, u? tan uteb atta tidfammanb, emeban Stänbcrna beftförutatt laFtia öfmcrftgt af bet beUt. spå' famina fatt, font Utflöt? tet på en gång ingifmit fina fotlag titt alla be or b i* narie*infomft-tit.Iarne, cdf) febermera tift atta be orbU narie utgifte St:r gjort fin. frainftädning öf? mer atta tidgängliga eftra infomfter, oct; atta påföra brabe eftra a uttag imid näfta ^avreglering.