Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Na. lura för 2v2 Hästar, jemte utfodrings förmaner bestädde diwcrse personer och för särffildte behof, och bör härwid anmärkas at utfodrings-persedlarne äror Staten beräknade dels efter Krono wärdi dels efter Stats pris, och dels efter et prowisionelt wärde, neml. Hafran ester 5 Rd. Tunnan; Kungs-Ängarnas Arrende Hö efter L^sp. och Kronans bärtil anwände bchällne Ränte - Hö i Upsala, Stockhom, Swartsjö,SöLcrmanlands och Westmanlands Län efter Krono-wärdi 8 r:st. Lisip. Ränte-Halmen ifrän samma Län efter Krono-wärdi a z r:st. Kjerfwe» och den öfrige Halmen, som mäst uphandlas a 4 Rd. tjoget, samt Hwcte-Kliet a 1 Rd. Tunnan; efter hwilka beräkningar utfodringskostnaden i Staten är utförd i penningar til —. Stats-Utskottet bör likwäl harwid uplpsa at uti ofwan berörde zo4,65? Rd. ro §. ärv innebegripnc följande Summor, hwilka med detta äe förswinna, neml^ Intereste-penningarpä för detta Drottningens Morgongafwa. 2,000 Dito pä hennes Brudskatt. 480 2,480 Underbätl til f. d. Kron-Prinsens Taffel 5,840 Dito för Kongl. Prinsetzornes dito 5,000 Dito til deras Equipager m. m. 650 Utom utfodring för 11 Hästar in Natura — —, ^ Summa 15,970 Ehuru Skats-Utstottet är öfwertpgadt derom, at Kongl. Maj:t Sjelf Nädigst lärer täckas finna, at
Hä star blifvit aflefvererade till Kongl. Majtts och Deras Kongl. Högheters Kronprinsens och StatsUtskottetä Betänkamlen. 55g Arffurstens Hofstall, root faststäldt pris af 200 R:d stycket, samt 'dessutom 105 Hästar af sämre beskaffenhet föryttrade till enskildte personer, och hvarigenom till StuteriCassan influtit 16,671 R:d eller omkring 2,381 R:d om äret. Riksens Ständers i Underdånighet gjorde uplåtelse till Kongl. Majtts Nådiga disposition af Femton Hästar årligen mot berörde pris af 200 Rtd stycket till HofStallets complettering, hade väl sålunda hittils icke blifvit upfyld, e. när berörde aflemnade antal endast utgjorde vid pass Sju öm året för den nu förflutne tiden; Men, om denna ringa afkastning härledde sig från en bland Stuteriets Hästar upkomrnen oVanlig sjuklighet, förmoda Committerade, att hädanefter Stuteriet snart skall komma i tillstånd att närmare svara mot sin bestämmelse härutinnan, och upfylla det vigtiga ändamål, att tillgång beredes inom Riket på gotia Hästar, så att anskaffning från främmande länder undvikes. Och då med afseende på denna vigtiga sak, en af Sveriges framfarne Konungar, dön Store Riksliushållaren CARL XI, sorn så noga kände allt hvad Riket behöfde, dertill anordnade bägge Kongsgårdaihes hela afkastning samt äfven frän StatsWerket betydlige understöd, förmäla Committerade, att, om också Rikséns Ständer för godt finna, ätt, enligt detta Höga Efterdöme, lemna Kongsöhrs Ladugårds hela afkastning till Stuteriets utvidgande, skulle det jemte Flyinge och Dahlby Stuteri-inrättning fylla Rikets behof af bättre Hästar, och denna Upoffring vore ändå mycket medelmåttig emot hvad uti andre Lander påkestas dylika Inrättningar. Men åtininstö - tjGo StatsUtslottets
Balance till år 18321 Contant behållning i 34. r. Oredoviste förskott , „ *> » . 584: 18. 6. —: " 4- 7- Summa 11 dr i5,283:44- 7- Och bär icke heller hos Utskottet någon anmärkning vid berörde räkenskap blifvit gjord. Redogörelsen för 182g års Mötespassevolance-afgift för år i83t. Förhållandet med denna uti Kongl. Kammar-Rätten utan anmärkt-" ning granskade räkenskap, har befunnits sålunda: Slals-Vtskotlets Berättelse iT.o 3sS. 27 Debet: Behållning, anticiperad lill Gamla Mötes passevolance-fonden 72,228: 3r. t). Innestående i Lands-Contoren 56:44* 3- Oredoviste förskott hos f. d. Commissaria ten m. fl i i,334:44. 8« Anmärkningsmedel hos dito j 336:38. 8. Extra Ordinarie Uppbörd: Enligt liqvid emellan denna och Gamla Passevolance-fonden upptages förut ej debiterade från Wermlands Läns Landtränteri .. 384-' 7. S. Summa R:dr 83,449: >4- Credit: B al ance frän är iS3o: Öfverleverering | ^ j ( ; 8: Extra Ordinarie Utgift: Sjukhus-byggnader: Chefen för Calmare Regemente . i : 2,290: —• *-s Möteskostnad för år 1829 i3r/i5. — . „ J - a,3o3:45. —i Ersättning till Gamla Mötespassevolance-fonden för derifrån levereradt fourrage ... 3,107:39. II. Afskrifning för orätt påförd ersättning . 118: 5* 6. Vidare afföres:
Ustkoktets ullätande blef härefter uppä gjord proposition bifallit. Före - i68 Den 9 Iulii - Föredrogs ä nyo Skats-Utstotters, i sista pleno pä bordet lagda memorial, innefattande u lätande öfwer gjorda anmärkningar »vid desi betänkande angående ersättning för Capotterne ät extra Roteringsmanstapet. ZanS Excellence Zerr Grefwe Ruutti begärde atr til! sin underrättelse fä weka om de 96,oov Riksdaler hwar ill Staks-Msiottet nu ifrän 120,200 Riksdaler nedsatt förstagssumman till ersättning för Capotterne, stutc komma akt delas efter Capotkerues besintelige warde wid en till anställande besigtning, eller efter hivad Capotterne werkeligen kostat, och enligt de benus som derom kunde produceras, samt om i sednare fallet den nu nedsatte ersättnings summan lunde anses tillrackelig? Hans Excellence trodde akt hwar och en borde erhälla ersättningen efter sin gjorde kostnad, och förmälte att sädant hade bliswit rttlofwad.
Höglofl. Ridderskapet och Adeln täcktes benäget finna, alt jag uti ofvanupprepade 8 punkter, i form af en Motion eller Promemoria , för Utskottet egentligen sökt, så korrt som möjligt, antyda tendensen af ett system, jag uppgjort för mig, såsom enklast ledande till målet, att få ett fortskaffningssätt infördt i vårt Land, någorlunda liknande utländningarnes, utan våldsam rubbning af det närvarande; ty äfven ett hastigt upphörande af Landtmannens skyldighet att skjutsa, skulle för mången blifva en saknad af den förtjenst, dess hästar nu inbringa, och hvilka han ändå får bibehålla till Kronoskjutsens bestridan - Den 4 Maji f. ni. i3 de och forsslandet af sina produeter till aflägsna städer eller marknader. Uppriktigt nitälskande för saken, har jag icke låtit hänföra mig af den kännedom, jag möjligtvis kan ega om andra Länders redan fulländade inrättningar i denna del; ty jag har ej velat föreslå annat, än jag tror vara verkställbart, och detta hoppas jag framdeles utförligare kunna bevisa. Emellertid torde af det redan anförda kunna finnas, att här icke är fråga om att uppköpa och underhålla en mängd hästar för Statens räkning, eller att ingå i stora entrepriser. Några simpla Holsteinare, som med selar och tillbehör på sin höjd kosta, då flere göras på en gång, 600 R:dr stycket, är hnfvudsakliga utgiften detta försök skulle medföra, utom visserligen ökadt besvär för Postbetjeningen, som också borde ersättas. Så, ej annorlunda, bör öfvergången beredas, som egentligen skall leda till resultatet; kostnaderne och besvären äro underordnade saker, enligt min tanka; blott man allmänt stadgat sin öfvertygelse om sättet. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt remittera så väl Kongl. Majrts högstberörde Nådiga Proposition, som Herr af Wingårds, i anledning deraf, afgifne Anförande till BevillningsUtskottet. Den 4 Maji f. m.
Ständers beslut dertill föranledt: 2:0 att alla de nya Onera eller tillökning i vanlige utgifter, hvilka på sådant sätt tillkommit och af Riksens Ständer icke blifvit gillade, måtte upphöra och en hvar frikallas från deras utgörande; och 3:0 att Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att ett sådant deras ."Beslut, grundadt på 57 §. af Regerings-Formen, måtte blifva vederbörande i Nåder förständigadt till efterlefnad, samt i Riksdags-Beslutet infördt. Desse med hvarannan gemenskap ägande' Motioner hafva Statsoch I<ag-Utskotten ansett sig böra i ett sammanhang till pröfning företaga, öfver hvilka Utskotten få afgifva följande yttrande : Den rätt, Svenska Folket äger att sig beskatta, hvilken icke annorledes än af Riksens Ständer vid Allmän Riksdag kan utöfvas, är i Rikets gällande Grund-Lag förvarad, äfvensom i följd af densamma inga nya pålagor, utskrifrtingar eller gärder kunna utan Riksens Ständers vilja och samtycke påbjudas, uppbäras eller fordras.
Aflöning, Krigs-kollegii, » Afvittringar i åtskilliga län » Tabellen vid » Akademiens för de fria konsterna räkenskaper » — Krigsdito » — Krigsvetenskapsdito » — Landtbruksdito » — Lunds dito » — Musikaliska dito » — Svenska dito » — Upsala dito » — Vetenskapsdito » — Vitterhets-, historieoch antiqvitetsdito » Aktoratsråkning, Kammar-rättens » Allmänna barnbördshuset » Allmänna barnhuset » Allmänna bevillningen, om uppbörden deraf. Reservationen » Allmänna enkeoch pupillfonden, Civilstatens peusionsinrättnings, » Bil. litt. Allmänna garnisonssjukhuset sid. 80—81. Allmänna hospitalsoch barnhusfonden » 196—198. Allmänna Institutet för döfstumma och blinda * » 266—267. Allmänna magasinsärendena » 24—26. Allmänna vägoch vattenbyggnader 103—105. Anordningar å extra utgifts-anslaget » 10—11. — å förslagsanslagen » 9—10. — d hufvudtitlarnes besparin gar » 11—12. Antiqvitets-akademien » 191—193. Arbetsinrättningar och fängelser » 135—150. Bilagorna litt. R. och S. vid » 138, 139. Arfvodtn för Revisorernes biträden » 270. Arméen, värfvade och indelta, utgifter för » 77. Bilagorna litt. L. och M. vid » 77. Arméens pensionskassa » 98—101. Bilagan litt. Q, vid » 101. Bilagan litt. I. vid » 60. Artilleri-läroverket vid Marieberg » 64, 77. Avesta Krono-inspektion » 26—27. Bilagan litt. A. vid » 5. Balans-reilationer, Fångvårds-styrelsens.. » 144. — Krigs-kollegii » 63—64. Barnhus, Stockholms allmänna » 205—208. Barnhus-fonden, allmänna » 196—198.
St., åtföljda allenast af en Comité^ betänkande eller af en K. propos., och hvilka frågor Regeringsmakten med alla sina tänger, alla sina utvägar, ej vågat angripa: det är detta förfarande, säger jag, som förklarar det, ty värr, ganska gamla, men först i sednare tider christnade barnet, benämndt ”Systemet,” hvilket visserligen varit kändt, men icke kunnat så val förklaras, som genom Frih. Åkerhjelms yttrande i denna del; och man bör stanna i förbindelse, för det man derigenom blifvit upplyst 0111 orsaken till den låt af obelåtenhet, som ljuder från Haparanda till Ystad och inom alla compassens streck deremellan. Jag kan icke förstå, huru Ständerne skulle kunna behandla denna invecklade fråga, utan förslag eller ledning af Regeringen. Det blir med denna fråga, såsom med fattigvårdsfrågan, att vi visserligen kunna öfverlemna den till ett Utsk., anén utan hopp att få den behandlad med framgång, då Regeringen icke på 6 år kunnat dervid något tillgöra. Skola vi inför Svenska folket, hvars representanter vi åtminstone på papperet äro, låta skulden för våra riksdagars uteblifna resultat ligga oss till last? Jag svarar nej, och åtager mig icke något sådant ansvar. — Hr von Troil har, efter min tanka, så grundligt och fullständigt ut vecklat skälen, hvarföre R. St. ej kunna eller böra bifalla det begärdta creditivet, då vi icke hafva någon ledning för bedömmandet af de ändamål., hvartill de skola användas. Skulle vi lemna dem till fortsättande af samma correct:s-systeme som hittills? Jag tror, att det vore något, som vi inför landet icke kunde stå till ansvar för. Vi hafva sett, att da det varit fråga, om alt få förändring al lagens stud - 4G Missg.btn, och att få den sådan, alt den enskilde medborgaren ina kunna för omdömen om Conseljens ledamöter dömmas såsom för Majestätsbrott, då bafve vi undfått en K. propos.; men då det är fråga om sjelfva lifsprinciperna i Staten, har propostn uteblifvit. Jag hemställer, hvad slutsats man derutaf bör draga.
Utskottet, som visserligen ej bestrider motionärérnes yttrade mening om vigten af väl ordnade Ränteförsäkrings-, Lif-försäkringsoch Lif-ränt«- anstalter, anser likväl, der de pröfvas nyttiga och nödiga, sådana kunna , genom enskildes omtanka och utan någon serskild framställning derom till Kongl. Majit, tillvägabringas, desto heldre, sorn åtskillige sakkunnige män här i landet redan utredt ämnet och om berörde anstalter utgifvit afhandKngar, hvilka kunna tjena till ledning vid inrättandet deraf; och får Utskottet af sådan anledning, och med afseende derå, att frågan är af belt och hållet enskild natur och skiljd från statsärenden, vördsamt tillstyrka, att berörde förslag ieke må till någon Rikets Stände*» åtgärd föranleda. Slockholm den 39 November 1844* A Un. Best.- och Ekon.' Vt »hot tets Betänkande, iV:o 89. 3 Emot delta beslut reserverade sig Herr von Troil, Samuel Gustaf, p& sätt som foijer: ”Emot Utskottets med endast arne rösters öfvervigt fattade beslut, fär jng anmäla min reservation. Den grundsalts, som af majoriteten blifvit åberopad såsom skäl för motionernes afstyrkande, att Rikets Ständer i önskningsmål, som saknade fullständig utredning, borde så litet som möjligt till Kongl. Majit ingå med underdåniga sknfvelser, gillar äfven jag till siu allmänlig lie t; inen tillfällen gifvas, då undantag från denna regel böra ega rum, oell sällan hafva väl mera grundade anledningar företett sig för ea dylik afvikelse än nu. Af de vid denna Riksdag väckta molioner hafva kanske få, mera verksamt än de nu förkastade, åsyftat beredandet af de mindre bemedlade folkklassernes bergning och trefnad, samt afvärjandet af den nöd , som så ofta alstrar brott.
Att ifrågavarande upphandlingar börtie på det sätt anställas , att Konungens BefalL nings - Den 25 Juli. ningshafvande skulle, genom utfärdande Kungörelse, underrätta Länets Innevånare, att sådan upphandling för Kronans räkning komma att ske, och att de af Länets Possessionaten Jordbrukare och med indelta Löner försedda Einbetsrnän, sorn hade Spannemål att aflåta, ägde att, inom en vissi Kungörelsen bestämd tid, uppgifva beloppet, hvarförinnan någon upphandling icke borde göras, på det alle, och ej blott de, sorn först anmälte sig, måtte kunna få begagna dea härmed åsyftade Törmönen, samt att örn, vid utgången af den fastställda tiden, ett större Spannemålsqvantum erbödes, än Konungens Befallningshafvande hade fått sig uppdraget att inköpa, hvar och en Säljares levereringsanbud borde sålunda antagas, att en hvar hnge, i mån af sin erbudna försäljnings-post, i förhållande till hela upphandliugs-beloppet, af upphandlingen draga förmån; och borde, i detta fall, eller då en större Spannemål? tillgång visade sig i Länet, än det parti Konungens Befallningshafvande blifvit anmodad att uppköpa, Konungens Befallningshafvande ett sådant förhållande till Styrelsen för Allmänna Magazins-Inrättningen inberätta. 4:0 Att sorn i allmänhet Rior ej finnas uti Landet, och mycken svårighet således skulle möta för de säljande, att kunna anskaffa torr Säd; så borde, vid hvarje Magazin, ett Torkhus upprättas, der Spannemålen, genom Magazins-betjeningens försorg, skulle torkas, och LeYe*anteurernes Spannemål, emot afdrag - a 36 Den 2 5 Juli. drag af så många kappar å hvarje tunna, serni,' på sätt uti nästföljande moment utstakas, varder pröfvadt emot torrkningen svara, emottagas och betalas, lukväl alltid med iakttagande deraf, alt för den Spannemål, som, genom Xeveranteurens egen försorg, blifvit torkad, något afdrag alldeles icke måtte äga rum. 5:0
Af den Ordförande wid bordet öpnas Sedlarne sedan Voteringeller Wal-npropen äro flurade, pases af de öfrige, ibland hwilka fyra föra hwardera särskildt Lrotocoll som sedermera collationel38. Derefter uprättas ett Waleller Omröstnings-krotocoll, hwilket understrifwes af alla, som wid bordet sutit och förseglas för ar sedermera in Lieno upbrykas och kungöras. §- 52. Wid hwarje Riksdag, ware siq Lagtima eller Urtima, wälje Ridderstapet och Adeln pä sätt föregående §. §. stadga Trenne (z:ne) Fullmägtige uti Riksens Ständers ögn^us; lika antal Fullnmgtiae uci Riksens Ständers Riksgälds-Lomoir samt Sex bevborer som innan nästföljande Riksdag stola öfwerse och gransta Statsbancooch Riksgälds-Werkens tilstand, styrelse och förwaltning. Desse Fullmägtige och Revisorer intaga sina sälen efter ordningen af ivlstrik^ln. I anseende til bestaffenheten af de personer,^hwilka til dessa befattningar kunna under omröstning komma, iakrtages hwad Riksdags-Ordningens 66, 67 och 68 §. §. derom stadga. Med Wal til Uevboi-er af Ridderstapec och Adeln emellan Riksdagarne förhalles pa sätt Kongl. Maj:ts Kungörelse af den 19 Februarii i?79 derom stadgar. §. 5Z. Dl befrämjande af nödig ordning wid Nidderstapets och Adelns allmänna sammankomster, är särskildt stadgande utfärdadt, soini Skora Riddarhussalen kommer at ril efterrättelse anstas. § 54- Riddarhus-Ucstollet består af Tolf Ledamöter, Den 29 Mars. e. m. 1425 ter, deraf Fyra och ej flere böra waljas bland dem, som ibland Grefwar och Friherrar säre hafwa.
Wid 1772 ärs Riksdag tillstyrkte Ständer ne, d. 8 Augusti, sölcdcs före Revolutionen, pä i Bestulet anförda wigtiga skjäl: "att Kanalarbetets utförande under Entreprenad af privata personer mätte werkställas; att Kongl. Maj:t hermid i Räder täckteS utstaka sädana Entreprenad - willtor, som lända sä wäl Kongl. Majit och Kronan, som Entreprcneurerna, till säkerhet; att Kongl. Majit täcktes i Räder icke allenast löta bestä den kostnad, som fordras till en närmare undersökning pä hwad sätt denna Kanal till det Allmännas största bätnad skall kunna inrättaS, och hwad i följe deraf den skulle komma att kosta, samt betala den ringa jord och lägenheter, som till densamma ärv oundgänglige, at af Entreprencurerna nu och framdeles d-crlill fä disponeras, utan ock nrot wänlig sold läka beordra sä mycket manskap af Infanteri - Regcmcntcrna, som, efter skeende requisition , till graswens öppnande framdeles bchöfwas " : att äfwen flere förberedande anstalter mätte företagas, hwilka jag här, för att undwika widlyftighet, icke uppräknar, och som af i afskrift bilagde Memorial knnna inhämtas. Nemorial i detta ärende frätt Riksens Ständer, undertecknadt af Landt - MarskAken och Fullmäktige , anmältes i Rädet d. 12 Aug. 1772, jemte Prosten - Dcn i September.
Han lärde sig så småningom att älska det stilla, undangömda lif, de förde, och den afund han först känt, förbyttes i sympati för dessa två, som vågat allt för sin kärlek. En dag sattes denna nya vänskap på prof och de onda förhoppningar, som han en gång närt, blefvo uppfyllda, — det var ej blott en sten han såg lossna i de tvännes vackra byggnad, det var allt, som hotade att instörta. På gubben Bergs kontor stod den lilla fru Alvén med tårar i ögonen och ödmjuka ord på läpparna. Det var den vanliga historien, Alvén hade » skrifvit på » för en vän, som en gång gjort honom samma tjänst; vännen hade svikit, och nu gällde det att genast anskaffa de några hundra kronor, det rörde sig om. Och nu bad hon så innerligt, att den gamle skulle hjälpa dem. Bergs första känsla, när han hörde den framställda bönen, var en egendomlig tillfredsställelse. Så hade då all deras lycka varit blott en bubbla, som skulle brista sönder för första starka v ndfläkt! Han njöt af att se dessa bonfallande blickar, som bådo om barmhärtighet, det var detta, han velat bespara den kvinna han höll kär —. Plötsligt kom det dock för honom, att nu kunde han gälda något af hvad han brutit den där gången — om han brutit något. Men åter kommo de mörka tankarna på alla de år, som gjort honom till en ensam människofiende, medan de låtit de andra njuta och fröjdas. Han såg djupt in i bedjerskans ögon, som IDUN 320 han velat läsa hennes tankar; då kom med ens öfver honom ett djupt medlidande med henne och hennes sorg. Utan att säga ett ord gick han bort till det järnbeslagna kassaskåpet, och med en nästan ifrig rörelse tog han fram den behöfliga summan, som han lämnade den lilla frun. När hon med en glädjens rodnad på kinderna lämnat rummet, gick gubben till sitt skrifbord, och med darrande händer sökte han upp det gamla brefvet » från henne ». Han genomläste på nytt hvarje rad, sedan skref han med sin sirliga ämbetsm annastil i ett hörn af det gulnade papperet: » Den afbetalt 600 kr. » Därefter lade han åter in brefvet i dess förvar och hängaf sig åt en ensam gammal mans drömmar.
Den nödvändiga tillökningen för mathållningen, då portionsvärdet uppgår till circa 5 sk., jemte kostnaden af beklädnad, bevakning, befäls aflöning, sjukoch själa-vård m. m. har blifvit bestridd af byggnadsfonden med circa 12,000 r:dr årligen, och denna utgift måste således hädanefter, utan ringaste nytta, ytterligare belasta 8:de hufvudtiteln, så framt icke compagnierna skola upplösas och correctionisterna utsläppas i landet, hvilket icke lärer vara R. St:s afsigt. Utom dessa oundvikliga utgifter för personalen blifva äfven några nödvändiga för materiellen, om också arbetet nu alldeles inställes; ty man kan dock väl icke rimligen låta de under arbete varande och ännu ofullbordade byggnaderna stå otäckta och, lika hastigt som de uppkommit, förvandlas till ruiner. Dessa nödvändiga conservationsarbeten medföra ännu en bortkastad kostnad af 4 å 5ooo r:dr. Jag behöfver icke vidlyftigare utveckla ett ämne, hvaröfver redan så mycket blifvit skrifvet och taladt, att det är allmänt kändt; men då jag tror mig kunna förutsätta, att det redan är erkändt äfven bland dem, som deltagit i beslutet, att ett misstag skett, som vore nyttigt att kunna rätta, och då i enlighet med grundlagarna icke numera fråga om extra anslag till ifrågavar. ändamål kan väckas, begagnar jag den rättighet, 56 § Riksd.Ordn. leninar till framställande af nya motioner, föranledda af redan fattade beslut, för att vördsamligen föreslå: Att R. St. måtte besluta, att intill nästa riksdag af 8 hufvudtiteln (hvilken, enligt sin natur, i alla fall är obegränsad) måtte utgå, jemte ali underhållskostnad för arbetscompagnierna på Kungsholmen, äfven nödiga medel till deras sys - Den 5 Mars f. ra. 35 selsättande med fästningsby ggnadens fortsättande vid Carlskrona, dock utöfver de förut vanliga 8000 r:dr med högst 34,ooor:dr årligen, svarande mot de 170,000 r:dr, som StatsUtsk. hade föreslagit att i form af extra anslag till denna byggnad utgå.
Riksdag beviljade lönetillökningar måtte i blifvande aflönings-stater uptagas i särskild kolumn; Den 15 Jennar!. 21 N:o 21 4, i anledn. af vackt fråga om förändring i de ang:de begrafningshjelps utbetalning till embetsoch tjenstemän gällande stadganden; Sammansatta Bevilln:ssamt Allm. Besv.- och Ekon.Utskollel: Nio 11, i följd af EiksStins olika beslut öfver Betänk.t N:o 9, i anledn. af väckte motioner om dels posthemmanens och de gästgifveriskj uts-sky ldiges befrielse från postforsling och dels åtgärder till beredande af lättnad i nämnde besvär; Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.Ulskoltet: Nio 43, i anledn. af väckte motioner om skyldighet att borttaga grindar å allmänna vägar m. m.; Nio 44, i anledn. af väckt motion om inrättande af Handelsdomstolar ; Allm. Besv.- och Ekon.Utskottet: Nio 127, i anledn. af väckte motioner rörande kommunalstyrelser m. m.; samt Nio 128, ang:de återremiss i viss del af Betänk:t N:o 116, ang:de omarbetande eller ändring af Kongl. Stadgan för Rikets Allmänna Elemeutar-läroverk den 14 Augusti 18 56 m. m. Höglofl. E. o. Ad. åtskildes kl. ^ 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Fredagen den 15 Januari 1858. Plenum kl. 6 e. m. Justerades ett prot.-utdrag för den 9 dennes samt pleni-prot. för den 4 sisth November e. m. Anmäldes till justering ett från Exped:sUtsk. under N:o 189 afgifvet Förslag till E. St:rs underd. Skrifvelse till K. M., i anledn. af K. M:s Nåd. Propos. med Förslag till Författning, ang:de ansvar för förfalskning och bedrägeri.