Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Afven häruti rnerabernälte Biks Stånd Riksdagsmannen Gustaf Gustafsson från Södermanland den 17 April isynnerhet anmält svårigheterna vid den Kronoskjuts, som ärligen sker för Båtsmännens transporterande till och ifrån Carlskrona , i anseende dertill, att detta manskap, som vanligen utan all styrsel eller afseende pä tagordningen, framfar, ofta handterar illa både Skjuts-bönder och hästar, och deras resor inträffa vid det svåraste väglag, i anledning hvaraf han önskar, att det samma måtte antingen transporteras sjöledes, eljer mnrchera, anmälandes derjemte sin åstundan örn entreprenad af den öfriga skjutsen, i likhet med hvad af så många tillförene anfördt blifvit: och sfuteligen hafva Riksdagsmannen Lars Carlsson och Anders Carlsson från Skaraborgs Län, uti ett den 16 Maj ingifvet Memorial, väl frångått pretention pä högre skjutslega, men dock på det alfvarligaste yrkat, att nu varande skjuts* " inrätt - Ven 16 Juli. 1385 inrättningen mätte förändras, likväl utan att uppgifva sättet huru denna förändring borde ske. I samma ämne äro äfven hos Högl. Ridd. och Adeln Memorial ingifne af Herr Hofjunkaren Gustaf af Malmerfeldt, som, jemte anförande af de olägenheter, hvilka skjutsnings skyldigheten för Jordbruket medförer, anser obilligt, att skjutslegau är högre för Städerna än för landet, samt att Städernas innevånare icke del» taga uti Kronoskjuts, och föreslår, att, i anseende till Foders och Spannmåls årligen olika pris, skjutslegan derefter matte, vid årliga Mar* kegångs sättningarna, bestämmas; och af Stats Cornmissarien Herr G. R. Nauchoff, hvilken, till undvikande af de svårigheter, sona med nu varande skjutsningssätt, så väl för de skjutsande, sorn de resande, äro förknippade , yrkar, att dessa böra afhjelpas genom skjufsnings skyldighetens utbjudande på entreprenad, till hvilken anstallts befrämjande han föreslår, att icke mindre de skjutsande, än de, hvilka vanligen med Gästgifyeri-skjuts färdas, något måtte contribuera.
Att sådana fartyg äro nödvändiga lör värt land. derom lara viii icke tankarna kunna vara delade. För att med någon säkerhet kunna transportera trupper från ett land till ett annat eller från en kustort till annan, erfordras bevarade fartyg Vi liaf a väl icke några utländska besittningar eller kolonier; unn vi ega tvenne öar, af hvilka den ena utgör en Itel provins. Dessa kunna vi icke vid behof understödja utan fartyg, som kunna till dem transportera trupper till deras skydd. Om en fiende landsteg pä Oland, behöfdes det icke för honom mera än att bigga större fartyg i norra och i södra ändan af Calmar sund att hindra skärgårdsfartyg framkomma, för att kunna, snart segdt. med hvilken styrka sorn helst, utan särdeles svårighet, öfvergå till lämplig punkt ä motliggande fastland. Dessutom fordras större fartyg för att kunna konvoyera haiide'soch transportfartyg. Små ångfartyg äro härtill ej tjenliga, dels för deti ringare försvars-styrkan de ega, dels derföre att de ej kunna erhålla lör ändamålet erforderlig snabbhet. Dä K. M:t i sin Propos. visat, att tillgångarne medgifva en utgift till det belopp, sorn äskats för byggande af en fregatt, finner jag icke något skäl, sorn kan tala för att II. St:r icke skida bevilja detta anslag, anseende, det vara af högsta nödvändigheten påkalladt, att icke byggandet af tidsenliga fartyg kommer att afstanna. Jag förenar mig i den reservation, som af Hr Skogman blifvit angifven, och anhåller hos Hr Grin o. Landtm, om propos. på antagande af samma reservation. Gr. Posse, Knut: Ehuruväl StatsUtsk:t erkänner att K. M:ts Propos. i denna del alser ett lör flottans utveckling vigtigt ändamål, anser likväl Utskit ordnandet af sjöförsvaret medelst en skärgårdsflotta vara för vårt land i främsta rummet nödvändigt; och har Utsktt derföre afstyrkt bifall å ifrågav:de Propos. Utskits upfattning synes således vara, att en så beskaffad fregatt, som den B • n 14 April e. i». föreslagna, icke skulle vara lämplig, emedan den ej skulle kunna röra sig i skärgården.
Han hade, på sätt jag förut nämnt, åtagit sig detsamma på entreprenad och lärer äfven uppburit entreprenadsumman, men ställningen i hans bo skall icke vara sådan, att medel till arbetets fullbordande kan derutur bekommas. De flesta delegarne i företaget äro obemedlade egare af små hemmansdelar eller boställsarrendatorer, som, särdeles under nuvarande konjunkturer, sakna penningetillgångar och resurser att förskaffa sig sådana. Det kan således befaras, att det särdeles gagneliga sjösänkningsföretaget måsté, af brist på medel till dess fullföljande, tills vidare öfvergifvas. Delegarne hafva genom förbiseende af felaktiga beräkningar i det af kompetent person uppgjorda första kostnadsförslaget, hvars oriktighet de icke sjelfva kunnat bedöma, blifvit missledda och måst vidkännas vida högre kostnader, än de påräknat. På grund häraf och då delegarne i sjösänkningsbolaget icke äro i någon mån vållande till det hinder för arbetets fortgång och fullbordande inom föresatt tid, som genom entreprenörens död och bristande tillgångar uppkommit; samt antagligt synes, att om det kostnadsförslag, som legat till grund för beräkningen af det lånebelopp Rikets Ständer beviljat, varit rigtigt, lånet blifvit bestämdt till den högre summa, som motsvarat två tredjedelar af verkliga kostnaden, får jag, efter dertill erhållet uppdrag, vördsamt föreslå, att Rikets Ständer måtte dels medgifva befrielse från skyldigheten att erlägga ränta å det, för utdikning och aftappning af sjöarna Tjurken, Näfvelsjön, Furusjön eller Försjön och Stensjön med dertill hörande vattendrag inom Myresjö, Näfvelsjö och Näsby socknar i Jönköpings Motioner i Bonde-Ståndet 1865. 501 län beviljade lån 42,000 R:dr under två år utöfver den först bestämda tid af tre år från slutet af det år, hvarunder lånemedlen utbekommits, och dels på samma vilkor, som för nyssnämnda lån blifvit bestämda, bevilja ett ytterligare lån för omfönnälda sjösänkningsföretag till belopp af 18,000 Kalr, motsvarande icke fullt två tredjedelar af den tillökning i omkostnader, som för företagets fullbordande erfordras.
Vid pröfning af hos Rikets Ständer framställdt förslag derom, att riket måtte, utan afseende på länens och häradernes nuvarande gränsor, fördelas i vissa distrikter, af hvilka hvartdera borde utgöra domkretsen för en brottmäls-domstol, till behandling af mål rörande häktade personer, samt att dessa domstolar, bestående af en lagfaren domare med två bland fastighetsegare i stad eller på landet utsedde ledamöter, skulle, så vidt ske kunde, alltid förläggas uLi residenseller andra stä - Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 92. 165 der, hvarest distrikternes ransaknings-häkten vore belägna, hafva Rikets Ständer ansett en förändring i lagstiftningen för nu ifrågaställda ändamål destoheldre vara behöflig, sorn derförutan svårligen, åtminstone förr än i en obestämd framtid, finge erfaras de välgörande verkningar, som i första rummet varit afsedda med den här i landet påbörjade fängelse-reformen, hvarom förekommit, dels alt Rikets Ständer redan vid 1840 års riksmöte uttalat den åsigt, att cellfängelset egde, såsom ransakningshäkte, ett ostridigt företräde framför våra gamla häkten, och jemväl anslagit betydliga medel för att användas till uppförande af nya läns-, häradsoch stadsfängelser, inrättade efter cell-systemet, eller med andra ord nya ransakningshäkten, ehuru samma medel ej på långt när voro tillräckliga för det åsyftade ändamålet, hvadan ock byggnadsföretagen hittills hufvudsakligen blifvit inskränkta till länshäkten, af hvilka 10 äro fullbordade och det 11: te underarbete, dels ock att, sedan det genom E. K.
Nio 70. 3 redogörelse för framflutna tiden, eller 'bevis, att sådan redogörelse blifvit tillställd nästa fr änder, och att de åtagit sig att redogörelsen granska. Meddelade icke fränderne sä beskaffade bevis, eller saknade pupillerné fränder, sä skulle Domaren förordna annan person att öfverse^ räkningen; Och troddes lagen i öfrigt böra innehålla föreskrifter, angående sättet och ordningen för förmyndares inkallande till Domstolen i omf örmälde afseenden, och om formen för klander, samt huru detta skulle göras hos Domstolen anhängigt. Utskottet, som tagit dessa framställningar i öfvervägande, delar visserligen Mationairernes önskan, det någon större säkerhet måtte kunna beredas, att förmyndare fullgöra deras åliggande, att, tid efter annan, aflemna redovisning för livad de, i sådan egenskap, hafva om händer, Men att ålägga Domaren, att, vid ansvar oell ovillkorligen, hålla hand häröfver, anser Utskottet, åtminstone för det närvarande, möta allt för stora svårigheter. Det skulle nemligen till en början, vara för honom nästan omöjligt, alt samla fullständiga upplysningar om alla de personer innom hvarje Domsaga, hvilka, till följd af Domstols förordnande, eller lagens allmänna bud, innehafva fö r my nd a r e-he fat t ni n g a r, och, vid betraktande af Domarens på många orter redan förut högst mödosamma och ansvarsfulla kall, måste man finua det ifrågavarande ökäde bestyret blifva alltför betungande, samt icke gerna kunna undgå att medföra åsidosättande af andra pligtef. Det har hos Utskottet uppstått fråga om stadgande af böter för den förmyndare, som underlåter att sjelfmant göra redo inom hvart 3:dje års slut.
Befrielse medgafs äfven från bevillning efter 2:dra artikeln för landtbönder och hälftenbrukare, hvilka förut skulle erlägga hälften mot den för arrendatorer stadgade bevillningsafgift. Jemväl upphörde den, 61 sedan {834 och 1835 års riksdag, jemte bevillningen utgående centonalafgiften af embetsoch tjenstemäns löner. Deremot stadgades, att afsöndrade eller å allmänningar upptagna torp och lägenheter samt utjordar och urfjällar, äfvensom på dertill upplåtna platser uppförda åbyggnader för enskildes nöje och beqvämlighet, skulle taxeras till bevillning likasom annan jord. Särskild bevillmngsafgift föreskrefs för utlänningar, som reste omkring i landet och utbjöde eller handlade med utländska varor; hvilken afgift skulle vid ankomsten till riket erläggas med 50 rdr för en tid af tre månader och med samma belopp för hvarje månad, som sådan utlänning derutöfver uppehölle sig i riket. Bevillningen för aktiebolag, privatbanker, associationer samt vissa andra verk och allmänna inrättningar, som förut skulle utgöras med 10 procent af utdelningen, då denna öfversteg 6 för hundra, nedsattes till 5 procent, hvilket belopp, utan afseende å utdelningens förhållande till aktiekapitalet, borde erläggas. Friheten från utgörande af testamentsbevillning utsträcktes till syskon och deras barn. Bevillmngen för karakterslullmagter, som dädanefter meddelades, höjdes till 10 procent af stämplade pappersafgiften för dylik fullmagt och borde utgöra minst 3 rdr banko. Genom bevillningsförordnmgen af den 8 Juni ISii sammanslogos Beredmngsoch Taxeringskomitéerna på landet, hvadan i sådant afseende erforderliga förändringar vidtogos uti nästföregående bevillningsstadgas föreskrifter, angående dessa Komitéers tillsättning och åligganden samt der förekommande frågors behandling; varande de sålunda sammanförda eller förändrade föreskrifterna bibehållna uti alla sedermera utfärdade bevillningsförordningar.
Staten och icke af tillfälliga Besparingar bero, hafva Riksens Ständer velat bifalla uppförande på Andra Hufvud-Titelns Stat af Lön för en Länsman i Degerforss med 70 R:dr contant och derunder begripne 7 Tunnor Spannemål, samt af den Lönefyllnad, som i förrberörde måtto blifvit de öfrige 7' Länsmännen i Wästerbottens Län beviljad, utgörande tillsammans 353 R:dr 16 sk. 2 r:st., hvilket senare anslag likväl kommer att förminskas och besparas i den mon Boställen kunna blifva dem tilldelade. För Öfrigt hafva Riksens Ständer,-_efter granskning af samtlige Lands-Staterne, öfver åtskilliga utgifter, hvilka hittills varit bestridde af 2:dra Hufvud-Titelns besparingar, beslutil i följande ordning, nemligen: a) Sedan E. K. M., enligt Nådigt Bref af den 21 November 1821, bifallit Dess Befallningsliafvandes i Kronobergs Län underd. hemställan, att Lön för en Waktknekt vid Slottshäktet i nämnde Län finge utbetalas, till lika belopp med hvad Fångknektar i allmänhet bestås, samt, under den 21 Maji sistl. år, i Nåder tillåtit, att, vid Linköpings Länshäkte ätne Waktknektar ytterligare kunde få antagas, emot 644 Underdåniga SkrifvelseK ett arfvode af 5 R:dr 16 sk. i månaden för hvardera; så låta Riksens Ständer å Ordinarie Stat upptaga Löner för en Waktknekt vid Slottshäktet i Kronobergs och för 2:ne Wakt knektar vid det uti Östergöthlands
Då således på gällande Kongl. Författningar grundade föreskrifter äro tydlige och bestämde, att en sådan duglig antagen soldat eller ryttare icke kan utan Rusteller Rotehållarnes vetenskap och samtycka casseras, förrän Generalmönstring inträffar, lärer N,ordqvists motion i denna del endast åsyfta rättelse mot missbruk; Och Utskottet kan således derå icke lemna annat svar, än det som Utskottet så ofta, i anledning af remitterade Memorial måste upprepa, att dvlike klagomål enligt 90 §. Regeringsformen icke äro föremål för Riksens Högloft. Ständers behandling. Hvad Utskottet sålunda anfört, varder Riksens Högloft. Ständers egen pröfning Besv. och Ekon, Utsk. Betänhanden. härmedelst vördsamt understäldt. block-1 holm den 9 Maj 1825. Ankom dea 20 Maj I82^« Riksens Högloft. Ständers Lag> samt allmän* na Besvärsoch EkonomiUtskotts Betän-, k ande, i anledning af Kongl. Majits Nå-, diga Proposition, angående en föreslågen och utarbetad ny författning, om Mått, Mål och Vigt, jemte några i samma ämne remitterade Riksdags Full-* mägtiges enskildta Memorial. Till Riksens Högloft. Ständer har Kongl, Majit behagat i Nåder aflåta en så lydande skrifvelse. Redan etc. etc. etc» (*) Denna nådiga skrifvelse hafva Hög-< vörd. Prästeståndet och Hederv, BondeStåndet till Lagoch Ekonomiutskottet remitterat; men Högloft, Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. BorgareStåndet endast till Eko*> »omiUtskottet. De Handlingar, som Kongl. Majit i Nåder till Utskottet i detta hänseende öfverlemnat, äro uti handskrift: 1:0 Förslag till *) Se första Samlingen, Sid. 267—319. Befv. och Ekon. (Jtsk. Betänkanden.
Skeppare vare skyldig att, på sätt i l:a kapitlet af Tullstadgan är förordnadt, å märkrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd för uraktlåtenhet deraf, som berörda förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i lossningsorten. Till provision må, under sådana vilkor, jemväl kunna hänföras följande qvantiteter Vin, Bränvin, Kaffe och Risgryn, nemligen; för fartyg SiOtniliande fran Östersjön eller till någon hamn i Halland samt Götebor ffS och jBohuslän från Xordsjöorter samt Halland, England och Franska Testersjöhatnnar: 2 kannor Vill, 1 kanna Bränvin, 2 skålpund Kaffe och 3 skålpund Risgryn, räknadt på hvarje person af besättningens och passagerarnes antal; samt för fartyg, hointnande från arter it lotti Östersjön, med undantag för nyssnämnda fart till Halland och SS O linsif in t 3 kannor Vin, 2 kannor Bränvin, 4 skålpund Kaffe och 6 skålpund Risgryn, på enahanda sätt beräknadt. Härvid bör för öfrigt iakttagas, att Vin och Bränvin icke mot hvarandra utbytas; så att den, sorn har mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan; äfvensom att hvad af förenämnda fyra provisionsartiklar öfverstiger en skeppares sålunda bestämda förråd i lossningsorten skall, då fartyget icke omedelbart ånyo användes för utrikes fart, ovilkorligen förtullas.
Domstol utföra talan om den ersättning, hvartill Kronan kunde pröfvas lagligen vara berättigad. 34 lO Af den 5 Mars i83o, angående fortskyndände af det, Comiterade till granskning af Författningarne rörande Rustningsoch Roteringsförbindelserne uppdragna arbete. i83o d. 7 April föredragen; och Comiterade anbefallde fortskynda arbetet och i underdånighet inberätta, huru långt det fortgått samt huru lång tid kan åtgå för dess fullbordande, och har Kongl. Maj:t vidare i detta afseende försäkrat den Ledamot i Comiteen, som af densamma utses till arbetets slutliga iordningsställande och författande, om en oafkortad gratification af 1000 R:dr. "Bil, till b. St. Just. Oinhr.dsm. Emb. Ber. den i5 Fehr. t 834. Ji):ö Af den 3o Julii 1829, nied hemställan om ett sammandrag af Författningar rörande Syner å Soldat-Torp m. m. i83o d. 7 April föredragen och remitterades lill Comiterade för granskande och samlande af Författningarne i afseende på Rustningsoch Ro. lo-riiigsföiibindelserna. 36 ■O Af den i5 Mars i83o, angående Salpetergärdens upphörande och ett Stats-anslag af 124,000 R:dr till Salpeters inlösen. i83o d. 7 April föredragen; och har allmän kungörelse om Salpetergärdens upphörande blifvit utfärdad, med Nådig försäkran om Salpeters fortfarande inlösen. 3^7:0 Af den 7 December 1829, angående verkställd revision af Wadstena Krigsmanslius-Cassas Räkenskaper för år i8a5 och Militiae-Boslälls-Cassan för år 1826. i83o d. 7 April föredragen; och Rikets Ständers hemställan, att de afskrifningar, som af Kongl. Maj:t tillåtas, måtte i Räkenskaperna upptagas för det år, då de blifvit beviljade, i Nåder bifallen. 38 :0
Annonspris: Lampvekar. Lampor lysa bättre än annars, om veken lägges i en lösning af borax, innan den användes. En jaga lyser nämligen starkare, ju rikare den är på glödande fasta ämnen. Förlofvade. Underlöjtnanten vid Kongl, Göta Artilleriregemente Bo Lindberg och Ingeborg Hagendahl. Ii. Silfversakcr rengöras bäst genom att gnidas med sprit och krita, som man tager på en bit sämskskinn. Efteråt böra de torkas väl med rent linne. A — a. En samvetsgrann och erfaren lärarinnna, som under 6 år vistats i utlandet, söker plats i god familj med första. Den sökande, som äfven är musikalisk, kan förete de bästa rekommendationer. Svar torde godhetsfullt lemnas till » A. H. » å Iduns Byrå, Sturegatan 8 (ing. fr. Humlegårdsg. [87] Plats i handel Tillkännagifves endast på detta sätt. 7S ' '. Läkareråd. Vigde. vid kassan eller disken önskas af en ung flicka med redigt och klart hufvud och som räknar väl. Sättet: lifligt och vinnande; uppfostran: god. Närmare meddelanden om den sökande erhålles hos Redaktör Frithiof Hellberg, Sturegatan 8, Stockholm. pi| [79] En dotter. | ' 80J Maria och E. Huldin. En son. [81] Ellen och Ch. Meurling. Död. Ture Arvid Georg stilla afled i dag kl. 9,15 e. m., i en ålder af nära 2 ' ¡2 år, få vi härmed den smärtsamma pligten att för slägt och vänner tillkännagifva. Berga, Kanten, den 6jan. Hilda Pfeif, Carl Georg Pfeif. född Billbergh. [82] LEDIGA PLATSER. Red. En anspråkslös fröken, hemmastadd i matlagning, och som vill åtaga sig uppsigten öfver en 6-årig flicka, finner god plats den 1 instundande februari. Den, som antages, kommer att betraktas som medlem af familjen. Svar till » Sällskap » torde inlemnas i försegladt bref å Iduns Redaktion, Sturegatan 8 (ing. fr. Humlegårdsgat.
Af synnerligen stort intresse är den franska författarinnans grundtanke, som fått uttryck i artikelns titel; enligt hennes mening låg den djupaste orsaken till den disharmoni, som trots allt präg lade fru Kovalevskys personlighet, i en redan från barndomens upplefvelser härledd oförmåga att gifva intelligensens och hjärtats fordringar lika berättigande. Teater och musik. Kungl. operan har ett par gånger uppfört Meyerbeers opera » Hugenotterna » med hr Élmblad som gäst i Marcels parti. Vid fredagens föreställning voro vi närvarande och hade äfven här tillfälle konstatera hr Ers ovanligt framstående förmåga som dramalisk sångare. Åt de gestalter och karaktärer han har att framställa, ger han verkligt lif, så att de framstå som människor och ej endast som teaterfigurer. Hvad sången beträffar förmärktes väl i början någon indisposition. Hr E. sjöng emellertid upp sig och tredje aktens stora scen med Valentine (fröken Labia) gjordes synnerligen förträffligt. — Operadirektionen förtjänar erkännande, för det den anordnat detta gästspel, som kunnat vara af stor nytta för dem, som velat lära något. Med tillfredsställelse mottages säkert af alla vänner till vår opera d » n underrättelsen, att frö- ken Labia engagerats för det kommande spelåret, och än mer att den från Amerika nu återkomna fru Carolina Ostberg åter fästats vid k. operan. o Djurgårdsteatern har nu också upptagit den från Södra teatern kända » Charleys tant ». Vi torde i nästa nummer få tillfälle omnämna utförandet närmare. » SPÖKERI ». Skiss för Idun af Erny. (Slut fr. föreg. n:r.) » H v a d n u d å? Jo, det var j u hon! » K a r l, K a r l! Ä: K. A. N y d a h i &amp; C.o N u v a r det ej längre någon villa. » Men. a &lt;J med Linge. tacksamhet. Logogryf. I dessa dagar, då man vill värna Sitt fosterland emot oväns svärd, Båd ' tid och pengar af hjärtat gärna Man lägger ned som en offergärd.
Till kort svar på hvad den sista värde Talaren anfört, får jag försäkra, att jag varit med om upptäckandet af ett stort Bränneri, sorn aldrig hade blifvit upptäckt, om del ej hade rökt från pannan; men att jag ännu aldrig sett. rök från något mäsk kar, Uppå derefter af flans Eoccellence Herr Grefven och Landt Marskalken gjord Proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att så väl Herr Montgommeries. ifrågavarande Motion, som de af åtskilige ledamöter rörande samma ämne afgifoe yttranden, till Revillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet* remittera. Föredrogs å nyo Herr af Uhrs, Carl David, den 28 sistlidne November e, m» Den 4 December e. m. på bordet [agde Motion, om ett ökadt anslag för Bergsskolan i Fahlun. Grefve Hamilton > John uppläste följande: Herr af Uhr har föreslagit, att iooo R:dr B :co skulle anslås såsom lön till en malhematisk och physisk Lärare vid Fahlu Bergsskola, samt 800 R:dr B:co till inköp af nödiga instrumenter. Herr Lefren har önskat, att denna fråga blefve hvilande, för att kunna i ett sammanhang afgöras, då UppfostringsCoraite^ns Förslag inkommer till Rikets Ständer; men då det synes osäkert, alt detta senare inkommer innan Motionstidens utgång, anser jag mig böra begagna tillfället af Herr Uhrs Motion , för att fasta Ridderskapels och Adelns upp märksamhet på vigten af denna Motion, som jag önskar icke allenast måtte vinna bifall, utan ätven få en betydlig utsträck »ing. Få Stater hafva gjort mindre till uppmuntrande af sin industrie än Sverige;, också slå vi stilla, under det andra Nationer framgå med jetlesteg. De små framsteg vi gjort, kunna endast lillräknas den individuella energien. Med hvad olika framsteg hade vi gått, om Regering och Ständer hos oss sökt att uppmuntra associationsoch företagsandan, hvilken anda Amerika, Nederländcrne och England haf-. 328 Den 4 December e. m. va att lacka för deras välstånd.
N:o 132. Motion N:o 53, angående bränvinsförsäljnings-afgifternas ingående till Landstings-kassorna. Sammans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. A:o 4 samt Utlåt. N:o 11 och Mern. N:o 13. R. St. underdån. Skrifv. — Motion N:o 95, angående anslående af medel till ersättning af de West göta-Dals regementes Befäl och Underbefäl tillskyndade kostnader för flyttning af åtskilliga byggnader från gammal till ny mötesplats. StatsUtsk. Utlåt. N:o 66 samt Mern. N:o 130. Motion N:o 125, angående förhöjning af införseltullen å bränvin, m. m. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 17 samt Mern. N:o 22 och 23. R. St. underdån. Skrifv. N:o 148. Motion N:o 162, angående beviljande af s. k. “drawback“ vid utförsel af bränvin. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Militäre Embetsoell Tjenstemän, om fyllnadspension åt de före år 1858 af gårigne. Se Fyllnadspension. Militär öfningar, angående anslag lör införande i skolorna af. Motion N:is 62 och 130. Stats-Utsk. Utlåt, N:o 139. R. St. underdån. Skrifv. N:o 169. 29 Minderårig, angående dess användande till skjutsande. Se Gästgifveri-ordning. Millisteriella ärenden, angående underdånig anhållan om meddelande till Rikets Ständers kännedom af vissa. Motion N:o 264. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Montgomery, angående pension åt Hedvig Elisabeth Wallmark, enka efter Landshöfdingen G. A. Motion N:o 118. Stats-Utsk. Utlåt.