Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Räkenskaperne för åren 1833 och 1834 utvisa nedanstående förhållanden i afseende å Bruksdriften: i833 utgjorde Bankens förskjutne Förlagssumma i contant R:dr 50,000:' och uti till omarbetning lemnadt Stämpelpapper 870 LU. „ 219: Under åfet tillverkadt Papper, 3,6545 Ris» upptagit i värde lill 29,094: Skillnad R:dr 21,125: Vid årets slut fanns i Lumpmagazinet Lump för R:dr 2,58<): 14* ']• mindre än vid årets början. Dessa förhållanden hafva uppgifvits härleda sig derifrån, att en mängd Papper, som ännu icke i Ris eller värde blifvit antaget, under året är vordet formadt, dels för prof-försök, och dels för nya Sedelpappers-posterne. Papperstillverknings-Conto för året upptager en vinst af R:dr 6860: — 3 r:st., utgörande den summa, hvarmed det tillverkade papperets värde öfverstigit dertill använde materialier och arbetskostnader. Öfrige kostnader i och för Bruket äro dervid ej tagne i beräkning. i833 års Förlags-Summa ifrån Banken har öfverstigit i83a års med R:dr i3,ooo, och i833 års Papperstillverkning har understigit i83a års i4'8 med 74Ö5 Ris, eller i värde R:dr 6,458. Det Conto, som liar till rubrik: "Försök till nja Se del papp er s-tillverkningen ” utvisar för år i833 en utgående balance i debet, sorn med R:dr 8,748: 41* 7- öfyerstiger den ingående. i834 bär blifvit tillverkad t Sedel-peli Stämpel-papper för nu bruklige Sedelsorter, 2,371 J Ris, i värde R:dr 20,853: 32.
Uppå tillstyrkan af Stats-Rådets öfrige Ledamöter, täcktes Kongl. Maj:t till alla delar i Nåder bifalla hvad nu, i afseende på regleringen af utgifterna under Femte Hufvudtjteln samt de för Sjöförsvarets behof ifrågasatta nya så väl ständiga som extra anslag, blifvit af Departements-chefen i underdånighet föreslaget; och skulle om hvad Kongl. Maj:t sålunda nu härutinnan i Nåder beslutat utdrag af protokollet till Finans-Departementet afgå, för alt läggas till grund vid författandet af Kongl. Majrts Nådiga pro position om statsverkets tillstånd och behof, i hvad den kornme att röra nämnde Ilufvudtitel och Sjöförsvarets behof; hvarjemte de lill detta statsregleringå-ärende hörande handlingar skulle till vederbörligt Utskott öfverlemnas. Ex protocollo Frits Rythén. Bih. lill B. St Prat. 1856 & 4851. 4 Sami. 4 A/d. 5 Höft. G STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1856. / i Bil. N:o i till Kongl. Maj:ts Nåd. Pro/). N;o 4, örn Statsverket 1856. 1 Litt. A. Sjöjorsvars-Departementets Kansli-Expedition. Nuvarande löner på stat. Arfvoden Summa nulimbeten och Tjenster. Föredragandens förslag. och l,| usp ningar envarande komst. inLpner och arfvoden. Pensions belopp. II: dr. ö. R:dr. ti. St. N:o 4- lill Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 4, om Statsverket 4856. Litt. B. Sjöförsvars-Departementets Kommando-Expedilion. Arfvoden. Summa nuvarande inkomst Embeten och Tjenster. Föredragandens förslag. Arfvoden. R:dr. ö. R:dr. ö. R:dr. ö. 900 — 900 — 1 Flottans Officer af högre grad 4,500 Anm.
Hvilken håg skall lifva unge män att söka förvärfva skicklighet och insigter på en bana, der de, oaktadt vitsordad flit oell nit, icke undfå någon ersättning för sina mödor, sina sträfvanden, utan att skuldsättning och obestånd blifva deras säkra lott? Man fordrar punktlighet hos auscultanten, som hos den ordin.-tjenstemannen, hos den adjungerade ledamoten, likasom hos presidenten; men huru begära detta, under det man ej vill lemna någon hjelp och lön för den möda ynglingen nedlägger? Den farhåga Frih. Sprengtporten framställt, bör icke förskräcka, att nemi. besparingarna ej lemna tillgång; ty i den ställning befinna vi oss icke, som skulle vi ej för ett vackert ändamål kunna finna 6 å 7000 r:dr. Frih. Tersmeden: Till att bölja med, får jag förklara, att jag icke bestridt enskild motionär rättigheten att väcka hvilken fråga han behagar, utan jag har försvarat, att StatsUtsk. icke fastat sig vid sådana frågor, som denna , d. v. s. statsreglerings-frågor, framställda af enskilda motionärer. Man har här velat framställa en jemförelse mellan min motion, rör:de pension åt Frih. Berzelius, och den af Hr Gyllenhaal framställda. Jag hemställer, om någon jemförelse mellan dessa förslag kan äga rum. Frih. Berzelius är en seeularman, en person, som hvarje Svensk med hjerta i bröstet känner sig stolt öfver, att lian tillhör Sverige; han är ryktbar, icke blott öfver Europa, utan öfver hela verlden. För öfrigt beklagar jag det förhållande, som skall äga rum i afseende å Götha Hofrätt; och det förundrar mig, att Hr Gyllenhaal, i anledn. deraf, icke till K, M. ingått med någon anhållan, ty det hade varit det rätta sättet;— och som frågan i sitt nuvar. skick är en ren statsregler:s-fråga, så hafva Den 5 Maj e. m. dessa begge frågor, min, i afseende å Frih. Berzelius, och Hr Gyllenhaal, icke med hvarandra någon gemenskap.
Marken var hal och klibbig af fetblodiga ämnen, och vid de oaptitliga stånden grälades och köpslogs på all världens rotvälska. Med händerna i fickan och käkarna i oafbruten rörelse slentrade härr Sewell utför South. Trottoarens soltält, fastsatta vid järnpelare, gåfvo den utseende af en jättearkad, genombruten af solstänk, droppande i glöd öfver uppstaplade frukter och trädockornas granna klädesplagg, barocka kopior af sista modet. Men aftonsolen förlänade alltsammans en glans af äkthet. Det var som krälade hela stadens ohyra fram. De små osopade, kaotiskt inredda bodarna omringades af skrikande och knuffande individer af allehanda nationaliteter, medan okammade kvinnor med dibarnet vid den blottade barmen sökte handgripligt värfva kunder. Från toppen af sina vagnar utbjödo farmare skämda grönsaker och höns, hvilkas magerhet kunnat locka en yankeekvinna till tårar. Då spårvagnen kom susande, ringde den hela tiden, kusken stampade och ropade för att få den slöa hopen att gå ur vägen och skrattande höllo passagerarna för näsan. Hvad mr Sewell hånlog. Dessa europeer duga ju icke ens till att tvätta sig rena. Kunde man icke tro att det vore den stora utländska svinstaden i väster! Nu vände kortvaruhandlaren för att öfver Lombard uppnå sin vanliga restauration vid hamnen. Träkåk vid träkåk. Fallfärdiga trappor, dinglande fönsterluckor, rutor af lump! I smutsvattnet på den urgröpta tegeltrottoaren vältra ullhufvade ungar i lysande paltor, och från rökande män och snattrande kvinnor på trapporna står utefter gatan en evigt rinnande ström af intima meddelanden och husliga tvister. Här kommer en sprätt i gula pantalonger och fotsid grönsvart rock direkt från judeståndet, och genast omringas han af kurtiserande negerdamer med armarna i kors öfver oskylda bröst. De tunna kjolarna framhäfva magen, hoppande af vällustigt skratt, hårets otaliga småflätor, virade med röda trasband, sticka upp som kaktustaggar.
Majk rörande ordnandet af den medicinska undervisningen i riket kommer att besluta — röstar Ja; Stats-Utskottets Memorial N:o 195. Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva .Rikets Ständer icke beviljat det af Kongl. Maj:t för omförmälda ändamål äskade anslag.” 8:0. Uti 29 punkten, mom. litt c) af oftanämnde Utlåtande hade Utskottet tillstyrkt Rikets Ständers bifall till Kongl. "Maj:ts nådiga framställning om beviljande af ett anslag å 4,500 R:dr till lön för en ny profession i medicinsk kemi vid Lunds universitet; men som denna Utskottets hemställan är godkänd endast af 2:ne Riks-Stånd, Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men afslagen af Borgareoch Bonde-Stånden, bör härom anställas omröstning enligt en så lydande proposition: ”Den, som bifaller Kongl.
Kronooch kyrkotionde Statsanslag < ■ Privata donationer Arrendemedel Hyresmedel och tomtören Av Kollektoch armbössemedel Inskrifningspenningar Ersatt underhäll Ersättning för jordförluster Ifäntemedel jKnmärkningsmedel •••• — 196 — Transport: Balans till år 1861'. Summa Credit: Balans från år 1836". Öfverlevereringar och skulder Afskrifning: Under förskottstitel inbalanserade kostnader för utvidgning och för - bättring af Wadstena och Hernösands, hospitaler 143,049: 47. För åtskilliga orsaker 10,663: 48. Utgifter: Aflöning ...» .■ 57,741: 99. Understöd för sjukvårdsanstalterna 3,800: — Underhåll 112,203: 65. Skrifmaterialier och expenser, ljus m. m 20,364: 78. Nybyggnader och reparationer 21,815: 93. Reseoch traktamentspenningar 824: 75. Balans till år 1861: Inventariers och fastigheters värden 858,538: 64. Behållning af span mål och proviant 50,565: 42. Summa Vid deuna räkenskap hafva Revisorerne endast velat erinra, öfver kassabehållningen vid följande hospitaler saknas, nemligen: 1,639,696: 5. 76,272: 92. (Rönnowska testamentsfonden.) Af denna, i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning granskade räkenskap, vid hvilken Revisorerne icke haft något att erinra, inhemtas följande i afseende på inkomster och utgifter: Tillgångar Räntemedel Debet. Balans från år 1859: Uppbörd: Credit. Utgifter: Ett års stipendium åt en studerande Räntemedel till Kongl. Serafimerlazarettet Arfvode för redogörelsen Summa 83 85U 25 4. Balans till år 1861: Kongl Jifizaretts-direktionen. Vid årets räkenskap, sorn hos Kongl. Kammar-rätten granskats utan anmärkning-, hafva Revisoierne icke funnit något, att erinra.
Adis svar på denna propos. så, att det varit nekande; att derpå begärdes votering; och att således fråga nu blott är att få alternativ lill BäncoUlsk:s förslag, i hvilket hänseende jag tillstyrker att contra-proprs:n ina blifva följande: Vinner nej, kommer ingen reservfond för banken att bildas i anledn. af förevar betänk. Alt, på sätt sorn Hr Lagerhjelm tillstyrkt, uti contra-propostn använda ordet alsing, Län leda till förvillelse. Frill. Stjernstedt, Theodor: För min del anser jag, alt man har lättare att bestämma sig för den ena eller andra åsigten, om conlra-propos:n uttrycker att de ifrägavaf. medlen skola användas, så väl til! allmänna arbeten, som för Statens behof; ty ehuru jag för min del icke önskar bildandet af den ifrågaställa reservfonden för banken, så tillstyrker jag likväl hellie det, än alt denna million skall utdelas på länen; men om jag emellan de nu föreslagna tvänne proposma voterar emot bildande af reservfond, så vet jag ej, huruvida icke sedermera något af de öfriga alternativen, hvilka jag anser sämre, kunde blifva gällande. Af sådan anledn. anser jag contra-propos:n böra blifva sådan, som Hr von Hartmansdorff föreslagit, nemi. alt licia den reserverade bancovinsten bör användas för statsverkets behof och allmänt nyttiga arbeten. Frih. Sprengtporten: Antages den meningen, att ingen reservfond skall bildas, så har man med detsamma sagt, alt hela summan skall öfverlemnas antingen till statsverket, eller för att användas till andra allmänna behof.
För Ministern i Wien åter utgör den föreslagna tillökningen 5,800 R:dr. Det nu bestämda traktamentet står icke i ett tillbörligt förhållande till dvrheten å orten, hvilken, enligt alla sammanstämmande uppgifter, är i ständigt tilltagande, under det att genom förbättringar i Österrikes eget finans-system, kursen å främmande myntsorter blifvit så fördelaktig för landets eget mynt, att derigenom de traktamenten som utbetalas i andra myntsorter än landets, utgå med vida lägre belopp än förut kunnat påräknas. Med fästad! afseende å dessa förhållanden, har äfven traktamentet för Legations-Sekreteraren vid denna Beskickning blifvit föreslaget till 1,200 R:dr Hamb. B:ko, eller samma belopp, hvartill Legations-Sekreterarnes i Konstantinopel och Washington samt Attachéens i S:t Petersburg blifvit beräknade. Jag har redan haft Nåden fästa Eders Kongl. Maj:ts höga uppmärksamhet å det underdåniga förslag, som Kommitterade till ordnande af de förenade Rikenas Konsulsväsende framställt i afseende å aflöningen af Eders Kongl. Maj:ts Beskickningar i Konstantinopel och Washington. — 1 sitt den 20 sistlidne Maj afgifna underdåniga betänkande yttra Kommitterade nemligen att de anse det fortfarande med Konsulsärendernas interesse öfverensstämmande att vissa af Eders Kongl. Maj:ts Beskickningar tillika äro General-Konsulater och att det derföre äfven är i sin ordning att den gemensamma Konsuls-fonden bidrager till deras aflöning, men på samma gång anse dock Kommitterade att billigheten å andra sidan fordrar, att bidrag till samma Beskickningars aflöning tillika lemnäs ifrån anslaget till Minister-Staten, och de hafva derföre också i sitt underdåniga förslag tili Aflönings-stat för Eders Kongl Maj:ts Konsuler nedsatt lönerne för de ifrågavarande med General-Konsulaten förenade beskickningar, i hopp att fyllnaden skulle från Minister-staten kunna utgå.
Måns Nilsson dömdes som förrädare från lif och gods Och det var rätt. BARBRO. Men den oskyldiga änkans arfslott som hon medfört i boet skulle icke följt med. KUNGEN. Hvad heter Du? FJÄRDE AKTEN BARBRO. Jag är döpt till Barbro och konungen stod själf fadder då han var uppe i Dalarne. KUNGEN reser sig, och sätter sig igen. Barbro! Har Du sett kungen nånsin? BARBRO. Icke sedan jag var för liten att kunna känna igen honom. Men när han sist besökte Kopparberget väntade far honom hem, och vi unga skulle hälsa honom med en sång. KUNGEN. Hvad var det för sång? BARBRO. Jag kan icke sjunga sedan far så ömkligen är död; men den handlade om kung Gösta och dalkarlarne, och den slutade så: I hafven mig ståndit, Som trogne svenske män. Vill Gud mig lifvet unna Jag gör eder godt igen. KUNGEN. Säg något ondt om kungen! GUSTAV VASA BARBRO. Nej, för det sa' far att vi aldrig skulle få göra, äfven om vi hörde andra säga. KUNGEN. Sa' far det? BARBRO. Ja. KUNGEN. Gån i frid; jag skall tala vid kungen, och rätt skolen I få, ty han vill rätt och gör rätt! BARBRO på knä, tar konungens hand, som hon kysser. Vore konungen oss lika huld som I, rådsherre, då vore ingen nöd. KUNGEN lägger handen på Barbros hufvud. Det är han, mitt barn; och sin guddotter nekar han intet. Gån i frid! HUSTRU N. OCH BARBRO gå. KUNGEN till Johan. Hvem har skickat fram dem? Hvem? Här sitter jag på de anklagades bänk, jag, högste domaren. FJÄRDE AKTEN PRINS J. Må jag tala ett ord? KUNGEN. Nej; jag kan säga mig själf allt hvad Du ärnar. Jag kan säga mig att Herrans hand har lagt sig tung öfver mig, utan dock att jag förstår hvarför. Ty, om Gud talar genom samvetet och bönen, så har han intalat mig att handla såsom jag handlat.
Vill man påskynda denna indragning och derigenom äfven löneregleringens fortgång, så kan man från nu ifrågasatta, intill löneregleringens fullbordan gällande löneförbättring undantaga sådana sacellanier, som till indragning föreslås. Deras innehafvare lära då nog blifva betänkta, att med det första söka andra tjenster. Medlet må synas hårdt; jag medgifver att det så är; men dock icke så hårdt, som ett rent afslag på allas begäran om hjelp. Jag tillstyrker af dessa skäl, att Rikets Ständer må ställa till Kongl. Maj:ts disposition 30,000 R:dr såsom reservations-anslag att användas till förbättring af de svagast aflönade komministrarnes lönevilkor, intill dess de genom den pågående allmänna löneregleringen blifva uppbringade till det belopp, som erfordras till anständig bergning, hvarvid likväl iakttages att någon löneförbättring icke må komma dem till godo, hvilkas tjenster vederbörande nämnd, deröfver hörd, anser böra vid innehafvarens afgång indragas.» Uti denna reservation hafva instämt Biskoparne Annerstedt och Millén, Doklorerne Gumcelius och Arrhenius samt Kongl. Hofpredikanten Lithner. lith. till R St. (Fortsättning.) Vid 9 de punkten: (angående tillstyrkt anslag å 10,000 R:dr, til! löneförbättring åt Konsislorii-notarier och Amanuenser.) Af Herr G. H. Stråle: »Emot pluraliteteris beslut, att tillstyrka Rikets Ständer att till Kongl. Maj:ts disposition anvisa ett belopp af 10,000 R:dr för att användas till förbättrande af Konsistorii-notariernes och Annnuensernes lönevilkor, får jag härmed reservera mig.
Emedlertid märkte den andra fiskare-sonen, att vattnet i flaskan blef grumligt; han gaf sig derföre på väg att uppsöka sin foster-broder. Sent omsider kom han till kungs-gården, och fick der löfte om den yngsta konunga-dottern, så vida han kunde frälsa sin broder. Svennen red nu bort till berget om natten, medan trollen hade sin högtid. Då kom en liten man och räckte honom ett guldhorn; men huru törstig svennen ock var, ville han icke dricka ur hornet, utan spillde drycken på marken. Då försvann berget, och i dess ställe var der ett präktigt slott; men rundt omkring borgen stodo män och hästar i mångfaldig skapnad, och alla voro af den hårdaste sten. Ungersvennen vandrade nu igenom det fagra slottet, och fann det ena rummet och den ena salen präktigare än den andra. Slutligen kom han till ett rum, hvarest stod en gyllene kruka som var full med klart vatten, och jemte krukan låg en viska med handtag af guld. När nu svennen stänkte omkring med vattnet, kom en droppa att falla på en af sten-bilderna, som stod utanföre. Då löstes förtrollningen, och stenen qvicknade till och fick lif. Svennen fortsatte härmed, intill dess alla bilderna blifvit uppväckta, och ibland dem var äfven hans foster-broder. Derefter vände de samman åter till kungsgården, och svennen fick konungens yngsta dotter. Han flyttade med henne till det fagra trollslottet, och lefde der både länge och väl, men hans söner togo en fisk såsom skölde-märke, till en hugkomst af den underbara gäddan. En annan öfverlemning, upptecknad hos våra Svenska stamförvandter i ~Nordvestra Finland~, lyder i korthet sålunda: Det var en gång en gubbe, som hade två söner och en dotter. Dottern var icke hemma, ty hon hade blifvit bortröfvad af en drake. Men sönerna, som voro tvillingar, uppväxte hos sin fader, och liknade hvarandra inbördes, så att ingen visste skillnad emellan dem. En dag skulle gubben gå att hemta vatten ur källan. Vid han nedsänkte ämbaret, fångade han deruti en stor gädda.
Maj afgifne samt den 5 dennes på bordet lagde Memorial, inne. fattande förslag till förändrad Redaction af 102 §. Regerings-formen, fann Ridderskapet och Adeln för godt att berörde förslag, jemte af Grefve Mörner, Adolph Got an och Friherre Åkerhielm, Gustaf Fredric, dervid gjorde anmärkningar, såsom utgörande Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar till Constitutions - Utskottet återförvisa/ S. D. Då nu å nyo föredrogs Bevillningsutskottets den 22 sistlidne Maj afgifne samt den 8 dennes på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de mot Förslaget till en förnyad Chartse Sigillalse Förordning gjorde anmärkningar, blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln gill adt.
Riksdagsordningen omförmälte Tjenstgörande 22* 34° Den 9 Junii e. », Stats Secreterare, funno dessa Herrar ExpeditionsSecreteraren vara behörig att i RiddarhusDirectionen inväljas och att följakteligen vid det skedda valet borde förblifva; tilläggande Herr Öfversten Åkerhjelm, att lian, uti sin öfvertygelse om ExpeditionsSecreteraren Ulfsparres valbarhet, ytterligare styrktes af den omständigheten, att bemälte Herr ExpeditionsSecreterare under sista Riksdag, då han i Kongl. Cancelliet tjenstgjort, i samma egenskap som för närvarande, icke funnits upptagen på förteckningen på de personer, hvilka icke voro behöriga att väljas till Utskotts Ledamöter. I följd af denna omröstning ansågs således Herr ExpeditionsSecreteraren Ulfsparre behörig att i Directionen inträda, samt började sin tjenstgöring derstädes med den 3i Mars 1827. Då Herr ExpeditionsSecreteraren den 1 derpåföljande Augusti förordnades, att under Herr StatsSecreteraren vid Kongl. KammarExpeditionen M. G. Danckwardts på 2:ne månader Nådigst förunnade tjenstledighet, hans Embete förvalta, så lät Herr ExpeditionsSecreteraren hos Directionen anmäla, det han i egenskap af tjenstgörande StatsSecreterare funne sig, med anledning af 4i §• Riksdagsordningen jemförd med 48 §•
Söreflagtta ritningar tilt npa tärot)uö i Otorrföping, Sönföpittg, öpatmftab, ©ötOeöBorg cd) Strmifa, gpntnaftifpuö t Umeå od) tÄontteBp, gpmnaftif* odj BiBtiotlfefötfuö t Matmar, famt tiltByggnab af ffotpufet för etcmentartäroioerfet i Smtb, åro af Öboitgl. 93taj:t gittabe od) faftftåtba. Seminarium Sör ©eutittariuut titt Bitbaitbe af lärarinnor tjär jbongt. 9ftaj:t, t nors Mtbanbe.^ttftoubfaflig öfmereitöftämmetfe ttteb tyoab täroauftattenö SDirefttoit före* [tagit, uttber ben 6 Stugufti 1864 faftftättt regtemente, äftoenfont ut* giftöftat; od) par ben nteb ©emittariutn förenabe Otormatffota för ftidor, tilt pmarö inrättanbe od) unberpåtl Sftifetö ©täitbcr Bemttjat anflag, t Början af DftoBer ntåttab fantma år träbt i merffampet. @^mnaftif(a Unber ben 8 Sanuari 1864 Bär Jbongt. 93laj:t utfärbat ftabga för ©entraWnfti* tutet. @t;mnaftiffa 6entrat*infittutet ocp i fammanpang bermeb förorbnat teba* ftprelfe fig ttflbragtt [eban fifta IRilöbag. möter i bett ©treftion, font enligt nänutba ftabga ffatt utgöra inftitutetö ftprelfe, jamt anbefallt bireltionen att afgifma förflag till utgiftsftat för täroanftalten, läxnpab efter be tillgångar fftitetö ©tanber aumifat.
Lagerbjelke föreuade sig med de skäl, som jag haft äran framställa, et pour cause är jag dock gauska benägen att förena mig med Ilr Skogman uti det slut, hvartill han kommit, emedan just detta förslag till propos. är det enda rätta, och man genom den ordalydelse, som Hr Skogman föreslog, undviker det oformliga, som jag tog mig friheten anmärka förra gången jag hade ordet, Det var, tror jag, helt och hållet en missuppfattning af hvad Hr Skogman har sagt, som föranledde Frih. Palmsljernas replik; likaså en annan missuppfattning af hvad jag har sagt, som orsakade Frih:ns replik i afseende pä oefterrältligheten. Jag har alldeles icke sagt, alt Hr Frih. sökt komma till någon oeflerrättlighet, ulan har jag sagt, all Frih. sökt komma tillbaka till ett system, hvaruti ligger oefterrättlighet. Det var ingen mening af mig, att göra Hr Frih. en sådan e'quivoque compliment och således icke eller någon anledning för Frih. att äler complimentera mig tillbaka, utan kunna vi vara hvarannan qvitt utan eomplimenter. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, lillkännagaf, alt plenum komme att forsättas kl. 6 e. m. Den 14 Januari f. m. Frill. Sprengtporten, Jacob Wilhelm: Sedan nu under 5 år en hvad jag vill kalla principenlig ordning ägt rum i afseende på tull-lagstiftningen, så skulle det, åtminstone efter mitt begrepp, innebära en sorglig återgång, om R. St. skulle vid innevarande riksdag utan någre erfarenhetsskäl, hemtade fran någon för handen varande olägenhet af det system, som blifvit lillämpadt, helt och hållet upphäfva detsamma. Det amendement, som Prih. Palmstjerna åsyftar, synes mig egentligen innefatta ingenting annat, än alt R. St. för deras del skulle bestämma ett maximum för tullen på spanmål, men alt något minimum icke skulle förefinnas. Det är en utveckling af saken, som, på sätt en annan talare redan anmärkt, rubbar hela principen af denna tull-lagstiftning, och mot hvilken utveckling af saken jag åtminstone i egenskap af jordbrukare får på det högsta protestera.