Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Öfver nedannämnde, uti Statssamt Allmänna Besvärsoch EconomiUtskottens Memorial N:o 117 föreslagna, af Rikets Ständer gillade, Proposition, har förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt omröstning: Den, som på sätt Utskotten tillstyrkt, bifaller, att Rikets Ständer med afseende å Adjuncten Ramströms> genom inrättandet och vidmagthållandet af Stockholms Lyceum, ådagalagde förtjenster om ungdomens bildande, å Riksgälds-Contoret till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition anvisa en summa af 3000 R:dr Banco, samt, med tillkännagifvande häraf, hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att Kongl. Maj:t, derest, efter anställande undersökning om den vid nämnde Lycseum följda lärö-method och den framgång, densamma må hafva vunnit, Adjuncten Ramström skulle finnas vara förtjent af ifrågavarande uppmuntran från Statens sida, täcktes låta berörde 3000 R:dr såsom gratificatiön till honom utbetala, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar * • Hit \ inner Nej, kommer icke något anslag att för ifrågavarande ändamål af Rikets Ständer beviljas. Resultatet af omröstningen har varit 62 Ja och 57 Nej. Som Ja vunnit, är Statssamt Allmänna Besvärsoch Economi-Ufskottens i ./a-proposition intagna förslag utaf Rikets Ständer bifallet; Hvarom underrättelse meddelas. Stockholm den 19 Maj 1845. Förstärkta Siats-Utskottets Memorial, N:o 323. Ank. till Exp.-Utsk. d. 19 Maj, kl 11 f. m. Memorial, rörande skedd votering öfver 2:ne i StatsUtskottets memorial, Nto 316 omnämnda frågor. Sedan Rikets Ständer godkänt nedan intagne, i Stats-Utskottets memorial, N:o 3 i6, föreslagna Voterings-propositioner^ sä ha Förstärkta Stats-Utskottet denna dag deröfver anställt omröstning: i:o»
Andra yttrandet; Afslogs, och beslöts, att stämplar å bouppteckningar skall, då behållningen i boet uppgår till fulla 200 R:dr eller deröfver, för hvarje fulla 100 R:dr beräknas lill 25 öre. Tredje yttrandet. Bifölls. Fjerde och femte yttrandena. Lades Ull handlingarne. Sjette yttrandet. Sjunde yttrandet. Lades till handlimjarne. § 8. morn. Med godkännande lades dessa meddelanden till handlingarne. § 15 mom. 1 och den statliga anmälan. Lades till handlingarne. S. 1). Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Bevillnings-Utskottels Memorial, N:o 50, angående verkställd omröstning, i anledning af Uiks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande vilkoren för bränvins-tillverkning. S. D. Föredrogs ånyo Banko-Utskottets Berättelse N:o 28, angående förrättad revision af Banko-diskont-verkets räkenskaper och förvaltning för år 1859. Härvid lörekommo: I. Handelsoch Närings-diskont-fonden. Första hemställan, eller punkten, sidan 7. Gillades. II. Allmänna Diskont-fonden. Andra hemställan, eller punkten, sidan 9. Bifölls. Hvad angående inkomster af Banko-diskont-verkets rörelse år 1859, samt utgifter dervid, anlöres sidorna 9—13. Lades till handlingarne. Vitsordet och förklarandet vid slutet af sidan 13. Lades likaledes till handlingarne. S. D. Föredrogos och biföllos Banko-Utskottets Memorialer: N:o 29, med hemställan om en gratifikation till vaktmästarne vid Bankodiskont-verket, och N:o 30, angående afskrifning af tio ifrån Låne-kontoret i Malmö utgifna lån. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotlels Betån - Prot.-Uldrag den 20 dull 1860. 559 kande, N:o 117, i anledning af väckta motioner om de rättigheter, som äro Mosaiske trosbekännare här i riket tillerkända.
N:o 81. och riksgränsen, om statsanslag för fullbordande af jernvägen der emellan. Motion N:o 52. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 54. R. St. underdån. Skrifv. Augmentsränta, om rättighet för en hvar att upprätta uträkning deröfver. Motion N:o 130. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk Betänk. N:o 6. I r8 B. Bank, Rikest Ständers. Se Riksbanken. Banker, Enskilde, angående deras sedlars mottagande och invexling i Rikets Ständers Bank. Motion N:o 64 och 205. Banko-Utsk. Utlåt. Barn, oäkta, om rättighet för sådana att taga arf efter föräldrar. Motion N:o 161. Lag-Utsk. Betänk. N:o 13 och Mern. N:o 33. R. St. underdån. Skrifv. Barndop, om upphäfvande af gällande föreskrifter för upptagande af kollekt vid dem och vid bröllopp. Motion N:o 277. Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk. Betänk. Barnmorske-undervisnings-anstalten, i Göteborg, om anslag till årlig lön för en biträdande lärare, och om understöd åt ytterligare sex lärjungar vid denna anstalt. Motion N:o 178. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. Barnmorskor, angående ändring af § 16 i Kongl. Reglementet för dem den 28 November 1865. Motion N:o 75. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Bengtsson, Carl Isak, från Kronobergs län. Motion N:o 11, angående nedsättning af den genom nu gällande expeditionstaxa bestämda lösen. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Motion N:o 67, om anslag för väganläggning emellan sjön Bolmen och Wieslanda station i Sunnerbo härad. Sats-Utsk. Utlåt. N:o 78. R. St. underdån Skrifv.
På grund af det nu anförda vågar jag anhålla, att under nämnda utgiftspost måtte uppföras ett anslag af 4,500 rdr. Det kan tyckas, att utgifterna för slöjdskolan äro stora, men då man besinnar, att skolan besökes af icke mindre än 1,500 elever, torde utgifterna, i förhållande till hvad för undervisning eljest är anslaget, icke förefalla synnerligen höga. Om R. o. Ad. bifaller de af K. M:t äskade beloppen jemte de förhöjningar, som af mig blifvit yrkade, skulle det nya anslaget till slöjdskolan uppgå till 76,000 rdr för år och således för sista qvartalet af 1867 till 19,000 rdr, hvaremot för tredje qvartalet det af K. M. för qvartalet begärda beloppet 16,000 rdr torde blifva tillräckligt. Det af mig äskade anslag för sednare hälften af år 1867 skulle således belöpa sig till 35,000 rdr eller blott 3,000 rdr utöfver hvad af K. M:t blifvit begärdt. Under antagande häraf skulle emedlertid skolans årliga totalkostnad, det nuvarande ordinarie statsanslaget samt skolans egna tillgångar deri inberäknade, komma att uppgå till inalles 96,000, hvaraf följer, att hvarje af skolans elever kommer att kosta staten icke mer än 64 rdr, under det att hvarje elev enligt sednast förhanden varande berättelser i Chalmerska slöjdskolan kostar vid pass 213 rdr, Tekn. Aftonskolan i Eskilstuna . 83 » . Då nu visadt blifvit att i denna skola, med större undervisningstid och flera läroämnen, kostnaden för hvarje lärjunge det oaktadt blifver lägre än i alla, ja blott en bråkdel af kostnaden i de flesta andra tekniska läroverk, så framgår tydligen att en stor besparing åstadkommes genom att förse denna skola med tillgångar, så att den kan uppfylla sin bestämmelse; men att tvertom misshushållningen blifver ännu mer i ögonen fallande af att låta en del skolsalar stå tomma under sammanlagdt 2,800 timmar längre tid än hvartill skolstyrelsen ansett sig nödsakad.
Med fästadt afseende äfven derå, att det är båda rättvist och med'Statens sanna interesse öfverensstämmande att beskattningen grundar sig på des verkliga värdet, hyser Utskottet den mening, att det bör tillkomma och åligga Taxeringsmän, när grundade skäl dertill äro för handen, så att ett uppgifvet värde å Fastighet, vid jemförelse med angränsande Egendomar inom TaxeringsDistrictet, och i betraktande af andre hithörande omständigheter, finnes vara för högt eller för lågt tilltaget, — att detta värde till det rätta och sanna förändra; hvarvid Utskottet likväl, till vinnande af nödig Controll och på det denna rättighet ej må godtyckligt begagnas, ansett att % o Beviltn,- ZJtsiötteis Betänkande Ni‘6 jl skälen härtill böra 1 Protocollet korrtligen anteknad Men då för öfrigt ingen kan antagas säkrare känna och följaktligen bättre kunna värdera sin Egendom, än egaren sjelf, och den följd synes stå i förening med ofvannämnde förslag, att alla öfverdrifna uppgifter om Fastighetsvärde^ såsom under ofvannämnde förutsättning ändamålslösa, innan korrt skulle upphöra, har Utskottet funnit betänkligt tillstyrka bifall ä gjorde yrkanden, att egne uppgifter skulle afskaffas, och i stället trott desamma böra upplysningsvis fortfara samt tjena till ledning och jemförelse. Utskottet får derföre, såsom en hufvudsaklig grund, att vid värdering iagttagas, föreslå: lolo Berednings,- Taxerings och ProfningsComiteerné md ega, niir grundade skäl dertill ärö för handen, att Faslighet blifvit uppgifven utöjver eller under dess verkliga värde, att detsamma nedsätta eller höja; doct böra skälen dertill i Protocollet anteknas; äfvensom det i MinimiTär jf en bestämda förhållande i allmänhet icke får understigas.
Ja, det blef lyckligtvis så, att den förmente grosshandlaren, som verkligen var en tysk handelsresande, for sin väg, sedan han skaffat sig underrättelser om sina tilltänkta svärföräldrars affärsställning, och dagen innan jag afreste, hade trädgårdsmästaren bortfört hela raden af tvinande växter från förmaksfönsterna, utan att förnya dekorationen. Brunnsterminen var j u slut för i år; nästa sommar uppsattes väl ånyo samma skylt — utåt gatan. » Om advokater, advokatyr och Jules Simon. ^ l a g säger just ingenting nytt, om jag på- står, att kvinnan ofta besitter konsten att öfvertyga, att hon är oupphunnen, när det gäller att öfvertala. I vida högre grad än mannen förstår hon att tämja och kufva äfven mycket motspänstiga sinnen och 259 hålla dem under sitt välde. Hon äger en viss hemlighetsfull makt, hvarom hon kanske själf icke alltid är medveten, ett slags oemotståndlig förmåga af suggestion, hvarigenom hon lyckas bringa andra in på sina åsikter och uppnå just de resultat hon önskar. Detta kan ju låta en smula filosofiskt, men jag skall belysa min sats genom ett par exempel, som i stället skola bli af så mycket mer hvardaglig art. En ung fru har fått syn på en elegant och dyrbar sommarhatt och beslutit sig för att bli ägarinna af den. Hennes man är af alldeles motsatt mening: den är för dyrbar, menar han, den gamla hatten klär henne alldeles förträffligt och ser inte alls begagnad eller omodern ut — en / in han nekar alldeles bestämdt att köpa henne nå- gon ny! Enligt den mekaniska lagen om » krafternas parallelogram » borde denna lilla äktenskapliga konflikt sluta så, ' att lilla frun visserligen får en hatt, men en som är anspråkslösare och billigare. Det går emellertid i verkligheten nästan aldrig så, utan hon får just den hatt hon vill ha, den och ingen annan. Eller hon vill till Marstrand öfver sommaren, medan han brummar att finanserna absolut säga nej, både till badresa och sommarnöje. Enligt nyss åberopade naturlag borde kontroversen sluta med en enkel stuga på Lindingön eller, på sin höjd, Dalarö. Men tror någon, att det blir så? Nej bevars!
St. till K. M. är af beskaffenhet, att Rikets Ständer böra lill siffran den honorera, och att således när R. St. skrifvit lill K. M. alt en pension skulle beräknas högre, än som verkligen vederbort, så mäste äfven densamma betalas, utan afseende på den skillnad, som genom en misskrifning deraf kan uppkomma. Den 11 December c. m. 355 Vidare föredrogs oell bifölls SlatsUlskrs d. 7 dennes f. m. på bordel lagda utlät. N:o 87, i anledn. af föreslagen lindring uli villkoren för de lill odlingsföretag inom åtskillige lån meddelade statsbidrag. Föredrogs StalsUlsk:s d. 7 dennes f. m. pä bordet lagda utlåt. N:o 88. i anledn. af dels K. M:s nåd. propos., angide förre Depart. chefernes vid General-tullstyrelsen Presidenten af Billberghs och Cancellirådet Valerii befriande från ådömdt ersättningsansvar i målet, röride den efter aflidne Uppbörds-lullförvattaren Finer yppade balance, dels särskilde motioner, i fråga om beviljande af enahanda eftergift för förre Kamereraren Kammarrättsrådet Winroth och förre Conlrolleuren Middendorff. Frih. Palmstjerna, Carl Otto, begärde, alt detta mål måtte ånyo bordläggas. Gr. Cronhjelm, Polycarpus Erik: Jag anhåller, all delta belänk. måtte få hvila pä bordet, och alt det måtte få flyttas näst före llidd.Ulsk:s mern. II. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla, alt, pä sätt Gr. Cronhjelm föreslagit, StatsUlskis utlåt. N:o 88 må uppföras å föredragningslistan näst före Ridd.- Ulsk.s nyss föredragna mern. Ropades ja. Föredrogos och biföllos StatsUlsk:s nedannämnde d. 7 dennes f. m. på bordet lagda utlåt, och memorial: N:o 89, i anledn. af K.
Ty, har man det anspråk, att vid ett sådant fall, som det omnämnda, d. v. s. då utlandet har riklig, men Sverige svag skörd, våra priser skola, genom konstlade medel, hållas uppe utöfver andra länders, så måste man vara rättvis och på reciprocitetsgrund medgifva, att i det motsatta fallet, d. v. s. då skörden här i landet varit ymnig men utomlands ringa — oell Sverige således, öfverlemnadt åt sig sjelft, skulle hafva billiga priser, — spanmålspriset härstädes hålles nere till hvad skäligt kan vara, så att icke de sädesbehöfvande och fattigare klasserna, oaktadt god tid är i landet, blott på grund af höga priser utomlands måste betala omkring 40 rdr för Hvete 25 rtlr för Råg o. s. v., hvarpå man icke så länge sedan haft exempel. Satsen är enkel. Vill man, att priserna genom lagstiftningens mellankomst hindras från att falla under vissa omständigheter, så måste man på grund af rättvisa och reciprocitet äfven medgifva, att de under andra omständigheter hindras från att stiga — d. v. s. man bör då hafva en variabel så väl insom utförsels-tull, och slutligen export-förbud. Men skulle någon vilja förorda en återgång till detta föråldrade, overkställbara och af alla öfvergifna system? och skulle väl jordbruket sjelft önska sig en sådan anordning? — Hen bästa och säkraste bundsförvandt, som jordbruket eger, är utan allt tvifvel en stark och utvecklad spanmålshandel, och vilkoren för dess upkomst och bestånd äro frihet och trygghet.
De sista orden utropade hon med hög röst och ur fjerran svarades "fri, fri", från klippor och hällar, till dess de slutligen, liksom trötta att upprepa orden, småningom upphörde att svara hvarandra, och det sista "fri" bortdog helt sagta susande öfver vattnet. Dock längst bort, der insjöns vatten smalnande intränger emellan de höga klippväggarne, på hvilka granarne fastade i branten tycktes i fyra till fem rader vexa öfver hvarandras toppar, så att solens öga endast vid middagstiden kan se ned i djupet, der, i Kattelusten-hautas botten, rörde sig en hastigt uppbrusande stormhvirfvel och i snabb fart ilande öfver sjön, medförde den ett moln af sand och afbrutna trädgrenar. Men skrattande i glädtigt öfvermod ropade åter den unga: "Ja, susa du, susa du" och sjungande med klar röst fortsatte hon: "Tro ej att gossen den fria skall fånga! Foglarnes sång och blommornas ånga, Dem blott, men ynglingen ej, vill jag älska..." Men nu afbröts hon af den förbi henne ilande stormhvirfveln, hvilken spred en isande kyla öfver hela hennes varelse; i hennes bröst kändes en stickande smärta och några droppar blod föllo öfver hennes läpp, med en besynnerlig klang, ned i vattnet. "Hu", ryste den unga flickan "hvad är detta, icke ville jag dock dö", och under det ännu i fjerran susade sista ordet af hennes sång "älska, älska", svarade i närheten, "dö, dö", ännu en stund, till dess det första ordet upphörde att ljuda och endast "dö, dö, dö," skållade kring nejden, blandadt med återljudet af stormhvirfveln, till dess begge på en gång bortdogo i fjerran och allt åter var lugnt och tyst. Men den stickande smärtan qvardröjde i bröstet och läkarn sade: "Var lugn och allt är snart bra åter, men", tillade mannen med det hvitnade hufvudet "vakta lilla hjertat, flicka; hetsigt får ej bloden svalla i hennes ådror om hon vill lefva. Fly kärleken ännu, döden lurar bakom den".
På sätt motionären omförmält, har denna fråga vid flera föregående tillfällen varit föremål för Rikets Ständers pröfning; och redan vid 1840 och 1841 års Riksdag upplyste dåvarande Stats-Utskott, med anledning af en uti samma ämne gjord framställning, bland annat, att, efter det besigtning och undersökning för beredande af en förändrad reglering af förenämnde kronoparker blifvit af vederbörande verkställde, samt de dervid anmälda anspråk å skogshygge och mulbete granskade, Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 28 Maj 1830, förordnat, att parkerne borde för Dess och Kronans räkning bibehållas, i hvilket afseende åtskilliga beslut och föreskrifter rörande framtida hushållningen med desamma, äfven i Nåder meddelades, hvarjemte, beträffande de vid omförmälda undersökning framställda anspråk på skogsfång för hemmanen inom Åse härad, Kongl. Maj:t hade i Nåder förklarat att, enligt hvad Kongl. Resolutionen den 12 Februari 1753 tydligen utmärkte, den Åse häradsboer från ifrågavarande kronoparker medgifna hjelp till byggnad och vidmakthållande af deras hus icke varit dem gifven såsom någon laglig rättighet eller vore af annan egenskap, än andre å parkerne lid efter annan medgifna utsyningar, hvadan och då, efter hvad upplyst blifvit, nämnde hemman icke hade oundgängligt behof af skogsfång från parkerne, något understöd derifrån icke vidare kunde dem tilldelas; på grund hvaraf och enär således frågan om Åse härads rättighet till utsyning å kronoparkerne llunneoch Halleberg redan blifvit af Kongl. Majit pröfvad och afgjord, Utskottet, som saknade anledning att för framtiden föreslå någon förändring uti hvad Kougl. Majit angående husbållningssättet med nämnde kronoparker i Nåder förordnat, ansåg sig böra afstyrka all åtgärd i följd af det väckta förslaBih. lill R. St.
Maj:t i nåder tillse, att det på allmänna Indragningsstaten uppförda anslag till Professores emiriti vid Universiteterna icke må användas till annat ändamål, än hvartill medlen blifvit af Rikets Ständer beviljade, och att samtliga i tjenst varande Professorer må komma i åtnjutande af de lönebelopp, oafkortade, som äro för deras befattningar anslagna. 82:o. Yidare har Utskottet från Ridderskapet och Adeln erhållit remiss å en af Friherre R. Cederström väckt motion, att Rikets Ständer måtte bevilja framlidne Kongl. Bibliotkekarien A. I. Anvidssons efterlemnade enka, Johanna Carolina Armfelt, en årlig pension af 600 R:dr R:mt; till stöd för hvilken framställning motionären hufvudsakligen anfört, hurusom Arwidsson, hvilken den 21 Juni 1858 afled uti en ålder af nära 67 år, alltsedan år 1824 varit anställd vid Kongl. Bibliotheket härstädes och under dessa 34 år oafbrutet varit sysselsatt med ordnandet och ökandet af nämnde Bibliotheks samlingar; att han i detta Yerks tjenst och i de Stats-Utskottets Utlåtande N:o 152. 63 uppdrag, som honom i öfrigt anförtroddes, äfvensom genom författandet och utgifvandet af litterära arbeten, utvecklat en ovanlig och värderik förmåga att gagna det allmänna, samt att hans aflöning såsom Kongl. Bibliothekarie, dertill han år 1843 utnämndes, utgjort endast 2,700 Ii:dr Runt intill sistlidna riksdag, då lönen förhöjdes till 4,500 R:dr, af hvilka förbättrade lönevilkor Arwidsson således blott en kort tid varit i åtnjutande, då han af döden bortrycktes; — varande vid motionen fogade åtskilliga handlingar, deraf inhcmtas att, vid förrättad bouppteckning efter don aflidne, enkans andel i boets behållning upptagits till 4,691 Ridr; äfvensom att hon från Civilstatens Pensionsinrättning uppbär en årlig pension af 400 R:dr.
Efter det Utskottet sålunda hufvudsakligen redogjort för de bär nedan förekommande bestämmelser, har Utskottet, under förbehåll, alt, i händelse af Rikets Ständers bifall till desamma, få inkomma med förslag till det serskildta arfvode, som för Deputerade kan anses erforderligt, nu skolat till Rikets Ständers bepröfvande hänskjuta omförmälde bestämmelser: laneo-Utikottels Memorial, If.o ia. l:o För bibehållande och förstärkning af Bankens metalliska Cassa, bemyndigas Banco-Fullmägtige, att, af välkända och solida trassenter eller endossenter, efter en kurs af 128 sk. och derunder, på Stockholms och Götheborgs Börser, uppköpa växlar, dragna på Hamburg eller derstädes betalbara. Växlar å annat mynslag än Hamburger Banco kunna äfven köpas, lill deras egande värde efter uträkning. 2:o Banco-Fullmägtige bemyndigas likaledes, att, på tjenligaste vis disponera den fond, som genom föregånget växelköp eller annat aftal finnes hos Bankens hus i Hamburg för Bankens räkning stående, antingen medelst afgifvande af växlar eller indragning af Silfver in natura. Växlar afgifvas dock icke förr än då växelbrist gifver sig tillkänna, genom kursens stigande så högt, att remittenter hafva mera fördel af uttagande och användande af silfver för sina utländska Jiqvider, än af växlar, och då sålunda silfverexport kan, i följd af en sådan åtgärd, förekommas. Så väl beloppet af de växlar hvilka få afgifvas, som kursen å desamma, bestämmes af Banco-Fullmägtige. Silfver in natura indrages till Banken när Banco-Fullmägtige så nödigt pröfva; och skall alltid införskrifvet silfver emot sjöfara assureras. 3:o
Slutligen måste afses till Expens-medel: för General-Stabs-Expeditionen 1,150: — » Kommando-Expeditionen, ungefär dess nu dertill anvisade belopp 1,800: — till inköp af instrumenter, kartor och böcker m. m. för Krigs Arkivet 1,500: — till löner för Irenne Vaktmästare, 2 vid General-Stabs-Expeditionen och Krigs-Arkivet och den 3:dje vid Kommando-Expeditionen ä 450 Rdr 1,350: — samt ersättning för stallhyra för 13 här ofvan uppräknade hästar ä 100 Rdr 1,300: — På grund häraf komme det för General-Staben i sin helhet erforderliga anslag att uppgå till ett belopp af 84,350 Rdr på sätt bifogade deröfver upprättade förslag (Bilagan Litt. O. o.) i ett sammanhang närmare utvisar; hvarförutan rationer för de 13 hästarne torde böra ersättas på samma sätt, som för befälets rationer vid Garnisons-regementerne föreslagits; äfven-. Bil. JtJ 5 <*7/ Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. M 1, om Statsverket 1JIS6. 95 sorn ingvart,erings-ersättning åt de i Stockholm stationerade General-Stabs-officerare borde enligt författningarne utgå. Till förminskande af berörda för Gen.-Staben påräknade anslag 84,350 Rdr förefinnas följande tillgångar: Topografiska Korpsens anslag 18,639: — Kommando-Expeditionens d:o 7,275: — A Generalitets-staten anslaget till Adjutanter, jemte 1 besparadt Fördelnings-Läkare-arfvode . 7,050: — gg 964 Rdr efter afdrag hvaraf återslå 51,386: — Och hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t täcktes i Nåder äska ett nytt anslag, i och för General-Stabens organisation, af i rund summa 51,500 Rdr Riksmynt.
Denna ränta, som bestämdes till 5 procent årligen, skall, enligt Rikets Ständers förordnande vid 1818 års Riksdag, tillhandahållas Ha ns Maj:t nuvarande Konungen, och är af Högstdensamme anvisad till förstärkning af jArmcens Enkeoch Pupill-Cassa. b) De, under den 1 Mars 1750, för tillskott till Stals-Utskollets Utlät ände j iV.o 4^' till Trollhätte Slussverks-byggnad utfärdade obligationer å ett sammanräknadt belopp af ... för hvilka obligationer skalle, under de 3:ne första åren, godtgöras 6 procents årligt intresse och derefter, eller från den 1 Mars 1753, under 100 år, 12 procent årligen. Dessa obligationer synas, enligt deras innehåll, icke kunna betraktas annorlunda än sorn annuiteter, för hvilka någon capital-betalning icke skäligen bör kunna ifrågasättas. c) Ännu återstående capital-belopp af det åren 1790 och 1791 i Haag, för Riksgälds-Contorets räkning, upptagna lifräntelån emot 8-| procent, hvilket återstående belopp, enligt Rikets Ständers beslut vid 1815 års Riksdag,omsattes i Svenskt mynt till . derå af Riksgälds-Contoret utfärdades serskild förbindelse, ställd på 2:ne ännu lefvande personer, efter hvilkas frånfälle erläggandet af räntan härför kommer att upphöra. d') Den, i följd af Rikets sistförsamlade Ständers beslut, till Riksgälds-Contoret öfverlemnade Lappmarks Ecclesiastik-fond, å hvars dåvarande belopp Riksgälds-Contoret årligen till Kongl. Stats-Contoret, för bestridande af Ecciesiastik-Verkets utgifter, erlägger 5 procents ränta; varande detta räntebelopp således rätteligen att anse såsom ett för berörde ändamål från Riksgälds-Contoret utgående årligt anslag. Anm.: De å nu uppgifna skuldposter', vid hvarje års slut upplupne, men icke uttagne räntesummor böra likväl hädanefter, såsom hitintills, bland RiksgäldsContorets verkliga skulder i räkenskaperna upptagas.