Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Visserligen skola försök göras, att ömsom nertrycka och upphöja dem i värde; men då de endast småningom uikomma, då de funderas på den redbaraste säkerhet och räntan kan på förfallo-dagen, hvar som helst, disponeras; så synes det vara blott vid utomordentliga tillfällen, som de kunna dela siats-pappers vanliga lott, att i penninge-handeln omvexla några procent. H äruti lage väl en olägenhet, men icke jemförlig med den, som nu i mångå fall träffar behöfvande fordrings.egare, hvilka ej kunna realisera sina inteckningar, och nödställde gäldenärer, hvilka ej kunna erhålla lån på goda inteckningar. Det är klart, att den myntoch creditreglering, Committéen i underdånighet uppgifvit, skall i detaillerne fordra mycket arbete; men Committéen har ansett öfverflödigt att vidlyftigare utveckla dem innan beslut om grun. derne blifvit fattade. Med den öfvertygelse, om behofvet af rättelser i allmänna penninge-ställningen och credit-väsendet, som Folkets fullmäktige till Riks-dagen medföra, med den erfa« »enhet som tiden och gemensamma öfverlägg - 42* Betänkande om Rikets Penninge-Verk. Ringar lemna, och med de medel till befordrande af ett bättre tillstånd, sorn äro för banden, skall det, som i öfrigt pröfvas nyttigt, ingalunda komma att stå tillbaka derföre, att det kräfver en varsam »och vidlyftig utarbetning, och äfven i vissa fall ändringar i nu gällande lagar. Commiltéen framhärdar med djupaste underdåniga vördnad, nit och trohet Stormägtigste Allernådigste Konung Eders Kongl. Maj:ts Underdånigste tropligtigste tjenare f och undersåter M. Rosenblad. A. G. Mörner. Jac. De la Gardie. G. Lagerbjelke. G. F. (Virsén. Carl A. Löwenhjelm. Carl De Geer. M. Björnstjerna. C. D. Skogman. C. B. Hegardt. F. B. Schwerin. H. JN. Schwan. Särskildt yttrande af Grefve F. B.
149 Höghet förklarar den hittills gällande 1772 ärs 0- Hrnpelig samt Lfwerlemnar ät Riksens Ständer att öfwerenskomma om en ny, Maji 48. — om tillsättande af ett Constitutions-Utstott, att afgifwa förslag .dertill, Maji 66. 72^ 74. 92. — Constiturions-Utstllttets Betänkande jemte, förslag afgifwit. Jun. 337. 470. — 51b. — Z69. 572. — 577- ZLo. 588. bal,.— Wonde-Ständcts wilkor för antagandet af 114. af Förslaget, Jun. 582. 600. 754. — 789. 796. H. u > K. Ht-Mkö-Föreständarens förklarande att-wilja ätaga sig Rikets styrelse efter den af Riksens Ständer fäststälde Regeringsform, Iun. bob. — Densamma afBonde-Ständets Taleman undertecknad, Iun. 896. 927. — Borgareoch Bondc-Ständcns beslut om pröfningen af deras anmärkningar wid ConstitutionS-Utstottets Förslag, I""- yrz914.-BonLe-Ständets förklarande af meningen med desi reservation wid Rcgerings-Formens undersirifwande, Jul. 422. Borgare-Mändets instämmande uti Bonde-Ständets cheflut, Sept. 21 l. — Constitutions'-Utskottets utlätande öfwer de anmärkningar, som hos samtelige Riks-Ständeit wid Regcrings-Formen, före desi antagande blifwit gjorde, Dec. 1422. — Constitutions-Utsioltets utlåtande öfwer någre Ridderstapets och Adelns Ledamöters till Utstottet inlemnade strisielige anföranden, innefattande ätstilliga. förslag > till ändringar, förklaringar eller tillägg. Mars 41^ — Se widare Lonskstutions-Utskottet.
Jag för min del får således, i likhet med den framställning i ämnet, som af en gammal man uti förra plenum gjordes, hos Hr Gr:n o. Landtm, anhålla om propos. på bifall till Exped.- Utsk:ts föreslagna underd. skrifvelse, samt i sammanhang dermed hemställa, att densamma måtte, så fort ske kan, få afgå, då det kommit derhän att ärendet är afgjordt utan hinder af handlingars tryckning, hvilka för en nogare och mera allmänt épridd kännedom af våra förhållanden till Norige kunnat vara nödig, och det icke ligger så synnerlig stor vigt uppå några ord mer eller mindre, blott dessa ord äro i enlighet med det förut fattade beslutet. Gr. Sparre: Med aid. af de föreg:de talarnes yttranden får jag förklara, att jag, för min del, visserligen icke skulle upställa så stora svårigheter mot en ändring uti eller ett tillägg till mitt förslag, — äfven om detta tillägg skulle vara af den icke så oväsendtliga art, som det af Gr. Posse nyss här framställda, — såvida icke nämnde förslag uti en samling af ett icke ringa antal af RiksSt:ns ledamöter utgjort föremål för pröfning samt dervid blifvit godkändt i dess nu befintliga skick. Med hänsigt härtill anser jag mig hafva allt skäl att befara, det ifrågaställda förändringar och tillägg möjligen skulle möta motstånd hos de ledamöter af öfriga KiksStånden, som deltogo i granskningen, och såmedelst lända till tidsutdrägt, diskussion o. s. v.; men icke hafva något annat resultat till påföljd. Jag tror således att 0111 det ifrågavide förslaget kan, utan några betydliga förändringar, här antagas, så vore det för saken nyttigast. Härefter ber jag att få till besvarande uptaga några af de utaf Hr Dalman gjorde anm:r. Till en början har Hr Dalman yttrat, att den i sanning ganska korta meningen af endast 8 rader, som afhandla de politiska förvecklingarne i Europa, hvilka jemväl berört hallon och fästat upmärksamheten på ett i alla fall nödvändigt ordnande af de inre förhållanderna, borde utgå. Det synes mig, att R.
Robsahm S. D. -Åter - remitterades, i anledning af anmärkningar, Banco - Utskottets deri 3 Juni på bordet lagda Memorial af deri 27 Maj orri grunderna för Banco - Lån pä Fastigheter. Ut Supra: Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. SD. -Lag - Utskottets följande, deri 12, 17, ao och 27 Maj rneddelta samt den 3 och 8 Juuipa bordet lagda Betänkanden, föredrogos å nyo och biföllos: i:o Om Rusthållares rätt till Lösen af en utom börd såld andel uti Rustnings - Stommen; 2:0 Om Skrifters och Handlingars insändande med posten till Domstolar och flera Embetsverk; 3:0 Om Fångars vård och underhåll i Stads-’ häkten; 4:0 Om tiden för Vade-Libellers ingifvande; 5:0 Dm 15 Jani 547 5:rt s niet rättighet för dem sorn följa Ha* ladshotdingar på Ting, att der föra andras talan, 6:<t Otn Revisions - sökande; 7:0
I det hela taget voro väl hennes yttranden, hennes frågor . såsom t. ex. den dumma frågan hon i sitt sjunde år gjorde om ögonen, (20) det enfaldiga yttrandet hon i sitt åttonde hade om solen, (21) hennes mer än besynnerliga fråga efter att i nionde året af sin lefnad för första gången hafva sett en graf, (22) hennes egenkära förklaring på sitt tionde, när man en gång trodde henne ljuga, (23) det högst fåniga spörsmålet om ord vid hennes elfte års ålder, (24) det i hennes tolfte impertinenta och på köpet obibliska uttrycket om Guds vrede, (25) förvetna tankar om Paradiset i det trettonde, (26) hennes tanklösa, fåkunniga, och efter allt besvär man gjort sig med henne, verkligen oförlåtliga fråga om Christendomen, då hon nästan var fjorton år gammal (27) Hennes yttranden, hennes frågor voro väl i det hela taget af den sort som måste snäsas af, men förargligt var ändå med den tystnaden. Hvad kan tystnad icke dölja? Hvilka farliga satser, hvilka rent kätterska villomeningar kan ej den tyste (28) inom sig fostra? Lita, på en sådan är rent omöjligt. Arma Tante! Lycka var dock att hennes helsa, hennes hushåll, hennes flyttningar, hennes visiter, hennes hund samt alla öfriga vid lifvet fast sig sugande bekymmer något förmådde skingra henne – Lycka kanske också att Wendela, med all felaktig konstitution ändock hade några förtjenster. Annars hade hennes Tante verkligen varit allt för mycket att beklaga. Olyckligt var likvisst åter att hvad hos Wendela kunde anses för förtjenst, af pur öfverdrift ånyo blef fel – så hvila åt intet håll någonsin var att påtänka. Wendelas Tante hade bland annat alltid bäfvat för den tid, då det kunde börja falla Wendela in att varda kär (29) – För att göra Wendela rättvisa, så tycktes ingen kärlighet blifva för henne att befara, men deremot snarare motsatsen, ty Wendela var och förblef af den allraoförlåtligaste liknöjdhet
Linet odlas i Gestrikland allenast till husbehof, men i Helsingland tilli afsalu; och antages att från sistnämnde provins årligen försäljas 30,000 LM Lin, sedan en större del blifvit använd till väfnader samt garn. 8 Uti Arbrå socken i Helsingland är anlagd en Linberedningsanstalt, deruti linet rotes och i öfrigt beredes efter Irländsk method. Anläggningen blef först i April månad år 1854 fullbordad, och derefter hafva omkring 7,000 LM. lin, uppköpte från den närmast boende allmogen, blifvit derstädes beredde; och anses den varan kunna i godhet täfla med den uti Irland och Belgien beredde; men ännu har den icke hunnit blifva allmännare känd. Boskapsskötseln. Den härvid i underdånighet bifogade Tabell upptager 13,284 hästar, 1 ,G74 oxar, 52,655 kor, 13,565 ungboskap, 55,903} får, 11,561 svin och 33,073 getter; och skulle således, vid jemförelse med den år 1850 upprättade Tabell, antalet af hästar blifvit ökadt med 482, af ungboskap med 475, af får med 1,513, och af svin med 40; men deremot antalet af oxar minskadt med 352, af kor med 407, och af getter med 5,884. Minskningen af oxar och kor är föranledd af foderbrist under några af de sist förflutne fem åren, och minskningen af getterne af den skada, som dessa djur föröfva i ung skog; och i samma mån som skogen stigit i värde, har allmogen funnit med sin förmån öfverensstämmande, att icke vidare bibehålla dessa djur. Hästarne äro i allmänhet starka och ihärdiga, samt blifva vanligen väl födde och vårdade. För att bereda förbättring af racen, hafva under sednare år beskällare från Strömsholms stuteri varit stationerade uti Gestrikland.
Vidkommande åter Kongl. Maj:ts i ämnet gjorda framställning, tillstyrker Utskottet, b) att Rikets Ständer må jemväl för år 1867 ställa till Kongl. Maj:ts disposition ett extra anslag af 10,000 Riksdaler, för att, under förutsättning att af Stockholms stad bekostas ändamålsenlig lokal samt dess belysning, användas till föranstaltande i Bih. till B. St. (Fortsättning.) hufvudstaden af offentliga vetenskapliga föredrag i sådana ämnen, som företrädesvis tillhöra allmän bildning. 138:o. För fortsatt utgifvande af sådana i Riksarkivet och andra samlingar befintliga handlingar, som äro af vigt för fäderneslandets historia och offentliga förhållanden, har Kongl. Maj:t äskat anvisande af ett anslag å 3,000 R:dr samt att återstoden af det för samma ändamål tillförene beviljade belopp måtte fortfarande få derför användas. Utaf Statsråds-protokollet inbemtas, hurusom Riksarkivarien uti skrifvelse den 29 sistlidne Juli anmält, att ifrågavande uti Riksarkivet företagna arbete sålunda fortgått, att andra delen i serien för ”Konung Gustaf I:s registratur”, omfattande året 1525 af denna Konungs regering, samt första delen i en särskild serie, innehållande lagförslag, börande till Konung Carl IX:s tid, från trycket utkommit; hvarjemte för närvarande vore under utgifning: tredje delen af Konung Gustaf I:s registratur, omfattande året 1526, äfvensom en realkatalog öfver Riksarkivets rika samling af pergamei tsbref, från och med år 1351 till och med år 1400, hvilken, försedd äfven med register, återgåfve allt väsendtligt af dessa brefs innehåll, till ledning för forskare i den tidens häfder. Efter hvad Riksarkivarien i ofvanberörda skrifvelse jemväl meddelat, uppgick vid ingången af nu löpande statsregleringsperiod återstoden af det under riksdagen näst före den sednaste för ifrågavarande ändamål beviljade anslag till ett belopp af 8,000 R:dr. Häraf hade 2,248
Den, som till kontraproposition i hufvud-voteringen, angående Spanskgröna, antager Ridder skåpets och Adelns samt Preste-ståndets beslut, att bibehålla gällande införstull derå, 4 sk. 6 rst. skålpundet, röstar Ja: den, del ej vill, röstar Nej; vinner nej, antages tili kontra-proposilion Borgareståndets beslut att å Spanskgröna nedsätta införsels-tullen till 2 sk. per skålpund. b) i hufvudsaken: 46:o Den, som bifaller Utskottets förslag, att nedsätta införsels-tullen å Spanskgröna från 4 sk. 6 rst lill 4 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej', vinner nej, antages (Usta alternativ) Ridderskapets och Adelns beslut. (2:dra alternativ) Borgare-ståndets beslut. 47:o Den, som gillar Utskottets förslag, att å Stocklack, sätta 3 rst. införsels-tull per skålpund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, förblifver nu gällande 4 r:sts. införsels-tull oförändrad. 48:o Den, som antager Utskottets förslag; att å Sumack nedsätta införsels-afgiflen från 10 till 6 rst skålpundet, röstar Ja ; deri; det ej vill, röstar Nej; vinner nej. hibehåiies gällande införsels-tull. 49:o Bevillnings-Vlskottels Memorial, N:o 23. 33 49:o Den, som godkänner Utskottets förslag att å Umbra bestämma Umbra. 6 rsl. införsels-afgift per skålpund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, bibehålles införsels-afgiften vid 8 rst. skålpundet. 50:o Den, sorn bifaller Utskottets förslag att å Yau eller gaude nedsätvau eller ta införsels-afgiften från 6 till 3 rst. skålpundet, röstar gaude.
Ständer hafva detta till deras handläggning sålunda i Nåder öfverlemnade ärende, jemte hvad de Rikets Ständer tillhandakomne handlingar, innefattande E. K. M:s och Rikets Stats-Conlors, Förvaltningens af Sjö-Ärendena jemte Kammaroch Commerce-Collegiernes samt E. K. M:s Befallningshafvandes i ämnet afgifne yttranden om meddelade uppgifter, derom innehålla, uti noggrannt öfvervägande tagit; och beträfFande först det af de förvaltande Verken afgifna, ofvan intagna förslag till reglering af Städernes Båtsmanshåll, eller att fördela detsamma på städernes innehafvande jord, på hus och tomter samt på borgerlig rörelse efter bevillningsgrund; så ehuru, enligt hvad Rikets Ständer uti deras ofvanberörde underdåniga skrifvelse af den 17 Mars i83o sig yttrat, E. K. M. , genom dess Nådiga Bref till AmirulitetsCollegium den 11 Julii 1780, uttryckligen antydt, alt Båtsmans-hållet är på stadsjorden grundadt, och det följaktligen synes, som detta onus jemväl borde af jorden företrädesvis och i första rummet bäras; likväl och då, i enlighet med hvad de förvaltande Verken sig utlåtit, härvid förekommer: att en sådan ärendets behandling, som Rikets Ständer föreslagit, men hvarmed någon början icke blifvit gjord, skulle leda till en långvarig och för den skyndsamhet, hvarmed nuvarande ojemnhet i utgörande af ifrågavarande skatte-bidrag borde afhjelpas, högst menlig tidsutdrägt, enär städernas jord lärer uppgå till omkring 63,000 tunneland, till större delen bestående af åker och äng i smärre lotter, hvilkas uppmätning, afFattande å charta och gradering måste fordra längre tid och arbete, hvarefter komme skattläggningen och pröfningen af en mängd besvär, som deröfver troligen blefvo anförda, att fråga icke utan skäl kunde uppstå om Statens rätt att anbefalla den föreslagna stadsjordarnes uppmätning emot egarnes vilja och på deras bekostnad, der jorden redan funnes vara satt till mantal, helst, i afseende på rotering af hemman och jord å landet, en dylik åtgärd icke varit jordegaren ålagd, och uy affattning för de städer, hvilkas egor redan äro på charta lagde, i synnerhet synes betänklig, hvarförutan några städer skola, genom E. K. M:s Nådiga beslut, vara ifrån afFattningen af deras jord befriade; att, genom vidtagande af den utväg de förvaltande Verken uppgifvit, den så länge fördröjda fördelningen af städernes Båtsmanshåll otvifvelaktigt skulle i betydlig mon underlättas oell fortskyndas, hvarigenom ock den af Rikets Ständer serskildt föreslagne provisoriska jemkning i Båtsmans - Expedilions-Ulskoltets Förslag till tind.
»Nå då få vi hjälpa oss med mitt» – och i detsamma lade Flaminia en mjuk, rund arm in i grefve Liljes. Hon lyfte bröstduken, så att han såg en bländande trekant af hennes barm mot den gröna koltens mårdkant, och hon tog fram ett litet horn af röd korall, som på en ked af hopvirkadt guld hängde kring hennes hals. »Nu reda vi oss mot alla onda ögon, spioner och bakhåll,» sade hon och förde kavaljeren ut mot San Giusto. Månen hade ännu icke stigit öfver synranden och dess sken var dubbelt trolskt, då man icke såg ljuskällan, ur hvilken det flödade. I två motsatta sfärer delade det staden, en skimrande klar och en djupt svart, och skarpt, som snittet af en bila gick gränslinien mellan mörker och klarhet. Här och hvar lyste palatsens sköldkrönta portaler hvita och sagoaktiga, och liksom höljda i silfverskir af skimret stego festklädda kvinnor in i husen ur de förgyllda bärstolarna. Svag musik sipprade ur de slutna byggningarna, beslöjad af förhängen, och i natten dämpades tonernas hetsighet till en halfkväfd, men genomträngande vällust. Luften låg orörlig och het. Här och där skymtade stillastående skuggor, hviskande med damer, hvilka med försiktig hand öppnat fönsterluckorna. Axel Gustaf urskilde blomprydda unga flickor med stort svart hår, och när han hörde deras stämmor tala, förekom det honom, som om rosorna, hvilka de buro vid brösten, måste med orden sakta falla ner till älskarnes fötter. Men där det växte ett grönt träd eller fanns en gräslapp tindrade eldflugor i tusental, glimmade i färg mellan smaragd och svafvel, slocknade och blossade till igen. Flaminia fångade flera på sin hvita hand, där de skälfde som droppar af en grön likör. »Luce,» sade hon med sin smekande stämma, »Luce heta de, och när jag var barn, ville jag bära dem som gröna pärlor i mina öron.»
Ehuru denna qvinnas karakter var alltför praktisk att tillåta henne älska drömmar, hade det dock utgjort hennes stolthet att i tanken ofta upplefva den stunden, då han skulle få erkänna att hon var en qvinna, hvars förmåga att herrska öfver sig sjelf och att bestraffa en utan hennes vilja född svaghet gjorde henne till ett föremål värdigt en sann högaktning. Emellertid, då dag kom och dag gick och bröllopet var utsatt, så firades det äfven i fru Jetta Gudes löfvade stor-stuga den 28 oktober; och för att hedra dotterns vän och den blifvande pastorskan, hade gamle herr Tönne beslutat att sjelf resa i Lauritz’ ställe och officiera som fader åt bruden. Och i detsamma Konkordia, iklädd sin svarta brudskrud, skulle stiga öfver tröskeln som skilde den fria qvinnans lif från hustruns, hvars känslor borde ligga bundna och tuktade, erfor hon djupt att det för henne var en lycka att hon fick stödja sig på den gudfruktige herr Tönnes åldriga arm. Hon behöfde både sans, styrka och sinnesnärvaro, ty hon ville ej gå hvarken skrymtande eller modstulen till brudstolen att der möta sin förtroendefulle och rentänkande brudgum, som aldrig misstänkt och aldrig skulle misstänka rätta orsaken hvarföre han efter så mycken försmådd kärlek ändtligen blifvit uppmuntrad till det vigtiga steget. Men om hela detta bröllop, der fru Jetta Gude och fru Stefana Lorens tillsammans gjort underverk i både matväg och andra vägar, skola vi ej anmärka något annat än att kornett Engelbert, som officierade i egenskap af den ende marskalken och dessutom syntes helt och hållet återgifven till sig sjelf, vexelvis betraktade den lugna, högtidligt vackra bruden och den i sin praktfulla blomstring hänförande Juanna, som, då hon återsåg sin kusin utan att han tycktes behöfva medlidande, erfor en viss blyghet öfver sin förra förtrolighet. Hon kände derjemte att hon vid hans genomträngande och beundrande blick icke var så stark och obesvärad som då Lauritz stod vid hennes sida, och med brinnande längtan vände hon tankarne till sitt barn och sin egen lilla våning. Också hemreste Juanna med sin fader temligen tidigt på aftonen.
Vidkommande först buteljer, burkar, bunkar och flaskor (karafiner och slipade-Bu^/jer m. llaskor derunder cj inbegripna) hade Utskottet föreslagit, att, med rubrikens ordnande och fullständigande till följande lydelse: »Bunkar, burkar, buteljer och 11a skor (karafiner samt pressade eller slipade flaskor derunder ej inbegripna)» derå antaga följande indelning och tullsatser: till och med V3 kannas rymd 100 st. — 40 sk. införselstull, deröfver till och med Vi kanna . 100 st. 1: 56 — af större rymd . 100 st. 3: 24. — Då den vidtagna redaktionsförändringen endast innefattar ett alfabetiskt ordnande af de uppräknade artiklarne och ett fullsländigande af det för karafiner och slipade llaskor gjorda undantag, genom tillägg af »prässade» (flaskor), samt således icke inverkar på tullafgiftens belopp, lärer förslaget derom, enär det endast af ett Stånd blifvit bifallet, böre anses förfallet. I fråga åter om den af Utskottet föreslagna indelning för ifrågavarande artikel och deraf beroende tullsatser, lärer, derest icke Borgare-Ståndet, sorn ensamt godkänt förslaget härom, vill frånträda detta sitt beslut, följande omröstning böra anställas: 41:o. Den, som, i öfverensstämmelse med tre
Balans från år 1858: Kontant behållning Förskotter, upptagna inom linien, 345,504: 57. Uppbörd: Kontant anslag, enligt Kongl. Maj:ts stat, 744,737: 38. Indelta arméens d:o. 8,297; 24. Yärfvade arméens beklädnad 50,861: 58. Balans till år 1860: Anticipation Skulder, upptagna inom linien, 9,800: 24. Summa Credit. Balans från år 1858: Anticipation - Skulder, upptagna inom linien, 22,482: 40. Utgifter: "Varfvade arméens beklädnad 530,978: 1. Indelta arméens utredning 51,733: 83. Beklädnadshjelp för underofficerare 12,936: 96. Förrådens diverse behof 32,608: 78. Byggnader och reparationer 1,819: 66. Sängkläder och servismedel 7,638:^42. Försträckningar mot ersättning 74,693: 32. Försvarsverkets fullständigare ordnande 8,982: 71. Balans till år 1860: Förskotter, upptagna inom linien, 425,945: 55. I Det öfver kruträkningarne upprättade sammandrag utvisar, att behållningen af krut i Kronans förråder utgjorde vid 1859 års slut: cw n. j nili Centner. Skålp. Godt handgevärsoch styckekrut, svenskt 37,182: 42. Störtadt eller reparabelt krut 214: 58. I den till 41,000 centner bestämda qvantitet godt handgevärsoch styckekrut, som bör finnas i Kronans förråd, förefanns sålunda vid revisionsårets slut en brist af 3,368 centner 22 skålpund. § 2.
Lemnades utan anmärkning. Adertonde, nittonde, tjugonde och tjugondeförsta punkterna. Biföllos. Vid yttrandet näst efter tjugondeförsta punkten, i anledning af Friherre David von Schullzenheims motion, lät Ståndet bero. Tjugondeandra punkten. Bifölls. Tjugondelredje punkten. Anvisadt årligt anslag till understöd för Träd gårds-föreningens i Stockholm elev-skola biföUsy med vilkor, att tillses bör, det nämnda skola må uppfylla sin bestämmelse, och att, derest densamma finnes deruti brista, anslaget indrages. Tjugondefjerde, tjugondefemte, tjugondesjette, tjugondesjunde och tjugondeåttonde punkterna. Biföllos. Tjugondenionde punkten. Första yttrandet, eller momentet, afslogs, och det sednare bifölls, Tretionde punktem Bifölls, Tretiondeförsta punkten. Sid. 65j första> yttrandet. Ståndet beslöt: l:o att till uppförande af en ny byggnad för Teknologiska Institutet' anslås 590,000 R:dr samt för Institutets aplering i den nya lokalen 30,000 R:dr, att utgå i den ordniug Utskottet föreslagit; 2:o alt särskildt 60,000 R:dr, allt ^Riksmynt, anvisas till inköp af tomt för ändamålet, derest någon Kronan 552 Prof.-Utdrag den 28 September {857. tillhörig sådan af tjenlig beskaffenhet ej kan blifva tillgänglig; och 3:o att köpeskillingen för det äldre huset må till Stats-verket ingå. Andra yttrandet. Lades till handlingarne. Tredje och Ijerde yttrandena. Biföllos. Tretiondeandra, tretiondetredje och tretiondefjerde punkterna. Biföllos. Tretiondefemte punkten. Momenten a och b, biföllos, hvaremot momenten c, d, e, f och g, återremitterades. Tretiondesjette, tretiondesjunde, tretiondeåttonde och tretiondenionde punkterna. Biföllos. Fyrationde punkten. Dervid lät Ståndet bero.