Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Å Master och större Bogspröt, uträknas innehållet i Svenska Fot och Tum, sålunda: att trädets vidd mätes 12 Fot från storandan, då 12 Verktum beräknas för hvarje Svensk Fot af be rörde vidd. Vidden af Spiror utrönes på lika sätt, blott med den skillnad, alt trädets vidd då mätes 8 Fot från storändan. Se tänk anden i65 §• >9- Skeppare, inhemsk eller fremmande, som för trängande orsaker eller i Handels-afsigt, eller till inhemtande af ordres för sin vidare resa, inlöper i Svensk hamn, der Sjö-TullsKammare finnes, må derstädes under iakttagande af hvad Seglations-Förordningen föreskrifter, samt med tillkännagifvande, hvad eller huru mycket är distineradt till andra Ineller Utrikes orter, få lossa större eller mindre tiel af medbragte tullbara varor, samt jemnväl intaga förfriskningar eller fyllnad i sin last af sådane varor, som emot Tull få utföras, utan att erlägga Tull eller annan afgift för mera än han lossadt eller lastadt, men Skeppsunigälder för Fartyget skola i slika fall betalas Lill fullo, så snart lossning eller lastning till större eller mindre del eger rum, dock med undantag förvaror, som under seglingen genom Öresund, lossas och utföras till Helsingborg, för hvilka inga Skepps-umgälder erläggas, så vida ej varu-heloppet stiger till eller öfver | af Skepps-lasten, hvilket bör upplysas af Skepparens Manifest. §. 20. Jemte Märkrulla, bör hvarje Skeppare, innan afresan från lastnings-orten, förse sig med ett Manifest in duppio, å alla de varor, hvaraf hans last består. Detta Manifest skall innefatta en noggrann uppgift tili stycketal och innehåll af hela låsten. Det ena exem - 166 Be vill ni ngs-UIsko t tets plaret aflemna* Skepparen till den Kongl.
Siandet afslog Utskottets Betänkande f andra punkten; °ch kom me alltså GeneralFälttygmästarelönen att bibehållas pn KrigsCollegii Stat, hvilken bestämdes till lika ber lopp, som efter 1823 års Statsreglering. 3idje punkten, om General-AdjutantsExpeditionen, Q:de, Ingenieur-Corpsens Stat, b'.te, Öfver - Commendants - Expeditionen i Stockholm, 6:te, Artilleri-Staben, q'.de, Commendants - Staten och Side , Krigs-Academiens Stat. Ståndet beslöt, att de härtill vid sista Riksdagen anviste Statssummor mi» till oför* ändrade belopp, fortfarande utgå. I 9:de punkten , angående Allmänna Garnizonssjukhusets Statssumma , blef Betänkandet lagdt till handlingarne , enär Ståndet i denna del redan bifallit förra Utlatan* det; och 1 piéens Befäl ra* m Jemte det StSndet afslog hvad Utskotttet t denna punkt tillstyrkt» beslöt Ståndetj 18 Pro/. Utdrag den 5 och 7 Octnber 1829, attfRikets Sunder höra lins Kongl, Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj;t be-y hagade med de redan varande lönetillgangarne för Indelta Arméens Befäl, och efter de indragningar i Befälets antal, somj Kongl, Majit kati finna lämpliga, verkställa en sådan löne reglering inom Befälet, somtKorigl. Maj:t pi öfvar häst uppfylla ändamålet; d.oclc med syftning till lönernes återförande i öfverensstämmelse med Indelnings-Verket* Den ^ October.
Revisorers Berättelse. io5j ler lemna obemäldt, hurusom den följd visat sig af fortsatt noga granskning af fånglistorna, hvilka månadtligen från Rikets fästningar och qvartaliter från Läns-, Krono-och Stads-fängelser till min Expedition inkomma , äfven som af mina under ämbetsresor i landsorterna, uti dessa fängelser gjorde undersökningar och förhör med arresterade personer, att dröjsmål och uppskof med ransak nili gars afslutande öfver häktade brottslingar nu mera sällan utan gällande skäl inträffa. Rikets Höglofl. Ständer sjelfve hafva under loppet af de flera Riksdagar, som blifvit hällne, sedan sakernas nya ordning hos oss infördes, utveckladt deras tankar öfver nästan alla de ämnen, som komma under vår oeconomiska lagstiftnings-område, och deras deruti framstälde underdåniga önskningar hafva af Regeringen blifvit afgjorda med det afseende, som allmänna nyttan oell af tidsförhållanden afvexlande åsigter densamma synts påfordra. Att gifva rigtning åt allmänna granskningen af dessa åsigter, har jag ej funnit förenligt med mitt kall; emedan om det varit, efter min tanka, rigtiga, dervid ej varit något att tillägga, och i motsatt fall det, enligt min öfvertygelse , hvarken är öfverensstämmande med min medborgerliga eller Ämbetsmannapligt, att för lagligen tillkomna författningar qch deras efterlefnad uppväcka olust och ofördragsamhet hvarken hos allmänheten «o58 Riksens Ständers eller hos de medborgare, hvilkas interessen genom Styrelsens åtgärder skulle kunna anses förnärmade. Denna väg att vinna rättelse, der den är nödig, tror jag icke vara den rätta, och erfarenheten visar icke sällan, att uti sjelfva misstagen ligger frö till rättelse, som sjelfmant utväxer och bär frukt. Enär ganska få af de mål, hvilka jag till domstolars handläggning öfverlemnat, under loppet af år 1820 blifvit med slut afhulpne, och deras beskaffenhet dessutom genom allmänna Tidningar kommit till Allmänhetens kännedom, har jag ansett lämpeligare , att intaga dem i denna Årsberättelse , än att låta dem utgöra en särskild.
Sedan R. o. Ad., uppå Hr Gr:ns o. Landtmms propos., tili denna anhållan lemnot bifall, anmodades Ståndets Hrr Elektorer att utse en ny ledamot i Exped.-Utsk:t efter Frih. Rudbeck. Föredrogs Hederv. Bonde-St:s den 18 dennes bordlagde prot.-utdrag N:o 178, innefattande, bland annat, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig uti förstnämnde Stånds beslut i afseende å 3:dje morn. af Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk. N:o 71, i ani. af motioner i fråga om förändrade bestämmelser rörande mått och vigter samt justering deraf m. m. Gr. Anckarsvärd, Carl Henrik: En bland de större olägenheterna inom våra samhälls-förhållanden är tvifvelsutan deri mångfald af författningar, soin beröra samina sak. Så ock med författningarne angående mått, mål och vigt. Derom finnas två förordningar i afseende å sjelfva principerna, ett stadgande och en instruktion. Dessa författningar, som skola tilllämpas från början af innev:de år, hafva redan föraniedt en mängd förklaringar, af hvilka åtskilliga gälla stadgan och 6 till 8 instruktionen. Detta har gifvit en motionär anledning att begära R. Stms medverkan för att hos K. M. anhålla om alla dessa författningars sammanförande till en enda. Denna motion har af Utsk:t blifvit understödd, men på så sätt, att, oaktadt Utsk:t gillar motionen i dess premisser, uppstår dock det resultat, förmodligen genom miss-skrifning, att Utsk:t tillstyrker ungefär enahanda förhållande som nu är för handen. BondeSt. bar härvid gjort anmärkning, med anhållan att R. o. Ad. ville, med frånträdande af sitt i ämnet fattade beslut, instämma i Bonde-St:s redaktions-forändring.
Febr. f. ra., på bordet lagde Memorial, angående inköp af Cancelli-Rådet Schoerbing^ Afhandling, om det rätta Skogs-husbållningssättet; jemte de af åtskillige Ledamöter, i anledning deraf afgifne yttranden. 3:o Grefve Gyllenborgs, Joli. lien., den 26 sistl. Febr. e. m., på bordet lagde Memorial, angående nedsättning af Saltpettergärden intill nästa Riksdag och utlåning af Salt O O petter-fonden. 4:o Friherre Grönstedts, C. Fr., den 26 sisth Febr. e. m., på bordet lagde Memorial, Protocolls-Utdrcig. 1241 angående Hemraans-Räntans utgörande i Spannemål eller Jern, som i orten produceras, efter ett medelpris af to års Markegång. 5:o Herr Rosenblads, Bernh., den 26 sisth Fehr. e. m. på bordet lagde Memorial, om nedsättande af en Committé7 till undersökning om uppkomsten och rätta naturen af alla utaf Hemman och Lägenheter , under åtskilliga namn, lill Staten utgående utskylder. 6:0 Herr Rosenblads, Bernh., den 26 sisth Feber. e. m., på bordet lagde Memorial, öm förökadt anslag å Stat till Kongl.
Uldr. d. 7 Maij i83J. 9 i stället för Kronoskjuts till forsling af Kronans spanmål ock mjölförråd för vissa Garnisonsorters behof; Återremitterades; N:o 43, i anledning af vackt motion, att jordoch strandegares rätt till hafsfiske måtte uti den under utarbetning varande nya fiskeriStadgan blifva bibehållen; Återremitterades; JNfro 44» 1 anledning af väckt fråga om utsättande af belöning för författandet af en ny Cateches för menige man; Återremitterades, och N:o 46, i anledning af väckt fråga, om utfärdande af författning med förbud emot monopoliers stiftande till menigheters förfång; Bifölls. S, D. Ånyo föredrogos och biföllos: Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeeonomie-Ulskottets Betänkande N:o 1, i anledning af väckt motion, om öfverseende af Städernas Police-författningar; och Samma Utskotts Betänkande N.'o 2, i anledning af väckt fråga, om rättighet till hemtning af hafstång. S. D. Föredrogos ånyo nedanstående LaglJtskottets Betänkanden: N:o 38, öfver Prosten Doctor A. G. Eif ströms motion, att de i Kongl. Kungörelsen den 27 Augusti 1823 meddelade föreskrifter, angående vederbörandes åliggande att till Presterskapet aflemna förteckningar på personer, dömde eller ställde under framliden för gröfre brott, äfven måtte till mindre brottmål utsträckas: Bifölls; N:o 3p, i anledning af Herr Prosten Doctor
Samlingen, Afdelningen m. m.; h') att pagineringen måtte ske inom hvarje Häfte; i) att, jemte förteckning, införd i hvarje Samling och Afdelning, öfver de Handlingar, som deruti innehållas , tillika måtte upprättas ett General-register öfver hela Bihanget; k) att contract om Bihangets tryckning måtte skyndsamt uppgöras vid hvarje Riksdags början; att vissa iakttagelser måtte ega rum för befordrandet af skyndsamhet vid tryckningen, och deribland att densamma ombesörjes af Expeditions-Utskattet ensamt , äfvensom att all derföre erforderlig renskrifning af andra Utskotts Utlåtanden och Memorial derstädes verkställes ; m) att det närmare inseendet öfver tryckningen måtte uppdragas åt någon af Expeditions-Utskottets Tjenstemän; under st:dra Hufvud punkten upptagna, jemte förslag, att Upplagans storlek må bestämmas vid hvarje Riksdags början; a~) att de exemplar af Bihanget, hvilka äfven vid hvarje Riksdags början bestämmas till utdelning bland Riks-Ståndens Ledamöter, före utdelningen, måtte falsas och häftas; 4a Expcditions-L11 skottets Memorial N.-o 422» b~) att hela upplagan af Bihanget måtte till Expeditions-Utskottet från Tryckeriet aflemnas; c) att derefter måtte, genom ExpeditionsUlskottets försorg, varda till hvarje Riksstånd utan uppehåll aflemnade de för detsamma hestämda exemplar, samt att hvad först efter Riksdagen hinner färdig-tryckas må få aflemnas till hvarje Stånds Cancellie-Direction; fT) att praenumeration å Bihanget måtte, genom annonce i allmänna Tidningarna, af Expeditions-Utskottet tillkännagifvas och derstädes öppnas, under iakttagande af de i deLta Mom. vidare föreslagna stadganden; e) att utaf de exemplar af Bihanget, hvilka, efter skedd behörig utdelning, öfverblifva, måtte afsättas 220 exemplar för Utskottens behof vid blifvande Riksdagar, 5o till Archi v, samt 126 för vissa Embets-Autoritefer och Läroverk; /) att den, som får sig uppdraget att emottaga de tryckta exemplaren af Bihanget, och desamma Lill vederbörande utdela, skall derföre afgifva redogörelse; under 3:dje Hufvud-punkten upptagna, jemte förslag i afseende å sättet att liqvidera trycknings-kostnaden m. m., Expedit iönsUtskottets Memorial N.-o 422. 43 a) att Formatet måtte ändras ifrån Octav till Qvart; d) att nu varande g:de Samling måtte utur Bihanget helt och hållet försvinna, samt de upplysningar, som hittills derutur kunnat liemtas, upptagas uti Registret på sätt af irsta Hufvud-punkten Litt. i närmare synes; e) att förändring i nu föreskrifna Praenumerations-sätt måtte få ega rum i så måtto,
St. sjelfmant bevilja ett högre anslag, så kunna de väl ock dervid fästa hvad villkor, som de behaga, när detta icke innefattar någon olaglighet. Jag kan icke se annat, än att det Sedan beror på Regeringens skön att begagna sig af anslaget, med uppfyllande af det dervid fästade villkor, eller ock försaka det förra, för att ej behöfva uppfylla det sednare. 5:te punkten. K. Museum. Hr von Hartmansdorff: Äfven vid detta tillfälle har StatsUtsk. begagnat förevändningen af bristande utrymme, för att afstyrka anslag till musei samlingars förökande. Visserligen äro rummen otillräckliga, sådana de nu befinnas; men säkert är, att, i händelse penningar beviljades, kunde också bättre rum anskaffas. — Äfven om StatsUtsk. ej skulle finna för godt att föreslå nog medel till inköp af en local, ehuru jag tror mig veta, att en af StatsUtsk:s medlemmar, som varit embetsman här i staden, mycket nitälskat för uppförandet af en stor byggnad till ett national-museum; så tror jag likväl, att blott penningar funnes till inköp afsamlingar, man nog skulle finna utrymme. Hvad jag vel, är, att Konungen, utan anslag, för egna medel inköpt de betydligaste konstalster, som i sednare tider ökat musei samlingar, och att han likaledes, på egen bekostnad, prydt stora galleriets niseher, hvilka i hundra år stått tomma, med arbeten af en bland våra skickligaste bildhuggare. Således, jag upprepar det, nog får man utrymme, blott penningar gifvas. Jagon - Dan i3 Maj c.m. 6a3 skar, att StatsUtsk. måtte taga sådant i betraktande och bevilja de begärda anslagen; ty hvad är det som gjort, att under de sednare åren unga konstnärer uppträdt, hvilka göra heder åt Svenska namnet utomlands, till och med i Paris? Jo, det är tillvaron af konstföreningen, som uppmuntrar deni och gifver dem underhåll genom inköp, ej mindre af deras lärospån, än af deras bättre arbeten. Vill Staten ingenting använda för att understödja den börjande talangen, så har man icke heller att vänta sig någon fullkomnad.
Det kommer följaktligen icke att öfverstiga det maximum, Banken enl. reghtet eger utgifva. Man påslår, att om ofördelaktiga omständigheter inträffade, skulle Banken nödgas, i samma mån silfverutvexlingen blefve stark, se till alt utlåningen icke vidare ökades, och följaktligen minska sina låneunderstöd. Sådant är möjligt. Men månne det kan, utan äfventyr för Riksbanken, tillåtas, alt Privatbankerne under tiden fortfara med en lika stor utlåning, som förut, eller möjligtvis, på sätt Frih. Tersmeden satt i fråga, öka densamma? Om det skedde, Den 17 Juni f. m. K3t blefve följden, alt Privatbankernes sedlar i allmänna rörelsen ersatte Riksbankens, hvilka så mycket mera strömmade in för att mot silfver utvexlas. Häri ligger faran för Riksbanken, och denna är lika stor, antingen Riksbankens egna sedlar äro utelöpande, eller om de ersättas af Privatbankernes. Ar det då icke bättra, att man i Riket har ett mynt, som till beloppet bestämmes af R. St., än att man har flera slag, hvilka af Ständernas föreskrifter icke bero? Efter hvad jag nu anfört, tror jag det vara klart, att man, för Privatbankernas ersättande genom Filialbanker, icke behöfver uptaga något utländskt lån — hvilket Utsk. anfört såsom skäl till afslag å förevar:de frågas afstyrkande. Jag slutar med den anmärkn., att om mina gensägelser här måhända äro obehagliga, så får jag underkasta mig det. Jag har förut varit blottställd för sådant, och likväl sett att mina aningar olyckligtvis hafva inträffat. För 6 år sedan vågade jag motsätta mig det äfventyrliga företaget om jernvägarne. Mina invändningar väckte då ett sådant missnöje, att man derföre grälade på mig en hel afton. Efter dessa års förlopp är nu bolaget nära nog bankrutt. På samma sätt kan det gä med Privatbankerna. Gr. Gyldenstolpe: Afven jag har den äran att vara Full mäktig uti R. Stirs
Brefvet den 9 Febr. 1820: 2:ne Fahlbeck, ett halft års Lön 78 6 * Prolocoll-Secreterare, 2:ne Canceliist-Lönei för 1819, samt Lön för Seereteraren vid Just. Begrafningshjelp efter Gommerce-Rådet Ljunggren .. 823 36 På Besparingarne å Riks-Statens Svea Lif-Gardet: Canslers-Ämbetet, s. å. Dito efter Commerce-Drängen Lindahl , 78 2.4 6 Tredje Hufvud-Titel. Under-Läkaren Löwegre'n, Lön . • Dito dito samt 28 Febr. 1821, dito 3,568 4 72 — Dito d. 23 Febr. 1814, till Expeditions-SecreKammar-Rätten: Krigs-Collegium: 3 T:r Spannmål ä 4‘ B.;dr , 1; teraren Schultin, Sportel-ersättning 200 _ — Regementets Barnhus-medel . 3gc — Efter Kongl. Brefvet d. 1 Maj 1816. Till ÖfBegrafningshjelp efter aflidet manskap . >97 l6 9 Svea Hof-Rält: mar-Rätts-Rådet Billberg, arfvodes Lön — verste Scliröderstjerna, arfvode för GeneralBegrafningshjelp efter Kammar - Rätts - Rådet 53o 22 Fält-Tygmästare-Ämbetets förrättande . 533 16 — Andra Lif-Gardet: Begrafningshjelp till Sterbhuset efter LagmanHedvall .. Begrafningshjelp efter Kamereraren, Krigs-Rå- 507 47 nen å Gottland Bärlund . 324 22 6 det Lindbäck . — Begrafningshjelp efter Major Schröderheim Dito efter aflidet manskap 629 i3b 8 Sundhets-Coliegium ochMedicinnl-Staten: Dito efter Cancellisten Sundström . 172 21 6 12 — Götha Hof-Rätt:
Jag tror att Folket ägt-r någon rättighet få veta , huru deras Reprventanter behandla allmänna affäirerna , och nyfikenheten ökes , då man finner två Stånd stadna e mot två. Då serskilt? bevekt-lse-grunderne kunna icke vata några Stais-hemligheter, som endast äro undantagna från Allmänhetens kännedom , ©ch dä detta Mål egentligen bordt behandlas efter TryckfrinetsLagen, hvilken tydeligen innehåller uti 2. §. 1. Morn, att allt hvad som kan komma till mänsklig kunskap, icke må förvägras till tryckning, och omöjligen någon Statshemlighet finnes häruti, Riksens Ständer utomdess redan gifvit ett bevis Den S Maji, f. m. 173 på deras ogillande af sådant tysthetsbpgär , genom deras beslut i frågan om tryckningen af Revisor^-mes Fiotocoli rörande Malmö Discont; så styrkes jag än mera uti den tankan, att ConstitutionsUtskottet å nyo matte anmodas taga siken i betänkande, hvaruti flere torde med mig instämma, om Målet finge hvila till nästa Plenum. Friherre Cederström, Ulric, förenade sig med Friherre Staél von Holstein. Herr Grefven och LcindtMarskalken yttrade å nyo att, då någon öfverläggning i denna fråga icke kunde äga runi, vore det äfven utan allt ändamål, att låta Memorialet ytterligare hvila på bordet, samt tilläde, att då Friherre Staél von Holstein anfört, att, enligt 2. §. r. Mom. i TiyckfrihetsFörordnlugen , det vöre hvarje Författare tillåtit, att öfver allt, som är eller kan blifva föremål för mänsklig kunskap, genom tryck sina tankar kungöra, hade Friherre Staél von Holstein äfvenväl bordt draga sig till minnes, att, enligt 2. §. 4. Morn., från nyssnämnde tillåtelse åtskilliga undantag ovägerligen böra iagttagas , bland hvilka ConstitutiomUtskotiets protocoll, rörande StatsRådet, finnas uppräknade. Herr Cederskjöld :
Samma skäl, som deri åberopades, voro äfven tillämpliga på all gårdfarihandel, och Westergötlands innevånare, hvilka derpå erhållit monopolium, skulle säkert sjelfve kunna intyga, huru denna handel i sednare tider urartat. Ursprungliga skälet för den dem beviljade rättighet att genom handel inom riket afsätta produkterna af provinsens hufvudsakliga binäring — väfnader, var det, att deras jordbruk icke lemnade tillräcklig afkastning för innevånarnes behof till deras uppehälle och till de dryga skatternas utgörande. Men minsta delen af hvad gårdfarihandlanderne nu hafva att till salu utbjuda, utgjordes af nämnde binäring, hvaremot utländska varor nu mera till öfvervägande myckenhet utgöra dessa handlandes hufvudsakliga lager. Motionären hade icke för afsigt att vilja inskränka handels-friheten eller lägga hinder i vägen för afyttrande af de produkter, som inom Westergötland tillverkas eller förädlas, utan afsåge endast att söka förhindra spridandet af lyxartiklar och utbredandet af sedeförderfvet; för hvilket ändamål motionären ville omnämna huru vid utöfvandet af denna handel nu tdlqinee. O o De utländska tyger, hvaraf gårdfarihandlandens lager hufvudsakligen bestode, inköptes hos handlande judar i Göteborg på 3 å 6 månaders kredit. Det vore allmänt kändt att desse sistnämnde årligen göra icke obetydliga förluster på deras gäldenärer, men då varor fortfarande på nämnde sätt utborgades, vore häraf klart, att förlagsmannen måste tillgodoräkna sig en betydlig vinst, hvilken, tillika med den förtjenst på försäljningen, som gårdfarihandlanden måste påräkna, återfölie på den fattige landtmannen och isynnerhet den arbetande klassen. Detta bevisades bäst deraf, att, om man i en stapelstad hos en köpman, hvilken sjelf införskref sina varor, efterfrågade priset på en vara af samma slag med den, som af gårdfarihandlande afyttras, skulle det befinnas icke allenast att varan vore af bättre beskaffenhet, utan ock att priset vore betydligt lägre.
Magistraten i den stad, der ortens landsting har sitt sammanträde, b) De för egendom och inkomst högst beskattade i Stockholm, en riksdagsman för hvarje fullt 30,000:tal, och i öfriga städer, som ej i val af landsting deltaga, en riksdagsman för hvarje fullt 20,000:tal af stadens innevånare. Antalet af dem, som inom hvarje stad ega att i detta val deltaga, beräknas efter stadens folkmängd, en för hvarje fullt tal af 200, dock att, om flera befinnas skatta det lägsta belopp, som sålunda visar sig för valrätt enligt detta mom. erforderligt, då må de alla i valet deltaga, ändå att antalet skulle öfverstiga en för hvarje 200 af folkmängden. Stadens Magistrat, inför hvilken valet förrättas, kungör vid hvarje års början offentligen namnen å dem, hvilka, énligt sednast skedd taxering, i staden ega att under året i val enligt detta mom. deltaga. 4:o a) Landstingen, hvarje sådant efter folkmängden inom sitt område, en riksdagsman för hvarje fullt tal af 100,000. Går ej folkmängden upp till 100,000, väljes dock en riksdagsman, b) Stadsfullmägtige i Stockholm, en riksdagsman för hvarje fullt 30,000:tal, och öfriga städer, som ej i val till landsting deltaga, en riksdagsman för hvarje fullt 20,000:tal af stadens innevånare. § 16- l:o Första kammarens ledamöter väljas för en tid af 6 år, räknadt från Oktober månads början det år, då valen i allmänhet ske, dock att första gången, efter det denna Riksdags-Ordning träder i gällande kraft eller kammaren blifvit af Konungen upplöst, genom lottning särskildt mellan kammarens enligt § 15 mom. 1, 2, 3 och 4 valde ledamöter, hälften utses att elter 3 år åter utträda. Ar antalet af de enligt något mom. valde ledamöter ojemnt, utträder första gången hälften af antalet, minskadt med en. De, som sålunda utträdt, kunna genast åter väljas. 2:o
Det synes mig vara tid att Representationen börjar frånträda sin gamla vana, att vid Riksdagarnes slut lemna bifall till allt hvad som äskas i det synes mig vara tid att Representationen genom någon återhållsamhet ali Ben i3 September J, >», tfa anslagens beviljande visar, att dess och Folkets öfvertygelse kan uttryckas äfven utom tillämpningen af 107 §, och jag tror att man icke bör finna fordringarne vara särdeles öfverdrifne, då man påstår att det blott tarfvas en högst måttlig organisationsförmåga för att inom Tredje HufvudTitelns åtta Millioner göra en afprutning af några Hundrade Tusen Riksdaler, till sine följder föga märkbara; och om Riksens Ständer genom en sådan utväg till ett annat Riksmöte förbant Ministéren att genom någon mera verksamhet förbereda, åtminstone de vigtigaste öfverläggningsämnena och i förväg uttänka utvägarne, så skulle jag tro att detta Riksmöte i anseende till deraf härflytande verkningar kan blifva mera märkvärdigt, än man i annat fall har skäl att hoppas. Jag röstar för afslag å de af Statsutskottet för Tredje HufvudTiteln föreslagne summor och anhåller att Contraproposition måtte blifva den jag föreslagit. 166 Den 19 September /. ml Biläger till Pleni-Protocollet för elen 19 September, förmiddagen» N:o i; Herr af Ekenjlam , Jfrael: Ingen kan lifllgsre än jag önska införandet af den liberalitet, som länder till Näringarnee förkofran, och det är justaf detta skäl, som jag haft äran göra det förslag till ändring i den gällande Patentförordningen, hvarom nu är fråga, Det år ej mitt fel, att så väl motionen, som Utskottens Betänkande deröfver, blifvit begåfvad med en rubrik, som stadnar i halfva meningen, nemligen vid orden Previlegia exclujiua> hvarigenom man ej förr, än inuti sjelfva Betänkandet, kommer i erfarenhet af, att dessa previlegia exclusiva angå enåzst Nya uppfinningar. Denna nödvändiga specialitet är likväl ett föremål för sjelfva Rubriken på den Kongl. Förordningen.