Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uträkning af skördebeloppet under de fyra första åren i qvinqvenniet har icke skett, enär de uppgifter angående utsäde eller tunnlandtal, använde till odling af sädesväxter och rotfrukter under berörde år, som 16 Skaraborgs län. Markegangsoch handelspriser. derför bordt ligga till grund, icke kunnat anskaffas. Om man emellertid, efter att hafva uträknat medeltalet af det årliga utsädet i korntal för hvarje sädesslag, bestämmer det tunnlandtal, som åtgår tillsådd af ofvanberörde skilnad emellan utsädesbeloppet år 1860 och näst förutgångna femårsperiod, samt, under förutsättning att årligen lika stor areal blifvit uppodlad, fördelar den sålunda uppkomna produkt lika på hvartdera af åren 1856—1860 med iakttagande af enahanda proportion de särskilda sädesslagen emellan, som enligt tab. N:o 2 ägde rum sistnämnde år, så bör en någorlunda sannolik uträkning af ej mindre tunnlandtalet nyodlad jord, än skördebeloppet för hvartdera året kunna verkställas, hvaraf det torde komma att visa sig, hurusom spanmålsproduktionen under femårsperioden i medeltal ökats med omkring 150 å 170,000 tunnor säd af hvarjehanda slag. Måhända är tillväxten icke så stor, som denna siffra synes utvisa, utan beror till en del på de nu meddelade uppgifternas större tillförlitlighet, grundad så väl på mera omsorg och nit vid deras insamlande, som på mindre motvillighet hos den upplystare delen af de jordbruksidkande att dervid tillhandagå. Tab. Litt. i. Markegång spriserna å räntepersedlar och dagsverken hafva af länets Deputerade varit bestämda på sätt nedanstående tab. Litt. Tab. Litt. k. Handelspriserna hafva under de särskilda åren vexlat på sätt tab. Litt. K antyder. Priserna voro således högst 1856, en följd af krigsförhållandena och den derigenom uppdrifna spekulationen. De fortforo att hålla sig uppe jemväl de två följande åren, i anseende till de mindre goda grödorna inom landet, men föllo åter 1859, sedan 1858 års rikligare skörd hunnit konnna i marknaden.
Beträffande deremot nedanstående låneoch anslagssummor, hvaraf ej heller någon lyftning ännu skett, hafva Fullmäktige icke erhållit underrättelse om och i hvad mån de för utbekommandet deraf föreskrifna vilkor blifvit iakttagna eller uågra särskilda beslut härom af Kongl. Maj:t i nåder meddelade: Lånet och anslaget för byggandet af en bro öfver Helgeå vid Christianstad (Reglem. 97 §) R:dr 100,000: I):o d:o för utdikning af Stora Mossen och sänkning af Käfsjön och Harsjön m. fl. sjöar inom Östra och Westra Härader af Jönköpings län (§ 99) » 30,000: Anslaget till belöning för företeende af ett ändamålsenligt och tillförlitligt bränvinsmätningsoch profnings-instrument (§ 104) . D:o för Slöjd-expositioners befrämjande (§ 107) » 3,000: l):o för resestipendier åt fabriksoch handtverks-arbetare (§ 108) » 6,000: D:o till inköp af en Majoren A. Schiifzercrantz’ sterbhus tillhörig, utaf Professoren J. N. Byström förfärdigad, marmorstaty (§ 130) » 3,000: D:o till uppförande af en my byggnad åt Institutet för Döfstumma och Blinda samt inköp af nya inventarier åt detta Institut (§ 143) "
Och har Direetionen Öfver Carl Gustaf Stads GevärsFactori, uti infordradt underd. utlåtande, hufvudsakligen andragit, att, med afseende å obestämdheten i nu gällande Contracts irsta punct, rörande FactoriStyresmannens rätt att reglera vattenhöjden i dammen, billigheten tycktes fordra att Arrendatorn för den lidna förlusten erhöll någon godtgörelse; att bestämmandet åter för framtiden af en viss vattenhöjd i dammen, vid hvars understigande FactoriStyresmannens rättighet att reglera om Qvarnverkets stängande på längre eller kortare tid borde vidtaga, skulle å ömse sidor medföra stora svårigheter; men att, enligt Directionens tanke, lämpligast vore, att vid Upprättande af det nya Contract, som, efter nuvarande arrendets slut, kunde komma i fråga hela Qvarnverkets årliga tullinkomst, fördelad på tvenne termin ner, den ena innefattande de 8 första och den andra de 4 sednare månaderne af året toges i noggrann beräkning, och sedermera i Contractet stadgades, att Arrendatorn, då han med bevis styrkte, att FactoriStyresmannen förordnat om Qvarnens slängning till större eller mindre del, finge, vid arrendets erläggande, tillgodonjuta afdrag tor Markegångsvärdet af så stor qvantitet spannmål, utaf de i ArrendeContractet bestämde sädesslag, som deri stängda delen af Qvarnen, efter sådan beräkning, bordt inbringa under dea tid stängningen fortfarit; och ville Direetionen, om den, vid tillfället af ett nytt arrendes afslutande, blef - Betänkande n. 87 Ve hörd, sig yttra angående de föreskrifter , 1 afseende å FactoriStyresmannens rättighet att disponera om vattenhöjden som kunde finnas lämpelige och beliöflige. Efter inhämtande af hvilka samteliga utlåtanden, K. M:t genom Nådig Remiss d. i3 sisth Nov. till Utskottet öfverlemnat detta mål. Utskottet har detta ämne behörigen öfvervägat; och ehuru det uti ArrendeContractets
Revisorerne ansett icke hafva bordt Bih. till R. St. 4 Sami. 1 Afd. 15 Haft. 1 2 Stats-Ulskottets Ullalandej N.o jf.5. fördröjas af de deremot utaf Fullmägtiges pluralite anförda betänkligheter; så har Utskottet, sorn tagit fullständig kännedom om de skäl, hvilka legat till grund för beslutet om berörde uppsägnings uppskjutande, väl funnit detta beslut föranledt af en måhända nog långt sträckt försigtighet; men då, vid den tidpunkt, beslutet fattades, det visade sig såsom möjlighet att, RiksgäldsContoret, i följd af då genast verkställd uppsägning, kunnat komma i förlägenhet för sina förbindelsers uppfyllande, hvilket åter skulle menligt inverkat på Contorets credit, har Utskottet ej ansett Fullmägtiges ifrågavarande åtgärd gifva någon skälig anledning till klander. 2:o Angående Rikets Ständers beslut om ajlenmandet till RiksgäldsContoret af Kongl. f. d. Canzli-Styrelsens Handcassa. (1835 års Rev. Ber. pag. 4.) I anledning af Revisorernes anmälan, att berörde cassa, som, enligt 112 §. uti 1830 års Reglemente för Riksgälds-Contoret, skulle, efter Canzli-Styrelsens upplösning, till förstnämnde Verk förflyttas och derstädes förvaltas, icke blifvit dit aflemnad, har Utskottet sökt närmare upplysning om förhållandet med denna cassa och Rikets Ständers derom fattade beslut. Härvid har Utskottet inhemtat, att ifrågavarande cassa uppkommit, dels genom collectbidrag för flere serskilda ändamål, såsom utlösen af Christna fångar, hvilka råkat i Turkiskt slafveri, understöd till Tyska flyktingar, som begifvit sig till Sverige, samt till uppbyggande af en Luthersk kyrka i Moskau m. m., dels ock genom öfverskott å insamlade prenumerations-medel för en profpsalmbok. Hedan år 1808 utgjorde cassans capitalfond, jemte derå upplupna odisponerade räntor, 8,880 R:dr, hvilket belopp då utlånades emot inteckning i fäst egendom.
Att vinna någon af officerarne vid flottan till ombud för konungens sak, var således af hög vigt. Welam de Wyk hade uppehållit sig i land för tjensteuppdrag, nu skulle han bege sig ombord. Flottan, så väl som hvarje annat verk i landet, sades stå i konungens tjenst, men lydde endast hertigen och användes af honom, när så påfordrades, emot konungen. Mången slöt sig till hertigen af full öfvertygelse om att det för fäderneslandets väl vore vida önskligare att få till konung den kraftfulle, verksamme Carl, än den tröge, bigotte katoliken Sigismund, som dertill alltid skulle komma att mera befatta sig med Polens, än med Sveriges angelägenheter. Många af flottans officerare hade icke egentligen gjort sig reda före, det något annat kunde komma i fråga, än att qvarstå i sin tjenst; flottan må sedan hafva blifvit förd enligt konungens eller hertigens order. Till desse hörde den mycket unge Welam de Wyk, så mycket hellre, som i hans hem aldrig hade blifvit satt i fråga hertigens rätt att handla såsom han det gjort, och i allmänhet i Stockholm inga röster vågade yttra något till konungens fördel, om än några hade haft håg derföre. Fru Ebbas och de ungas nit för konungens sak hade nu väckt Welams tankar på, att det ju dock egentligen var emot konungen han skulle tjena, och när nu flottan skulle ut att strida emot konungens sak, kanske mot hans person, så fann han att han borde bestämma sig antingen för den ena eller den andra sidan, och han valde den, der hoppet att få äga Katharina vinkade honom. Hvilket parti han utan henne skulle slutit sig till, vet man icke. På skeppet Blå Falken hölls gästabud. Glasen klingade hurtigt, och muntert förde gamle Amiralen Peder Stolpe ordet. Nu steg han opp och sade: "En skål, mina herrar, för Hans Furstliga nåde, Svea rikes regent och fäste! Lycka och framgång åt hans företagande och må hvar och en, som sviker honom, dö en förrädares död!"
Det låter nemi. ganska väl fatta sig, alt Utsk. ansett nödvändigt att, om K. M. beviljar enskilda theatrars anläggande, Staten måste bestå den K. Theatern för dess fortfarande det anslag den hittills åtnjutit, men i annat fall icke. Jag säger detta, likväl icke derföre, att jag anser absolut nödvändigt, att den K. Theatern komme att förlora derpå, att enskilda theatrar funnos. Det kunde ju hända, att i detta, såsom i många andra fall, täflan till en viss grad blefve nyttig för båda concurrenterna. Men jag begärde ordet egentligen för att, i händelse återremissaf betänk, äger rum, hos Utsk. anhålla, att Utsk. måtte derutur utesluta den strof, som tyder så: ”med iakttagande likväl af de reglementariska föreskrifter, K. M. kan finna af nöden.” Jag tror denna strof vara öfverflödig, men kunna leda till missförstånd. Jag tror den vara öfverflödig derföre, alt Sländerne redan förut samtyckt till censurs etablerande öfver enskilda thetrar, och derföre att det i öfrigt icke lärer kunna nekas Styrelsen att vidtaga alla de reglementariska åtgärder, hvilka för vidmakthållande af en nödig polis äro nödvändiga; och derutöfver lärer icke något skäligen hvarken behöfvas eller böra begäras. Slutligen och då Utsk. vid denna punkt yttrat sig: ”Hvad motionärerne i öfrigt framställt, anser Utsk., såsom icke ägande sammanhang med reglertn af utgifterna å 5:te hufvudtiteln, lämpligast böra blifva föremål för särskild behandling,” anhåller jag, att Utsk., vid återremissens besvarande, täcktes jcke bortglömma denna behandling, emedan jag anser Ephraim Larssons motion ganska skälig och af behofvet påkallad. H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm: Äfven jag bestrider den grundlagsenliga behörigheten af det villkor Utsk. vid ifrågavar. anslag fästat. Jag anser nemi., att 2:ne åsigter äro de enda, sorn böra bestämma StatsUtsk. till afeller till-.
Lars Anders. Det ta’r vi oss en gök på. (Ny gök.) Jan Anders. Och så ska vi inte bry oss om, hvad folk pratar. Lars Anders. Låt Jerusalem brinna, det är inte min stad. Jan Anders. Nej, det är det inte. (Kort paus.) Si det är nu den här gärd’sgård’n. Lars Anders. Ja, det är det. Jan Anders. Si, den borde byggas nu snart. Lars Anders. Innan våren kommer, och vi släpper ut kreaturen. Jan Anders. Just det ja. Se det är för sent att säga schas, när korfven är uppäten – Tänk hvad vi har haft bråk med de kritterna, som ingen har kunnat hålla reda på. Lars Anders. Ja, det har varit ett elände. Jan Anders. Si, om vi hade den gärd’sgård’n, skulle vi ha det mycket lugnare. Lars Anders. Det skulle vi. Och goda grannar skulle vi vara. Jan Anders. Vi skulle må rakt som blomma i ägg. Lars Anders. Och du skulle inte behöfva få kalfvar efter min tjur. Jan Anders. Hvad i hunsingen sa’ du? Lars Anders. Jo, jag sa’ som sanningen är. Jan Anders. Har mina kor fått kalfvar efter din tjur? Lars Anders. Ja, de har det. Jan Anders. Hör nu, kanske det inte är din kvinna, som har tjufmjölkat mina kor? Brita Stina. Det var en evig osanning. Lars Anders. Hör nu, Jan Anders. Vi skulle ju inte bli arga? Jan Anders. Ja, jag är inte arg. Lars Anders. Inte jag heller. Det ta’r vi oss en gök på. (Ny gök.) Smörja ska det till, så går det till sist. Jan Anders. Vi är alla smålänningar inför vår herre. (Kort paus.) Men si om vi skulle bygga gärd’sgård’n, så skulle vi också komma öfverens om, hur vi skulle bygga’n. Lars Anders. Vi ska bygga hälften hvar, det är ju klart som korfspa’. Jan Anders. Det är ju det, jag alltid har sagt. Lars Anders. Men si hälften och hälften är inte detsamma.
Reseoch traktaments-penningar, Förslags-anslag: Nuvarande beloppet 11,350: — Tillkommer: Förhöjning 46,650: — Skrifmaterialier och expenser, ved m. m. för Krigs-kollegium m. fl. Verk Skrifmaterialier och expenser, ved m. m. för Departementets Kansli-expedition, Förslagsanslag: Tillkommer: För jemnande af Hufvudtitelns slutsumma 22: 79. Tillökningen å Hufvudtiteln Olifver således 489,780 R:dr R:mt, hvaraf på Förslags-anslagen belöpa 188,339 R:dr 79 öre. Hör till Stats-Utskottets Utlåtande år 1862—1863, JtA 66. Bör lill Slals-UlskoUels Utlåtande, år 1862—1863, JV2 66. Tab. Litt. B. Extra Statsregleriugs-anslag för Försvarsverket till lands. A) Anslag för åren 1864, 1865 och 1866, att utgå Stats-Utskottet föreslår. med i årligen. R:dr. öre. l:o. För Artilleri-behof: Till anskaffning af 12 st. refilade, gröfre kanoner samt lavetter med släpor af jern, äfvensom projektiler 66,000: — Till anskaffning af 16,000 refflade infanterigevär, å 37 R:dr 50 öre st 600,000: — Till anskaffning af 2,000 st. kavallerisablar, å 18 R:dr st 36,000: 702,000 2:o. För Fortifikations-behof: Till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad 300,000 1 5:o. För Behlädnads-behof:
I stadens granskap funnes likväl icke något till nv begrafningsplats passande område, utom den sä kallade Skansjorden, tillhörande den fordna fästningen; och det vore derföre högst önskvärd!, att några tunnland deraf eller den del, som å serskildt karta förslagsvis blifvit till kyrkogård alritad, måtte till detta ändamål blifva upplåten, samt alt upplåtelsen, i likhet med hvad förut i enahanda läll egt rum, må kostnadsfritt kunna tnedgifvas. På grund af detta allt är hos Rikets Ständer föreslagit: l:o att, med undantag af Calmar slott, med dertill hörande vall och graf, Grimskär, samt den till begrafningsplats föreslagna del af Skansjorden, alla öfriga Calmar f. d. fästning tillhörande vallar, jordar och lägenheter, må till Calmar domkyrka med full eganderält för everdeliga lider anslås och upplåtas, dock med tillåtelse att till Calmar stad öfverlåta eganderällen sä väl (ill de staden omgifvande vallar, med deri befintliga eller dertill hörande lägenheter, som ock de mindre jordstycken, hvilka å upprättad karta betecknas med Nais 114 hälften, 114 a, 115 a, 116, 251 till och med 208 ExpeditionsUtskottets Förslag till lindard. Skri/valsa N:o 206. 256, allt arnot årlig algald lill domkyrkan af så stort bolopp i spanmål eller penningar, som för närvarande utgör dessa lägenheters afkastning. Och 2:o att af den sä kallade Skansjorden mä till Calmar stadssamt slottsoch landsförsamlingar, för anläggning af nv begrafningsplats, kostnadsfritt upplåtas 6 tunnland 25.6 kappland, enligt å förenämnda karta utstakad plan. Al de barud åberopade handlingar hafva Rikets Ständer inhemtat, bland annat, att Domkyrkorådel i Calmar i Maj månad är 1855 hos E. K. M:t i underdånighet anhållit, att E. K.
ticlniiigar saiiit rakiiar 1,072 iiiedleiiiiiiar, iir a1111ii icke ett f,jiirdedels 8rlilinclrade gaiiiinnl. Det var l872 deii ett ytterst blygsaiiit siitt började sin ti1lvczi.o - i IQuacl lokii1 och iiierl ciiditst il iiiedleiiiiiinr,. af hvilka de flesta voro inbjudare. Redaii dh existerade liesrarnes liisesiillsknli, Ateaeiiui, cich iiiiim damerna bildade siu egen förening, vande de sig till denna ined anniodaii oiri att dar vinna iutriide. JIen aiisijliniiigcii hesvarades med ett bleklngdt nej. Marinen ville ha siii titinarkta boltsaniling och sina w %ngs dyra ticlslrrifter för sig sj iilf va. Men fröken SoBe .Petersen, soiii var sjiilen i den nya rörelsen, tappade icke iuoclet. Med rastlos energi verkade lioii för att sprida intresse fGr salieii och slraffa clen första nödviiiidiga grniiclplåteii. Att lioii gjorde sig till inålsiilan för ett starkt lriiiidt beliof visade sig snart. Föreiiingeii viiste rasl$ i o i i ~ f h g ocli betydelse, och lange dröjde det iclte, iiinaii den erhöll ett stats~iiiderstöd af 1,000 kr., livilket belopp aniiii. årligen tillfaller den. P&amp; ett särdeles lyckligt siitt liar den förstått att liålla sig utanför de strider, som under den sista Iialfva niansålderi~ y ~ p r ö r t clet claiiska sanihället anda iii i marg. ocli ben, och att bevara en slctiiiiigsbjndniicle neutralitet.
Ide 2:ne embetsverk och deras aflönings-stater har emellertid ännu icke kunnat uppgöras, såsom, bland annat, beroende af de beslut, som komma att fattas i de frågor angående skatteväsendets samt uppbördsoch redogörelse-verkets förenkling, hvarom nådig proposition kommer att vid denna riksdag till Rikets Ständer a ilåtas; och Kongl. Maj:t föreslår i anledning häraf nu endast, ali ofvanomförmälda till fyllnad i Kammai kollega och Kammarrättens interims-stater erforderliga anslag måtte lill fortsatt utbetalning under förut stadgade vilkor anvisas. 3:o Statskontoret. llos Kongl. Maj:t har af detta embetsverk framställning blifvit gjord om särskilde tillökningar i dess nuvarande aflönings-stat, samt. om fortfarande af det vid sista riksdag till Transport R:dr B‘h. till ti. St. Prnp. till R. Transport R:dr den nuvarande beviljade arvodesanslag för en ytterligare notarie i Stats-kontoret 438 Ridr, men då Kongl. Maj:t anser en förändrad organisation äfven af nämnde embetsverk vara af behofvet påkallad, ehuru den under afvaktan af skatteförenklingsfrågans vidare behandling måste åtminstone till hufvudsaklig del uppskjutas, tinner Kongl. Majrt anvisning af förhöjda eller nya löner för samma embetsverk för det närvarande icke lämpligen kunna ifrågakomma, utan föreslår endast, att förrberörda för tiden till nu förestående riksdag anslagna arvodesbelopp måtte än vidare fortfara. 4:o Kartasigillata-verkét. Då den år 1844 beslutade förändring med karta-sigillatapapperets förfärdigande och stämpling medfört en betydligare tillökning i kostnaderna härvid, så att, enligt hvad Stats-kontoret i underdånighet upplyst, dessa kostnader år 1845, då förändringen vidtog, uppgått till 73,958 R:dr 47 sk. 8 r:st., föreslår Kongl. Majit, att det i nu gäldande riksstat till 56,000 R:dr upptagna förslagsanslag till karta-sigillata-omkoslnader må ökas till 70,000
S. D. Remitterades till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: l:o Bengt Gudmundssons från Halland anförande, i anledning af hans förut allemnade och till nämnde Utskott remitterade motion om Kyrko-hemmanens i Halland förvandlande tili Krono-hemman; och 2:o Christen Anderssons från Skåne anförande, i anledning af hans förut Prof. Ut dr. d. 1 April 18^.0. aflemnade och till närande Utskott remitterade motion om rättighet för innehafvare af Mensal-hemman i Skåne att lösa dem till skatte. S. D. Remitterades till Constitutions-Utskottet 1 Hans Janssons från Elfsborgs Län sedan den 26 dennes på hordet hvilande framställning om bestämmande af dag för nästa Lagtima Riksdags början, jemte de, i anledning deraf, denna dag afgifne yttranden. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 26 dennes på bordet lagde memorial N:o 10, om beräkning af arfvoden för de såsom Notarier hos Utskottet anställde Canzlister. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet Herr Sandelhjelms, Paul, denne dag afgifne yttrande, i frågan om utarbetande och antagande af en Communal-lag. S. D. Företogs till pröfning nedannämnde sedan den 26 nästlidne Mars e. m. hvilande 2:ne punkter af den uppgift å sedan sista Riksdag hvilanda förslag till ändringar i Rikets Grundlagar, hvilken innevarande Riksdags Constitutions-Utskott med sitt memorial N:o 5, till Rikets Ständer öfverlemna!, hvarvid Ridderskapet och Adeln stannade i följande beslut, nemligen: l:o att förslaget till förändring af 13 §. 2 mom. Riksdags-Ordningen, 19 §. sista perioden Riksdags-Ordningen samt 22 §. senare perioden Riksdagsordningen, angående representations-rätt för Lärare vid elementar-läro verken, afslogs; 2:o att förslaget till förändring och tillägg i 13 §. 2 mom.
HERR VÖRSKY. Åhå. Mycket troligt. Hvad var det väl också för en karl, som nyss skyndade härifrån så hastigt, då vi kom? FRU HANHINEN. Det menade jag just. Tro mig, de där pengarna ä' från honom. FRU VÖRSKY. Hvilken gränslöst dålig moral. Kära Ville, låt oss gå härifrån. Jag börjar redan må illa. Det käns, som om sjelfva luften här vore förpestad. Du kan ju sedan genom rätten få ut vår fordran. FRU HANHINEN. Ja, i sanning, här är inte godt att vara längre. HERR VÖRSKY. Ja, låt oss gå. Fruarna gå. Du skall få höra ifrån oss. JOHANNA på knä. Herre, herre, goda herre, gå inte utan förlikning. Tag pengarna, kläderna, allt hvad jag har HERR VÖRSKY i dörren. Håll munnen sköka. JOHANNA. Å-åh, å-åh. Faller först framstupa, men reser sig åter hastigt upp. Sköka, sa' han. Betraktar börsen i sin hand. Sköka och tjuf. Kastar börsen långt ut på golfvet. Har Gud också öfvergifvit mig? Fins det ingen hjelp, intet stöd någonstäds i verlden? Ska alla få förtrycka och trampa mig? Och mitt barn ska de röfva ifrån mig, min egen vackra gosse? Nej vid himmel och jord, det ska de inte. Risto kommer hem. Han skall hjelpa mig. Han är barnets far. Ja, ja. Denna olycka, som han störtat mig i, skall röra honom, och han skall hjelpa mig, skall rädda mig och barnet. Om han bara komme snart. Denna ångest denna St tyst. Det hörs röster på gatan. Han kommer han kommer. TOPPO. sjunger i det han går förbi fönstret in i farstun: "Min älskade gaf mig på båten Och gjorde förbund med en ann'. Farväl då med hela ståten. Inte sörjer jag minsta grand." Kommer in. God dag. Här är jag. Tag inte illa upp att jag har en liten florshufva. Vi ha druckit afskedsskålar, ser ni. LEENA-KAJSA kommer in efter Toppo. Ja, har du någonsin hört på maken, Johanna? TOPPO.
Den massa flickor, som jämt stå färdiga att taga de dåligt aflönade platser, som utbjudas, äro i de flesta fall från hem, som kunnat gifva dem ett mindre surt bröd än det som väntar dem på allfarvägen, om det icke hade varit detta: att få sin egen Kila kassa att förvalta, som lockat de unga ut. Och hvem lider? Jo, alla parter, ty borta är bra, men hemma är bäst. Nog är det väl bra mycket trefligare i ett hem, där döttrarna hjälpa sin mor, än där legda händer måste anlitas i allt Nu börjar mitt snack att bli väl långrandigt, förmodar jag ni tycker, ärade beundrarinna af vår vän Idun, men så skall ni också veta att denna fråga har marterat mig ett hälft tjog år. Hitintills har kärleken till hemmet segrat öfver kärleken till min egen. börs, men hur länge det går, står skrifvet i stjärnorna. Men om lyckan skulle stå mig bi, så att jag med tiden blir gift och jag får det nöjet att tigga af min herre och man, ja då blir det väl åter värre! Men nu kanske jag får lof ta fram mina anteckningar. 189S: Ett svart klädningstyg Foder m. m Sylön Ett klädningstyg af bomull Foder och dylikt Sylön — Tyg till en blus Foder m. m Moaré till underkjol Foder och band Flanell till lifstycke Foder och knappar Två par strumpor 18. Ett Ett Ett En En par handskar par skinnskor par smertingskor sommarhatt sommarkofta 2. - Summa kr. 15 ningar, vill jag lämna säkra uppgifter, hvad den allra enklaste går till: 7 meter tyg å 1. 50 utgör — 10 » domestik ä 25 Fjädrar och div. småsaker Sylön 10. - Summa kr. — 1896: En gummikappa En vinterkappa En vinterhatt _ Ett mörkt klädningstyg Poder och tillbehör Sylön Ett hvitt klädningstyg Foder m. m Sylön Två par handskar Bottning af skor Halfsulning ~ Ett par balskor Ett par galoscher En tout cas 30 aln lärft å 25 öre Flanell till en underkjol 13. — „ 7. — - 3. — - 7. 50 Summa kr.