Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under förutsättning af Rikets Ständers bifall till denna hemställan, har Utskottet i sitt nu afgifna förslag till reglemente för Riksgälds-kontoret bibehållit de uti 187 § i 1858 års reglemente meddelade föreskrifter. 183 §, angående utbetalning af återstående kostnaden för nuvarande äfvensom för sednast förflutna riksdag, är lika lydande med 188 § i 1858 års reglemente. 4 Stats-Utskottets Memorial N:o 217, 184 §, angående reseoell traktaments-kostnaderno för de till öfvervarande af Deras Mnjesfätcr Konungens oell Drottningens kröning i Norrige utsedde Deputerade, innefattar Rikets Stäuders beslut genom biiallandet af Statsutskottets Utlåtande N:o 115. Lydelsen af 185 § är redan af Rikets Ständer fastställd genom godkännande ai det dertill särskildt afgifna och i Utlåtandet N:o 139 införda förslag. 186 §, angående aflöningen för Rikets Ständers Justitie-ombudsman och hans Ex pedition, eger, efter uteslutandet afdon i det vid sednaste riksdags slut utfärdade reglemente förekommande bestämmelsen rörande afkastniugen af det boställe, som den dåvarande Justitic-ombudsmannen innehade samt den honom tillerkända flyttningshjelp, samma lydelse som nyss åberopade reglementes 190 §, utom i afseende på aflönings-beloppot för den hos Justitie-ombudsmanncn anställde Sekreterare. Då vid den under sednast förflutna riksdag verkställda reglering af lönevilkoren för Justitic-ombudsmannen och de inom haus Expedition tjenstgörande personer aflöningen för Sekreteraren, som dessförinnan utgjorde 1,800 R:dr, endast förhöjdes till 2,500 R:dr och således bestämdes till ett belopp, som med 1,000 R:dr understeg den vid Justitie-kanslers-cxpeditionen anställde Sekreterares löneinkomst har, vid genomgåendet af hittills gällande och föreslåendet af det nya reglementet för Riksgålds-kontoret, deruti stadgandet, angående denna aflönings belopp under den kommande tiden måste införas, fråga inom
Men hvad sorn ej kunnat upptagas, kan ej heller nedläggas, och första perioden af 56 §: ”intet behörigen väckt ärende må nedläggas, utan Ståndets beslut”, har fördenskull afseende på de till formen lagenliga motioner, sorn kommit under åtgärd. För sin del finnér Konsth uti ons-utskoltet derföre de anmärkta orden, såsom för sitt ändamål tydliga, böra qvarstå,: och får, i öfrigt; beträffande motionstiden, på ofvan uppgifva skäl, underställa Rikets Stunders pröfning följande förändrade förslag till redaktion af R iksdagsordn ingen, 56 §. Intet behörigen väckt ärende må nedläggas utari Ståndets beslut. Ej heller må, med undantag af grundlagsfrågor, nya ämnen af riksdagsman väckas, sedan fjorton dagar till ändalupit från den dag,- Konungen, enligt 27 §, afgifvit Sill proposition, angående stats-verkets tillstånd och behof, så vida icke sådana frågor af redan fattade beslut, eller redan upptagna ärenden, eller under riksdagen inträffade händelser, omedelbarligen föranledas. Utskottet hemställer i sammanhang härmed vördsamt bosi hederv» Bondeståndet^ :i i. 8 Konstitutions-Utskoltets Utlåtande, N:o 26. att det täcktes, med frånträdande af sitt förra beslut, foga sig efter, Med-stånden, på hvilkas' gemensamma tankar nu framlagda förslag grundas. Stockholm den 6 Juli 1848. Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Juli, kl. 11 f. m. Memorial till Rikets Ständer, i anledning af frenne Stånds äterremiss å memorialet, iV.o ij, angående motions rätten. Enligt Konstitutions-utskottetj tillhandakomna utdrag af Riks-ståndens protokoll för den 28 Juni, har högvörd. Preste-ståndet till grundlagsenlig behandling å nästkommande riksdag godkänt Konstitutions-utsköttets mti memorialet N:o 17 afgifna förslag till ändringar och tillägg uti 53 och 56 §§ regerings-formen samt 33,34, 49 och 56 §§ riksdags-ordningen, angående mutionsrätten; vällofl. Borgare-ståndet deremot, äfvensom hedera).
Räkning för dylike behof vid hvarje års början öfverflyttats, äfvensom emot erhållande af öfverskotta på Bankens årliga vinst utöfver till Silfvervexling för hvarje år afsatte 266,666 R:dr 32 sk. Sedlar, och hvilket öfverskott under hvarje B e t ä n k a n d e n, N:o 102. 1 iq hvarje af de sednare åren utgjort R:dr 200,000, som ännu icke hunnit att för år 1828 från Banken till B.:g:sContoret aflemnas, hvarförutan båda slags tillgångar af tillsammans R:dr 35o,ooo för Ar 1829 mig veterligen ej aro ännu till något annat tagne i beräkning. Att R:g:sContorets närvarande ställning ej lägger något hinder derföre, aldraminst med dess ägande Creditivrätt på Banken, intilldess R:g;sContorets egne Inkomster ingå, får jag ådagalägga med bifogade dels afskrift af RlgtsContorets BalanceRäkning Ultimo December 1828, efter det bedömmande af Tillgångarnes värde, som FinanceBeredningen antagit; dels uppgift af R:g:sContorets ägande behållning å dess BancoRäkning den 28 sistlidne månad. Om R. H. St:r, på sätt jag anser mig fullt skyldig hoppas af ej mindre Deras alltid ådagalagde allvarliga föresatts, att se GötliaCanal så snart som möjligt fullbordad, dels Deras uti återremissen tydeligt förklarade åsigt hvad serskildt denna förskottsfråga rörer, behaga fatta ett sådant beslut, beror det ock af R. H. St:r sjelfva, att dervid fästa eller icke fästa något vilkor af återbetalning utaf desse 100,000 R:dr, för det fall att R. H. 5t:r ej skulle under denna Riksdag ytterligare bevilja något anslag eller byggnadslånebiträde till GöthaCanals fullbordan. O111 nämnde vilkor nu kommer att fästas vid R.
Betänkande, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Lag för inrikes vexlar. Uti Nådigt svar å Riks-Salen den 11 innevarande månad, har Kongl. Majit meddelat Rikets Ständer da skäl, hvarföre Kongl. Majit funnit Sig hindrad nit lemna Dess samtycke till Rikets Ständers i underdånighet insända förslag till Vexel-Lag, men tillika förklarat, ali Kongl. Majit, sorn, till den inhemska industriens ytterligare upplifvande och förkofran, länge önskat se en sådan lagstiftning om inrikes vexlar införd, som den Rikets Ständer nu åsyftat, ville, genom contra-proposition, föreslå Rikets Ständer en Lag för inrikes vexlar, af enahanda lydelse med Rikets Ständers eget förslag, utom att från detsamma blefvs uteslutet, hvad som kunde hafva tillämpning endast på vexlar, dragne emellan Sverige och utrikes ort; ecb hafva Rikets Ständer samma dag fått emottaga omförförmälda contra-proposition, innefattande ett så lydande Lagförslag: ”Lag för InrikesVexlar. IC AP. Om formen för Vexel. i. §. Vexel bör innehålla: Orten och tiden, hvarest samt när den utfärdas; uttrycklig benämning af vexel; om den är ensam, (sola) eller, derest flere exemplar utgifvas på en och samma penningesumma, hvilkendera i ordningen den då är, såsom första, andra, tredje fjerde, (prima, secunda, tertia, quarta,) och så vidare; den persons namn till hvilken vexeln utfärdas, kallad vexeltagare (remittent); viss penningesumma att, på grund af vexeln, uppbäras, utsatt både med bokstäfver och siffror, och hvilken summa ej må understiga a5 R;dr Silfver specie; den persons namn, hvilken i vexeln anmodas att densamma inlösa, kallad godkännare, (acceptant); orten hvarest godkännaren bor eller Bih. till R• St.
Stockholm den 12 januari 1820 Den 7 november 1806 utfärdades 500 riksdaler i böter för de skeppare som underlät att med smittat fartyg eller om han kom från smittad ort anlöpa karantänshamn. Det svarar inte mot de vådliga följder en sådan försummelse kan orsaka och därför har Vi prövat skäligt att förordna följande. Straffet blir 16 dagar i fängelse på vatten och bröd samt arbete på fästning 4 till 10 år. Karantän i Danmark gäller inte. Kan man inte nå Känsö, inlöper man till Vingasund, Rivefjord, Stora Kalvsund eller Kristiansand i Norge. Stockholm den 12 januari 1820 CARL JOHAN Kungörelse hur de i Kongl Reglementet för Känsö karantäns inrättning av den 19 november 1807 fastställda karantäns avgifter hädanefter skall beräknas och uppbäras. Stockholm den 12 januari 1820 Karantäns avgifterna skall hädanefter uppbäras i Hamburger Banko eller i svenskt eller fullt svarande utländskt silvermynt. Stockholm den 12 januari 1820 CARL JOHAN Kungörelse angående nödvändigheten av sparsamhet och inskränkning av utländska överflödsvaror. Stockholm den 12 januari 1820 Rikets Ständer har vid sistlidne riksdag önskat att Vi måtte förnya Våra hittills utgivna uppmaningar till sparsamhet vid förbrukning av överflödsvaror Vi går gärna Ständerna åstundan till mötes, eftersom den nedsättning av rikets representativa mynt i förhållande till det utländska, påkallar alla möjliga bemödanden för att kunna återföra en jämnvikt, mellan rikets pappersmynt och de redbarheter i silver och fast egendom som det föreställer. Vi uppmanar er trogna undersåtar att bidra genom en klok hushållning, noga rätta utgifterna efter inkomsterna och inskränka förbrukningen av utländska varor, för att så småningom minska behovet av växlar. Vi är övertygade att Vårt svenska pappersmynt, vars värde är grundat inte bara på det silver, som förvaras i banken utan också på säkerheter som banken äger i fast egendom, inte kan minska i värde annat än en bristande kännedom om nämnda säkerheters verkliga värde. Det är så mycket ledsammare att se, att rikets representativa mynt blivit nedsatt och att priset på Våra utgående varor och fastigheter inte blivit höjt.
Memorial, med uppgift pä de af Samtliga RiksStånden godkända Grundlags-ändrings-Förslag, Ehuru Rikets Ständer ännu ej fattat Deras beslut öfver det från sista Riksdag livilande förslaget till ändring i 68 §. Riksdags-Ordningen, åsyftande Revisorernea sammanträde hvarje år, har dock Constitutions-Utskottet, jemväl med anledning af en från Borgare-Ståndet remitterad motion» trott sig icke längre höra fördröja inlemnandet af en uppgift på dem bland Grundlags-ändrings-förslagen, som, under påstående Riksdag» blifvit af Samtliga RiksStånden gillade och antagna; vårandes denna uppgift, hvilken 1111 till justering vördsamt insändes, författad på t vänne särskilta Schemata, det ena i ämnenas ordning, eller efter samma uppställning, som i den vid årets början meddelade tryckta uppgiften, det andra efter Grundlagarnes ordning och hvarje paragrafs numerföljd* I sammanhang härmed får Utskottet vördsamligen erinra, att Rikets Ständer, under innevarande Riksmöte, afslagit tvänne Kongl. Maj:ts vid nästiidne Riksdag JBih. till Riks-St. Prot, 1828, 1829. 3:<lje Sami. iSHäft. % Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 34. aflåtna Nådiga Propositioner, nemligen om upphörandet af Konungens två röster i Högsta Domstolen, och om upphäfvandet af Opinions-nämnden öfver Högsta Domstolens Ledamöter, samt att, enligt Regerings-Formens 81 §., Rikets Ständers afslag bör, med skälen derför, till Kongl. Maj:t skriftligen aflemnas; hvarvid torde, som någon ledning, kunna begagnas de, i i823 års Constitutions-IJtskotts, under N:o 45, den 21 Augusti, och N:o 70, den 4 November, afgifna utlåtanden, anförda motiver. Stockholm den 10 Junii 1829. Af samtliga Fyra Riks-Ständen godkända Förslag till Grundlagsändringar.
Att betala ranka för penningar, hwilka när som häldst kunna atertagas, tyckes, icke wara förenligt med RiksgäldsContoirets förmän, och att Brandförsäkringsmedlen, hwilka uti Conkoiret tidtals mot ränta innestå, uti sakens närwarande flick arv aldeles onyttige för Contoiret, tyckes äfwen wara af Herrar Fullmäglige sjelfwe medgifwit, enär beloppet af dylike uti Banquen för RiksgäldsContoirets räkning deponerade medel, pä goda och gällande flät, icke ansetS kunna päraknas ibland de af Herrar Fullmägtige till Credilsedlarnes inlösande uppgisne tillgängar. Emedlertid och dä RiksgäldsContoirets sannflyldiga förmon synes päkalla en flyndesam reglering af ifrägawarande ärende, har StatsUtflotket welat tillstyrka Herrar Fullmägtige, att genast begära Directionens öfwer Allmänna VrandförsäkringsWerket bestämda utlakande: Om och huruwida Directionen will tilläta, att alla uti Contoiret innestäende Brandförfäkringsmedel för hwilka Obligationer af RiksgäldsWerket blifwit utfärdade genast omsättas emot andra Obligationer pä minst 4 är och 5 ProCents ärlig ränta; Och lika beskaffade Obligationer äfwen meddelas för de summor, ä hwilka BanccAttester och RänlerieQwitlencer till RiksgäldsContoiret än widare inlemnas; och hwarjemte Directionen bör tillkännagifwas och uttryckeligen förllaras, att i händelse
Kostnader för krutbrukens underhåll och krutets tillverkning samt öfriga dermed gemenskap ägande utgifter, såsom för krutproberare-instrumenter, krutförråds och kärls underhåll, krutoch hårtäcken , filtsockor, krutproberarnes tractamenten, transporter m. m Upphandling af gevärsoch pistols-stockämnen för de uti förråden förefallande reparationer, gevärsremmar, sablar, huggare, m. m . Underhållet af icke allenast de vid armeen och för beväringsmanskapet utevarande gevär och pistoler, uppgående, utom sablar och huggare, till ett antal af omkring 45,000 st., utan äfven af de uti förråden upplagda handoch sidogevär af särskilda modeller Anskaffning och underhåll af de för gevärsreparations-verkstäderna erforderliga verktyg och instrumenter , äfvensom uppköp af jern, stål, kol, smergel, olja m. m. för gevärsreparationerna Räntan å köpeskillingen för Mariebergs egendom, dess underhåll, aflöning åt lärare vid läroverket derstädes, resekostnader för eleverna till och från Marieberg, uppköp af instrumenter, böcker, char tor, ved, ljus m. m., samt öfriga för inrättningen oundgängligen nödiga kostnader ',000. 9,000. 4g,c 4» 100. 18,000. 4,3oo. 15,ooo. De för kruttillverkningen erforderliga medel kunna 1 det hela endast anses som ett förskott och icke såsom en utgift, enär inkomsten af krulförsäljningen tillfaller statsverket, och denna inkomst, som per medium årligen uppgår till 84,000 rtdr, betydligt öfverstiger kruttillverkningskostnaden (saltpetern oberäknad). Stockholm d. 26 Maj i834* Claes Breitholtz, Gr. Lewenhaupt, Mauritz, uppläste följande: StatsUtsk:s pluralitet har funnit för godt att i sitt betänk. N:o 8i fullkomligen afstyrka, ej mindre den af Ko7 H. 3a Den a 7
Ständer framlägga förslag ej mindre till en 8 Lag-Utskoltels Betänkande, Ni SI. lag i sådan syftning, utan äfven till de flera förändringar, som med anledning deraf blifva nödige i lag och författningar. Stockholm den 30 October 1854. Reservationer af Herr Carleson E. »I anledning af den redan långt före detta väckta frågan om att bestraffa åverkan å skog lika med stöld, yttrade Lag-Commitéen, att »lagstiftningen funnit betänkligt att tillämpa straff för tjufnad å handlingar, som efter det hos menigheten allmänt rådande begrepp icke äro nesliga och hvilka så ofta inträffa att åtminstone till en början allt för många förbrytare kornmo att stämplas med en vanheder, hvars följder blefvo i alla afseendeu menlige». Med denna anmärkning förklarade beinälde Commitée, som ej blifvit beskylld för någon öfverdrifven undfallenhet för folkets irriga rättsbegrepp, att den »ej ansett rådligt att bedöma åverkansmål efter en med allmänna tänkesättet ännu stridig åsigt». Annorlunda tilltrodde sig ej heller Lagberedningen kunna förfara och, då de förhållanden, som nödgade densamma att afstå från försöket att å skogsåverkare!) lägga tjufvens namn och straff, ännu äro för handen, så anser jag mig, ehuru under erkännande af vigten af de skäl, som tala för Lag-Utskoltels nu framställda förslag, likväl böra afstyrka detsamma.» af Herr Riksarkivarien Nordström, som instämde i förestående särskilda mening. af Herr Asker. l.ag-lUskatlets IteliinJiotidn, N:o ->i. 1 \T: o Ank. till Exp.-Utsk. d. 6 Nov. 1854, kl. 11 f m. Betänkande, i anledning af väckt motion om upphörande af borgen såsom för egen skuld. Hos Högloft.
Fisken sorn b e t ~ d d e ~ a t lifvet t fijr den vinter, sorn kom, skulle blifva lattare .och ljusare, att man inte behirfde knipa s&amp; h h d t om pungen, att mor kanske kunde fB gardiner till kammaren och ' en ' chiffonier i stugan, att far fick mynt, sorn kunde siittas p&amp; banken eller klarera affiirerna: i handelsboden, att kaffepannan fick stA.p&amp; bordet litet oftare, att det fanns r i d till en butelj eller par, niir d g o n kom in och .die tala rned far, att jnlen skulle firas med frojd och att ofverraskningar kunde viintas i form af kladningstyg, broscher, larft eller kopparkarl, nar bdten niista gHng lAg i norsk hamn och vantade god rind,. Hafret och dess tjusmakt h a r p a k t i g t gripit fiirf., och rned stsdsbons och uppsvenskens forkiirlek for segling, skargbrdsnatur och friluftslif bar han under en sommarsejour bland vestkustens m&amp;ngbesjungna klippor samlat sina intryck och a£ dem bildat den konstciirligt utmtijslade inf attningen till)) en kustroman. Det hander dock understundom att sjiilfva ramens rikedorn st %r i ett alltfor ojamnt f8rhAllande till det konstverks varde, sorn ramen inneslnter. SB iix obestridligen f allet med Gei jerstams ~ D e t yttersta skiiretn. Kustskildringen med dess glansanile stil, de efter naturen gripna stamningarna och de miilande bilderna frdn fiskarbefolkningens lif stiiller romanen, sorn ju ar afsedd att vara det helas medelpunkt, i betanklig skugga. Ja, det ar en niistan beklammande missrakning man erfsr a£ denna bok hvars yriiktiga anlaggning lAter en vanta ett innehdll af motsvarande etiskt och estetiskt vsrde.
Ridderskapet oell Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den xi April 1820. S. D. Remitterades till Stats■ och Banco Utskotten: Friherre Wirséns, Gustaf Fredric, den 7 dennes . förmiddagen på bordet'lagde Memorial, innefattande svar å Friherre Björnstjernas samma dag till Statsoch BancoUtskotten remitterade anförande, angående erinran till benoåite Utskott, att till RiksStånden afgifva förslag till 344 Den ii April c. m. grunderne för den blifvande Finance-planen; jemte de af åtskilige Ledamöter^ rörande samina ämne, denne dag meddeldte yttranden. Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande StatsUtskottets den 5 dennes afgifne, samt den 7 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: N:o 8^, i anledning af väckt fråga om in-; dragning af den såkallade Proste-tunnan. N:o g4, i anledning af väckt motion om förhöjning i Rotehjelpen för svaga Profår inom Kronobergs Lån. N:o 85 , angående belöning till f. d. RiksdagsFullmågtigen Peter Andersson i Domvalla för dess Curmethod i Veneriska och andra sjukdomar. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 3 dennes afgifne samt den 7 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande N;o 82, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets den i5 sistlidne Februari meddeldte Betänkande, uti den genom Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Utskottet öfverlemnade fråga, em inrättande af ett nytt Fögderi i Wermlands Länfann Ridderskapet och Adeln för godt att, enär sistnämnde Betänkande redan Den ii April e, m. blifvit af de öfrige trenne RiksStånden bifallit,' äfven för dess del dervid låta bero. Ut supra.
Men vistandet i Norge utesluter ej, enl. nästföreg:de morn., Thronföljaren från att der genast utöfva regentskapet, och man skulle således samtidigt få 2:ne regentskap, det ena utöfvadt i Norge af Thronföljaren, och det andra i Stockholm af Svenska Statsrådet. Jag kan icke föreställa mig att sådant kan vara lämpligt eller ens tro att Utsk. haft det för afsigt. För öfrigt bör man, innan man inrycker detta mom. i grundlagen, göra sig reda för huru det komme att gå till i tillämpningen. I den föreslagna 39 §:n 1 mom. heter det, att om Konungen vill utrikes resa, skall han meddela Statsrådet denna Sin afsigt och inhemta deras tankar deröfver. Således kan icke i sådant fa 11 inträffa, att icke RiksStyrelsens ordnande under Hans utrikes resa, i enlighet med 2:dra morn., mycket väl kan gå för sig, innan beslutet om resan fattas, utan att man behöfver någon mellankomst af den tillfälliga Regering för blott några få dagar, som omtalas i 3:dje mom. Skulle Konungen åter blifva sjuk, låter det väl icke tänka sig att någon, hvarken Thronföljare eller InterimsRegering, skulle genast vid den inträffande sjukdomens början gripa sig an och öfvertaga RiksStyrelsen mot Konungens vilja, utan det kommer att tillgå på det sätt, att man inhemtar den sjuke Konungens förklaring, att Han icke vidare kan med Styrelsen Sig befatta, 180 Den 8 April f. ffl. och således får man afven i detta fall alltid tillräcklig tid att organisera Styrelsen. Insjuknar Konungen åter, då Ilan vistas i Stockholm, så häftigt, att någon så beskaffad föiklaring icke kan af Honom erhållas eller afbidas, finnes i alla fall genast elementer för en InterimsRegerings sammansättning att tillgå, utan att behof göres af någon annan MellanRegering; och är Konungen vid sjukdomstillfället icke i Stockholm, utan sjuknar under resa antingen i Norge eller å inrikes ort, så inträffar till att börja med samma förhållande som nyss nämndes, att man icke genast kan förordna en InterimsRegering.
Och David drog åstad, och hele Israel, till Jerusalem, det är Jebus; ty de Jebuseer bodde i landena. Och de borgare i Jebus sade till David: Du skall icke komma härin. Men David vann den borgen Zion, det är Davids stad. Och David sade: Den som de Jebuseer först slår, han skall vara hufvud och öfverste. Då steg Joab, ZeruJa son, först upp, och vardt höfvitsmän. Och David bodde på borgene; deraf kallar man henne Davids stad. Och han byggde staden omkring, ifrå Millo och sedan allt omkring; och Joab lät lefva dem som qvare voro i stadenom. Och David hade framgång, och kom sig före; och Herren Zebaoth var med honom. Desse äro de öfverste ibland Davids väldiga, de der manliga höllo med honom i hans rike, när hela Israel, så att man gjorde honom till Konung, efter Herrans ord, öfver Israel. Och detta är talet på Davids väldiga män: Jasabeam, Hachmoni son, den ypperste ibland tretio; han hof sin spets upp, och slog trehundrad i en gång. Näst honom var Eleazar, Dodo son, den Ahohiten, och han var ibland de tre väldiga. Denne var med David, då de talade hädelse, och de Philisteer sig der församlat hade till strid; och var ett stycke åker fullt med bjugg, och folket flydde för de Philisteer. Och de trädde midt uppå åkerstycket, och undsatte det, och slogo de Philisteer; och Herren gaf en stor salighet. Och de tre utaf de yppersta tretio drogo neder till bergshällen till David, i den kulona Adullam; men de Philisteers lägre var i Rephaims dal. Och David var i borgene; och de Philisteers folk var på den tid i BethLehem. Och David fick lusta, och sade: Ho vill gifva mig dricka af det vattnet i den brunnen i BethLehem, under portenom? Då slogo desse tre genom de Philisteers lägre, och hemtade vatten utu brunnen i BethLehem, under portenom, och båro till David.
Hen särskilda bensårs-förbindnings-anstalten å norrmalm 441 15 5 » Fattigbaracken och fattigherberget 826 44 — » Militär-försörjnings-inrättningen 4,493 37 11 » Fattiges förskaffande till deras hemorter 99 » Fattige, mer eller mindre arbetsföra, personers sysselsättande under vintermånaderne vid särskildt beredda arbeten . 260 37 6 » Spis-anstalter, utan spirituosa, för fattiga 708 16 — » Fattigvårdssamhälleri utom Stockholm, för lemnad vård åt hufvudstadens kommun tillhörande fattige 409 32 Återburne danaarfsmedel 105 18 8 Räntemedel 2,262 13 1 Aflöning lill Stadsnämndens tjenstemän och betjente 1,975 Uppbörds-arfvoden 2,970 27 — Transport 135,466 36 4 Berättelse öfoer Stockholms Stad for åren 1851—1855. 8 58 Transport 135,466 36 4 Omkostnader för socknestämmonämnden 605 52 — Diverse utgifter, såsom arfvoden och gratifikationer, fastighetsonera, tryckningsoch annonskostnad, skrifmaterialier m. m 2,619 32 11 Afskrifningar 500 — 4 Summa Banko R:dr 139,192 5 7 Vid årets slut uppgingo Stadsniimndens tillgångar i kontanta medel, fordringar, fastigheter, inventarier m. m. till 281,192 22 och skulder lill 93,870 25 1! hvadan Stadsnämndens behållning utgjorde Banko R:dr 187,32! 44 1 Af de särskilda församlings-nämndernas räkenskaper inhemtas: att församlingarnes tillgångar i kapitaler och fastigheter vid nyssnämnde tidpunkt utgjorde 585,996 4 9 att fattigvårds-utgifterne inom församlingarne under året uppgingo till.