Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers åren 1860 och 1861 församlade Revisorers, berättelser angående nämnda år verkställda granskningar af Statsverkets samt andra af allmänna medel beslående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1858 och 1859. (I. A.) Ofvannämnda revisions-berältelser, af hvilka den är 1860 afgifna redogör för 1858 års, samt den år 1861 allåtna för 1859 års förvaltning äro, jemte vederbörande förvaltande verks och myndigheters i anledning deraf till Kongl. Majit afgifna underdåniga utlåtanden och förklaringar, af samtliga Riks-Stånden öfverlemnade till Stats-Utskottet. För vinnande af tid, äfvensom korthet i framställningen har Utskottet ansett lämpligast att samtidigt handlägga håda dessa berättelser; och efter att hafva inhemtat sådana upplysningar, som för ärendenas utredning funnits nödiga, dervid den af innevarande års Stats-revisorer afgifna, ännu icke till trycket befordrade berättelse äfven varit att tillgå, får Utskottet härmedelst underställa Rikets Ständers pröfning de utaf Revisorerne framställda ämnen, hvilka Utskottet ansett från dess sida påkalla yttranden. Utskottet följer härvid den uppställning, som af Revisorerne är vorden iakttagen, och yttrar sig här nedan särskildt för hvarje af de uti berättelserna omförmälda verk och inrättningar; men då några af de utaf Revisorerne meddelade framställningar och förslag nu icke äro af Utskottet upptagna, torde Utskottet böra anmäla att dessa, såsom stående i nära sammanhang med andra frågor, om hvilka Utskottet framdeles vid uppgörande af förslag till statsregleringen kommer att särskilda utlåtanden afgifva, af sådan anledning blifvit här förbigångne; och skall Utskottet för alla sådana tillsvidare uppskjutna frågor vid slutet af detta betänkande närmare redogöra. Bih. till R. St. Kongl. Stats-Kontoret. § t (1860 års Rev.-ber. pag. 4. 1861 års Rev.-ber. pag. 4.)
Hvad åter senare delen af motionärens förslag angår, eller frågan om bidrag från Statens sida till dessa boställens bebyggande, så lärer, innan behofvet deraf blifvit utrönt, någon åtgärd å Rikets Ständers sida icke erfordras; hvarföre Utskotten hemställa, att motionen i denna del må lemnäs utan afseende. Stockholm den i5 Februari 1841 - N:o 38. Ank. till Exp. Utsk. den 17 Febr., kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner om alla hemmans, utan afseende å deras olika natur, deltagande i byggande och underhåll af Tingshus, Prestgårdsoch andra allmänna byggnader. Hos det Hedervärda Bonde-Ståndet hafva i detta ämne motioner blifvit väckte af Anders Andersson från Östergöthlands Län, Petter Pettersson i Slätthult, Jönköpings Län, Håkan Nilsson från Christianstads Län , Lars Bengtsson från Malmöhus Län, och Henrik Andersson från Örebro Län, hvilka Lagsamt Allm. Be sv.t och Ekon.-Utsk, Betänkandes N:o 38. 17 hvilka samtlige, under anförande af billigheten deruti, att, då alla hemmansegare i Häradet eller Socknen hade behof och fördel af Tingshus, Prestegård m. fl, allmänna byggnader, också alla utan undantag borde i uppförande och underhållande deraf deltaga, yrkat, att, sedan grunden för den befrielse, Säterier, Rå- och Rörssamt insockne Frälsehemman härutinnan, tili följd af Adeliga Privilegierne, i fordna tider blifvit tillerkände, nu mera, efter medgifvande af rättigheten för hvarje Svensk man alt sådan jord förvärfva, försvunnit, och jemväl, genom Kongl. Kungörelsen den 14 November 1829, den Säterier förut åliggande skyldighet att hålla caractershus och andra lagliga byggnader upphört, alla hemman, utan afseende å deras olika natur, måtte åläggas i uppförande och underhållande af förenämnde allmänna byggnader efter hemmantalet deltaga.
Det andra åter är bara en medvetslös själavandring, hvilken väl icke af Furumo på allvar kan försvaras. Hvilketdera är nu författarens mening, tror du, Julianus? Bådadera, tror jag. Men då blir ideen helt och hållet nebulistisk. Deremot torde ock vår vän icke just mycket hafva att invända. Min farbror minns, huru han resonnerar i Sättet att sluta stycken; han tror förmodligen, att så fina och luftiga ting, som ideerna, icke äro skapade för att förvandlas till skeletter för den analytiska anatomi-knifven. Jag mins detta, min gosse, men jag mins också hvad derpå blifvit svaradt af en, som äfven är poet. För min del håller jag mig till den sednare, och fordrar, att ideen skall vara i alla sina delar fullt klart tänkt och åtminstone i contourerna skarpt tecknad. Det vidare utförandet, beskuggningarne m. m. må sedan gerna lemnas åt läsaren. Så har jag tyckt, att alla verkligen stora skalder i sjelfva verket gå tillväga. Det åter, som, lagdt i pröfningens degel, dunstar bort vid den minsta eld, är hvad som helst, men icke guld; jag lemnar dock åt andra, att förnöja sig åt sådana ting, som vid processen helt och hållet förflyktiga sig till gazer af mörkblåa dimmor. Du nämde sedan, fortfor Herr Hugo, Svangrottan på Ipsara. Ja väl; denna är, äfven i mitt tycke, en ljuf, kristallklar dikt: allt vore der godt, om endast upplösningen kunnat göras annorlunda. Att nemligen den återkommande maken med de äldre anspråken bortröfvar barnet, synes mig icke rätt öfverensstämma med hans annars så ädla charakter; antagom dock, att denna våldsgerning kunde förklaras af hans för ögonblicket uppretade tillstånd, så synes mig ändock oförklarligt, huru han i hela femton år, och det sedan han sett den förment brottsliga makan kasta sig i afgrunden, kunnat bibehålla flickan. Och hvarföre? jo, af den egoistiska Insten, att förnöja sig af dess likhet med modren. En sådan grymhet emot den andra maken, hvars oskuld liksom förtviflan var Laonikos bekant, förekommer mig, i förhållande till styckets antecedentia, moraliskt omöjlig.
I Gladhammars socken af Södra Tjusts Härad finnes en koppargrufva, och äfvenså en vid Solstad i Misterhults Socken af Tunaläns Härad; men de hafva, sedan en längre tid tillbaka, varit nedlagde, på förra stället, till följd af malmstreckets upphörande och, på det sednare, af orsak, att vatten från det närbelägna hafvet i grufvan instörtat, utan att det sedermera, oaktadt skedde försök, kunnat derifrån uppfordras. I Länet finnas ii inasungnar, nemligen 6 i Tjusts Härader, 2 i Aspelands, 1 uti Sevedes, 1 i Handbörds och 1 i Södra Möre Härad, hvilken sednare likväl på längre tid icke varit i bruk. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL vid Urtima Riksdagen i Stockholm Åren 1844 och 1845. »■ SJETTE SAMLINGEN. Afdelningen: Banco-UIs kottets Memorial, Utlåtanden och Betcinkanden. ■ ' i; ■ n LUT ifiboiiå i ik§ätjSII sam ■ - maia . - >\ 3 '>■' y.i:L> Banco-Utskottets Mern. N.o 7, 2. 1 N:o 1, Ankom till Exp.-Utsk. den 3 Aug. kl. 10 f. m. 1 Memorial, med begäran om JSötarie-arfvoden åt 2:ne Cancellister samt om tillökadt Cancellie-biträde.
Rortifieations-eassgns understöd en summ» »k kögst 6,000 R:dr Råneo, gtt ak Lrigs-Loliegii Rortifioations-^ldeluing, i samråd mecl 6Ksksn för Ingenieur-Lorjrsen, i man sk kekok disponergs till sädgna kland de al 6ommendanten ä 6arlskorg omkörmälda utgifter, kvilka pröfvas vara ak cleo keskaRenKet ock angelägenket, »tt desamma icke kunna, utun förnärmande gl vederkörande tjenstemäns ooli personers ratt, eller utgn äkvent^rande gf viclg ketänkligare förluster för 8tatsr>, längre uppskjutas; neli torde Longi. l^Iajd, lör den kändelse, gtt, för godtgörande gf ifi ägavarande förskott, tillgäng ä ^Zstnin^sli^^^ngds-fonden skulls komma gtt saknas, om ersättandet dergf gf andra wedel kramdeles i ljäder förordng. I öfrigt oek med kemtad anledning ak de Kek^mmersamma förkäilanden, kvilka, i afseende ä kästnings-grketenas gfkr^tande, ytterligare vid dsttg tiillälle förekommit, ansäg Ltats-Radet sig Köra i underdänigKet kemställa, det täektss Longi. Napt, uti till Rikets 8länders 8tats-I7tskott gflätands Lkrikvelse, med öfverlemnande gl till Longi. Napt inkomng rapporter oek förslag, i ljäder föreslä Utskottet gtt, i kvad gk detsamma keror, ät anslagskrägans keredande lemna den skyndsamma Åtgärd, gtt de gf Lkeken för Ingenreur-Lorpsen förutsagda olägenketer ock förluster gf arketenas akstannande mätte, enligt Longi. Napts Lädiga önskgn, kunna kör 8tats-verket oek Rikets försvar i det modigaste akvärjas. Longi.
Hvad nu först angår lehofvet af lagförändringen finnes i Utskottets Betänkande icke anfördt något annat skäl derför, än det att, vid tillämpning af ofvanomförmälda lagbud, meniugarne voro i så måtto delade, som å ena sidan mantalsskrifningsorten och å andra sidan den församling, der bruden blifvit i behörig ordning antecknad i husförhörslängd, antagits vara rätta lysningsorten; men dä denna olika lag-tillämpning beror, icke på otydlighet i lagen, ulan på felaktig Lag-Utskottets Betänkande, J\2 55. 7 uppfattning af husförhörs-liingdernas betydelse och ändamål, torde detta skäl icke förtjena något afseende. I fråga åter om den föreslagna lag-förändringens nytta, tillåter jag mig deremot anmärka, dels att mången gång kan inträffa, det en person icke allenast genom eget, utan äfven andras förvållande blir utesluten så väl från mantalssom husförhörs-längderne i den församling, der han ändock har sitt rätta hemvist och är boende, samt att om vid sådant förhållande lysningen skall ske, icke å boningsorten, utan der qvinnan sednast blifvit antecknad i husförhörs-längd, kommer ändamålet med lysningen att förfelas, dels att den af Utskottet föreslagna lagförändringen, isynnerhet om den tydes efter orden, måste icke sällan komma att antingen försätta vederbörande presterskap, hos hvilket lysning till äktenskap begäres, i långt större bryderi, än den nuvarande lagen, eller ock i högsta grad försvåra erhållandet af lysning och vigsel, hvilket väl torde medföra följder af långt eftertänkligare och för religionens vårdare mera bekymmersam art, än de förmente olägenheter man velat undvika. På sådana grunder anser jag Utskottets förslag icke böra vinna Rikets Ständers bifall.» Rättelser. I Lag-Utskottets Betänkande J\2 53: Sid. 6, rad. 8 nedifrån står kallelse, ... läs kallelsen. » » » » » » eller serskild, » eller i serskild. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL BECKMAN, 18S1. Lag-Utskottets Betänkande, N:o 36. 1 N:o 30.
– Vakna upp Gunnar! – sade mor Ingrid. Jag vill tala med dig. Jag har mycket att säga dig, som du med sans och lugn skall afhöra. Kom nu! Och moder och son gingo åter på vägen till stugan i skogen, men de gingo icke stumma, såsom på bortvägen, utan mor Ingrid talade och Gunnar gjorde invändningar. Mor Ingrid brukade hela sin moderliga makt och qvinliga öfvertalningsförmåga; Gunnar stred för sin motvilja, länge och ihärdigt, men när mor Ingrid hunnit till sin ensliga bostad, sade Gunnar djupt och ihåligt: – Nå, lika godt då! Mor får mi’ lycka eller olycka på sitt ansvar! Jag ska’ göra som j vill, hända hvad som hända kan, och icke sjelf kräfva ut hämnd på Lena eller den andre; gifve bara Gud han går ur vägen, om jag möter honom med min goda bössa, ladder. Mitt lif och mi’ ungdom ä’ i alla fall förspillda, antingen jag gör så eller så, för orätt fick jag kanske vid tinget, fast jag hade aldrig så rätt inför Gud, och gjorde jag sak af ’et, så ville jag se’n aldrig mer gå här i orten, utan begaf mig långt skam i våld, och se dit kunde jag ej släpa er med mig, och se det! – sade Gunnar med stort eftertryck – se det väger intet litet i den vågskåla, der mitt beslut ska’ ligga. Ja, så god natt med er mor! Nu ä’ det intet mer att säga om den saken då. Gud gifve bara att Lena håller allt hva’ hon lofvat er, och Gud gifve hon bara blir god mot er, nog ska’ jag vara ordhållen och stå vid mina ord, som det en karl kan anstå. Ja, då kommer j i öfvermorgon till Vika, efter aftal. God natt, mor! Och Gunnar återvände med tunga, långsamma steg till herregården. När han kom hem hade alla lagt sig, och de flesta sofvo redan, och som hvar och en dessutom trodde att Gunnar varit uppe hos «hustru-si», så förundrade sig ingen öfver hans bortovaro, eller frågade derom, utan Gunnar lade sig äfven, mätt utan att smakat en bit mat på hela denna långa, förfärliga dag, som fört den unga Gunnar många år fram i lifvet.
St. vid sednaste Riksdag beslutade förslag till Förordn:r i berörde ämnen, med de förändringar deri, som med anledn. af Högsta Domstolens berörda anmärkmr må finnas nödvändiga, så har jag ingenting vidare att yttra, utan återtager min i sista plenum gjorda framställning om motionens läggande till handlingarna. Hr Bi ld t, Didrik G i 11 is: Då jag i sista plenum äfven hyste betänklighet alt för min del godkänna en remiss af den utaf Gr. Sparre då framställda motionen, så får jag äfven nu förklara, att jag är villig afstå ifrån den remissvägran, som jag då ansåg R. o. Ad. böra göra, så vida nemi. de af Gr. Sparre nu föreslagna förändringar blifva af R. o. Ad. godkände. Jag anhåller dock alt sedan förändringen vidtagits, motionen i sin helhet måtte blifva upläst, så att ingen tvetydighet kan komma att ega rum. Sedan den sålunda begärda upläsningen försiggått blef ifrågavar:de motion remitterad till Lagutskottet. 118 Den 28 December f. m. Då härefter Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om icke, då discussioneu ronde den nu remitterade motionen uteslutande afsetl formen och icke hänfört sig till motionens nu förändrade innehåll, R. o. Ad. funné öfverflödigt att jemväl discussionen remitterades till LagUtsk, ropades ja, hvarjemte Hr Bildt, anmälde sig och yttrade: Den af Hr Gr. o. Landtm, nu gjorda anmärkn:n är naturligtvis riglig och jag hemställer ödmjukligen, huruvida den discussion, som varit förd i detta ämne, må anses behöfva i prof. qvarstå. Hela discussionen afser ingenting annat än att rälta ett begånget formfel och det tjenar således till intet alt i prot:na qvarhålla densamma, hvadan jag hemställer att den måtte ur protma uteslutas. Häruti instämde Frih. af Ugglas och Hr Ribbing, Arvid, men Gr. Sparre anförde:
:■ : ' !• : .r,; i ; t s ■- Skålpund gula Vaxljus Kanna Rofolja . Famn Björkved Famn Bokved « Famn Ahlved . Famn Tallved . Tolft Timmer . Lass Gärdsle * Hundrade Stör Lass Ved Jacka < * • Hatt med prydnader Skärp . * Halsduk Par Byxor * Par Stolletter Skjorta * s Par Strumpor , Par Skor * , Par Lösa Sulor * Par Linnebyxor Kappråck af Valmar _ Kappsäck af Segelduk, Skinn eller T Nockad Rya eller Ylletäcke Hängmatta af Buldan Tröja af blått Valmar Väst med armar af dito Par Långbyxor af dito Halsduk af mörkt Lärft Hatt Pär Läderskor Pär Ullstrumpor . Skjorta . Tunna Rå" ö Tunna Korn Lispund Ilo , , Lispund Halm , Lass Torf eller Ved . Mark mjukt Bröd för Tångarne En Mans dagportion Qvarter Korngryn Mark torrt kött Mark Koksalt 4 Marker mjukt Bröd En Hästs dygnration 2i Kannor Hafra . jo Marker Ilo 16 Kannor Hackelse af ii x 2 1 2 T To 182T • 1828 • 1829 0 1830 1831. Rätteligen sammandragit intygary Ex Officio, C. L. Rinmån, Sammandrag öfver Elfsborgs Läns Markegångs-Taxor för nedanskrifne år. Tionde-Sp anmäl t T r T Råg | Koin Hafra Hafra Tunna Hvete * . Tunna Ärter Tunna Bohvete . Tunna Vicker . Tunna Råg Tunna Korn » Tunna Afradsoch Krono Tunna Malt . Tunna Hafra . Tunna Blandsäd, Tunna Blandsäd, Lispund Smör . Lispund torr Ost Lispund färsk Ost Lispund Fläsk . Lispund Talg Lispund Humble Laggild Oxe Städje dito Foder dito Ko . Foder Ko . Foder Svin Får . Fårlår . » Ogödd Gås Gödd dito Höns
Och då medel för detta ändamål icke kunde erhållas af Allmänna Byggnads-Anslaget, såsom lill andra behof disponeradt, och i allt fall otillräckligt, samt desåkallade fångmedlen egentligen voro anslagne till fångars vård, underhåll och transport, återstod för Kongl. Maj:t ingen annan utväg än att anvisa de bristande medlen af öfverskotten å StatsVerkets inkomster; Och hafva således, under serskilde dagar åren 1827 och 1828, af öfverskotts-medlen blifvit till Styrelsen öfver Fängelserne utbetalde 104,563 R:dr, hvilka, tillsammans med förutnämnde 58,36o R:dr 34 sk. 3 rst., utgöra redan använde 162,920: 34 sk. 3 rst. Nämnda Styrelse har uti förberörde underdåniga Memorial af den 17 i denna månad anmält, att de, till fyllnad uti hela Summan erforderlige 4r»547 a3 sk. 9 rst. Banco äro för Styrelsen oundgängeligen nödige att lyfta under loppet af innevarande år, så väl för att godtgöra uppköpte och till en större del använde matei ialiar, som K. M. Nåd. Propos. N:o 23. äfven för att kunna fortsätta och inora ofvan uppgifne Terminer fullborda de vid förberörde tvänne Corrections-Inrättningar återstående arbeten; hvarjemte och enär bland de till Byggnads-kostnaderne först anslagne medel, en Summa af io,5p4 R:dr 34 sk. 3 rst. utgöres af utestående fordringar, hvilka endast successive inflyta och först under loppet af år i83i äro att till fullo påräkna, Styrelsen i underdånighet hemställt, att antingen denna för byggnads-kostnadens betäckande oundgängeligen nödiga Capital-summa måtte af de tillgångar, hvarifrån den återstående här förut uppgifna kostnads
Domhafvande och Nämnd, af hvilka de senare vanligtvis icke 12 Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 58. få någon ersättning för deras vistande vid Lagmans-Ting, jemväl skulle på de ställen, der Lagman håller flere Ting, dem lian utsatt att förrättas efter hvarandra, med beräkning af den tid, som vanligtvis till hvarje Ting åtginge, medföra den påföljd, att Lagmans-Ting lomme att uppskjutas från en tid till annan, hvarvid, jemte de oredor, som deraf blefve en följd, Domhafvande samt Nämnd och Parter fingo för framoch återresan vidkännas ytterligare utgifter , jemte det besynnerliga förhållande, som skulle uppkomma, om uti mål, der Parterna å ömse sidor vädjat, den ena fullföljde sin talan vid Lagmans-Tingets början, men den andra icke inställde sig förr än sista Tingsdagen, sedan Lagmans - Rätten tilläfventyrs redan med slut afhulpit den förres talan, hvarföre ock dessa Ledamöter ansett sig höra hemställa om den ändring af ofvanåheropade 2 §. af 12 Cap. Rättegångs-Balken, och i sammanhang dermed den Förklaring öfver 25 Capitlet i §. samma Balk, att Parter, som vilja vid Lagmans-Rätt deras vad fullfölja, eller ock Svarande-talan bevaka, höra ofelbart hos Lagmans-Rätten å irsta Tingsdagen, innan Rättegångstimmans slut, kl. 7 på aftonen, sig anmäla, och de förre deras inlagor då inlemna, allt vid påföljd att hafva eljest deras talan förlorat, hvar - Bil. lill K. M. Nådiga Propos. N.-o SS. j3 om det af Häradshöfding meddelande vade-bevis skulle innehålla uttrycklig underrättelse; äfvensom Hoj-Rätten öfver Skäne och Blekingej lika med Götha Hof-Rätt ansett behofvet påkalla föreslagne förändringen» såsom ledande till ordning och förmon, ej allenast för Domstolen, vid ärendenas behandling, utan äfven för Parterna, vid iakttagande af deras rätt och säkerhet, och derföre i underdånighet tillstyrkt
Uti till Kongl. Majit insänd underdånig Skrifvelse, d. 28 Dec. 1815» har Landshöfdingen öfver Christianstads I,än, Herr Grefve De lii Gardie_,\ flera omständigheter yttrat sig öfver det af Commissionen upprättade nya Roteringsverk samt deruti, bland annat, framställt origtigheten i Gominissionens beräkning af de vid Estra Rote - aa Statssamt Oec.-Utsh. Uti, N:o g4> ringen qvarblifna Rotar, utöfver de till ständigt Knecktehåll indelta 2000 Nummer, med erinran, att, om alla Extra Rotehållare ingått på Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, hade icke mer än 2000 Ordinarie Rotar kunnat uppkomma; hvadan de beredvillige, enligt Herr Landsliöfdingens underdåniga förmodan, nu icke böra, genom de förras vägran, tillskyndas en ökad tungaj deruti Landshöfdingen, å Länets vägnarj anhåller om Nådig rättelse. — Herr Landshöfdingen har derjemte ansett ostridigt vara, ”att den ökade kostnaden af ständigt Kneck”tehåll, ej endast uppgår till hvad som, genom ’ en femtedels förmedling, kunnat besparas, utan ”äfven öfverstiger den, och att således alla de ’ fRote hällareis om fått ingen eller mindre för-. ”medling j långt ifrån att komma i åtnjut an”de af den förmonKongl. Maj:ts Nådiga ”Proposition synes afse, endast finna sig bellas tade med ett i betydlig grad ökadt onus/* Sedan Kongl Krigsoch Kammar-Collegierne, häröfver hörde, uti afgifvet underdånigt Utlåtande hufvudsakligen erinrat, att vid den verkställda nya Roteringen icke blifvit följd den vid dylika förrättningar förut vanliga och föreskrifna grund, det hvarje Hemman och Lägenhet skulle åsättas Rotering efter dess mantal i Jordeboken, sorn alltid bör varagrundadt på de tillhörande egornas iner eller mindre förmonliga beskaffenhet eller bördighet samt Hemmanets el - Statssamt Oec.-TJtsfu Uti.
844 N:o 2 79, med förslag till voterings-propositioner i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut i fråga om återställande till bolaget för jernvägs-anläggning mellan -Köping och Hult al de till säkerhet för detta löretags fullbordande i Kongl. Stats-kontoret återstående deponerade medel. De föreslagna volerings-proposilioncrna godkändes; och N:o 280, med förslag till voterings-proposilion i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut, i fråga om lån för en jernvägs-anläggning mellan staden Borås och vestra stambanan. Voterings-propositionen godkändes. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 53, i anledning af väckta motioner, angående förändrad organisation af Sveriges landtoch sjö-försvar. S. D. Föredrogos ånyo och bilöllos Sammansatta Statsoch Banko-Utskottets Utlåtanden: N:o 56, i anledning al särskilda förslag til! åtgärder för att underlätta penninge-ställningen och rörelsen inom landet; och N:o 57, i anledning af väckt motion om åtskilliga ad pios usus stiftade kassors förvaltande af Rikets Ständers Bank elier Riksgälds-kontor. S. I).
Sbifcontmerf# återftåenbe ofåfra forbringar, formebelff erlngganbe af något wibt belopp, emot frifågelfe från mibare fraf;ofamt att lifalebeS, till betrpg* gaube af all forluff på inbrifningen, antaga någon fFicflig ocb pålitlig perjon morn eller utom Rtt#gå(bS*©ontoiret till be återffåenbe forbringarne#'utfå* fante, emot åtniutanbe af milia procent, förn af 2Båre ^ullmågfige i RifS* gålbo^ontoiret beftåmma#, å be mebel/ bmilfa af bönom leoerera# ocb ee* ibomifa#/ unter milfor, *atf., i ocb får forbringarne# inbrifning/ £5ifconf*ufreb* ningen icfe befmåra# meb några antra foffnaber ecb utgifter; ån npfberorte inbrifning#*procent; $ullmågtige bocf förbehållet, att, utan binber af ben tilt anbubet utfåffabe procent, låta för långre eller fortare fib inffålla epecutioa ■ åtgårter, famt meb weberböranbe.gålbenårer aecorbSdiqpiber uppgöra ocb affluta. $. 59. 3 ben orbning Regeringsformen föreffrifwer, fjufwe SBi, bel# på grunt nf £ongl. £0?a;:t# 9?åbiga ^ropofifioner, ocb bel# meb £ongl. ?Raj:tS på RifSfalen aflemnabe 2Råbiga famtpcfe till be af -£)§ i unberbånigbet ingifne för|Tag, beflutit föl/anbe förånbringar, tr/lagg eder förflaringar af allmänna iSagen# ffabganbem: ^HåttrgårtCje^Bölfen.' 11.