Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Följden blef emellertid, att de veckor fröken Isabella logerade i mina spalter, ännu i minnet ingifva mig en viss rysning; det gick ej en dag då jag ej uppvaktades med mundtliga och skriftliga glåpord derföre, att jag inlåtit mig med denna äfventyrliga mamsell; och damerna voro elakast. Jag kan bedyra att jag aldrig haft någon »liaison» af så komprometterande art eller för hvars skull jag varit blottställd för så blodiga sarkasmer; och hade jag vetat hvad jag vågade, skulle hon sannerligen fått vara i fred för mig – äfven utan sabel. Hvad som särskildt retade mig var, att det var jag och icke ni som fick hagelskuren öfver öronen. Som flickebarnets fader stod ni dock närmast att bära följderna af hennes uppträdande; och att ni ej må gå alldeles lottlös, innesluter jag bilagda smakbit, som jag i går återfann på mitt skrifbord, räddad från papperskorgen. Den kan tjena till prof på de angenäma insända saker, för hvilka på den tiden plats begärdes i tidningen3. Blif nu ej ledsen eller modfälld öfver dessa meddelanden, ty då skulle det göra mig ondt att jag lemnat dem. Vi ha haft orätt deri, att vi släppt ut ungen för tidigt i verlden; der var sannerligen ej dåligt gry i den, men i utbildningen saknades mycket, innan hon bordt presenteras för en icke välvillig societet. Gör nu som jag, hvilken hjertligen skrattar sedan duschen är väl öfver; och tag mitt ord för att ni ändock ligger åtskilliga streck öfver det vanliga, och att den nu väl gröna telningen nog i sinom tid slår ut i blom. Men innan vi ånyo ge oss ut i kompagni, tror jag allt att vi klokast hålla oss någon tid hemma. Hvad är det ni skrifver om »ett par småbitar», som ni skickat mig? Jag har ej sett en skymt af några sådana. Och nu, min gosse – efter ni är en sådan – au revoir! men knappast á bientôt! Vännen Carl Herslow. Tardifs svar. H. herr redaktör. Hjertligt tack för ert bref och all vänlighet mot den, för hvars skull ni fått utstå så mycken försmädelse.
Prenumerationspris (Postafgiften inberäknad) Dagliga upplagan: Veckoupplagan: 1 år kr. 10: — 1 år kr. Lösnummerpris 7 ö r e. 72 Samlare af prenumeranter erhålla provision efter öfverenskommelse med Vårt Lands kontor. Korrespondenter antagas. af I E N k r o n o r Svenska Dagbladet skall fortfara att ärligt men humant förfäkta de nationella och tullskyddsvänliga idéerna. Den inländska och unionella politiken göres till föremål för talrika ledande uppsatser. Snabba och rikhaltiga korrespondenser och notiser från inoch utlandet. T v å följetonger: en anordnad för urklipp och en innehållande kortare berättelser. Literatur och konst behandlas med sakkunskap och oveld. Affärsoch sjöfartsunderrättelser få såsom hittills sin särskilda, rymligt tillmätta plats. Den legala afdelningen är fullständigare än någon annan tidnings. V att utbetalas i händelse af dödsfall, som omedelbart föranledes af en under år 1888 genom yttre, våldsam orsak vållad kroppsskada, så vida dödsfallet inträffar inom sex månader efter skadans timande. För ersättningens utbekommande erfordras att genom aflemnande af prenumerationsqvitto styrkes, att den aflidne var ensam prenumerant i eget namn för hela året 1888 på ett exemplar af tidningen. Landsortsupplagan innehåller allt detsamma (politisk i landsorten: Helt år Kr. för helt år Helt år K r. delar. Utkommer största delen af året sju gånger i veckan och med talrika dubbelnummer. Pris: i Stockholm: Vårt Annonsörer! Uppmärksamma att Oscarshamns-Posten är Oscarshamns stads samt mellersta och norra Kalmar läns mest spridda och lästa tidning samt stadens och ortens; IPIUU. t e i i B allmännast anlitade annonsblad. i Upplaga: 2,500 ex. [43] Annonspris: lO ö r e p r r a d. i Land. Sveriges billigaste dagliga tidning Nya Dagligt Allehandas lilla upplaga. Prenumeration, som endast mottages i landsorten, utgör, inberäknadt postarvode, för helt år kr. 4, o o, 3 månader kr. 2, o o, 1 månad kr. Snabba notiser och telegram. L«] Särskild landtbrukstidhing.
Kommunalförfattningar ne, ännu nya och i behof af åtskilliga jemkningar, skulle, i fråga om sådana skyldigheter som, en gång fullgjorda, först efter en lång tids förlopp återkomma och härigenom blifva då så mycket mera tryckande, icke kunna vinna full tillämpning utan att för mången förorsaka öfverdrifna kostnader. Betraktar man blott förhållandet med einbetsoch tjenstemän, hvilka icke kunna fritt välja sin boningsort och ofta endast en jemförelsevis kort tid bo inom samma församling, finnes lätt huru obilligt det vore om de vid förefallande kyrkobyggnad skulle deri deltaga för sin lön i samma förhållande som fastighetsegare för sin fastighet. I anledning häraf anhålla Rikets Ständer i underdånighet att E. K. Ma.j:t täcktes lata utarbeta och nästkommande Riksdag meddela förslag till sådana förändrade stadganden angående deltagande i byggnad och underhäll af kyrka med hvad dertill hörer, äfvensom af sockenstuga och fattigstuga, att dessa åligganden blifva för medlemmarne af kommunen efter billiga grunder gemensamma. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 20 Juni 1866. ExpeditionsUtskottets Förslag till Rikets Ständers underd. Uppläst och godkändt. hos Kidd. och Adeln den 20 Juni 1866. » Preste-Ståndet » 20 — » — » Borgare-Ståndet » 20 — » — » Bonde-Ståndet » 20 — » — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående grunderna för upprättande af förslag till kyrkoher deläg enheter samt till kapellansoch andra sådana beställningar. (Sammans. Lagsamt Allm. Besvärsoell Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 7 och Mern. N:o 21 sarnt Lag-Utskottets Mern. N:o 62.) S. A. K.
Dä Herr Landt-Marstakken nu stulls föredraga Bewistnings-Utstvtteks, dcn 8 Augusti pä bordet lagva, memorial, innefattande utlskmiden öfwer Mstotteis, d. 29 Julik afgifne, förslag till branwinsbränniugs-afgljtens utgörande, anmälte han till en början, att Bewnmkngs-Ulstottek fatt sig updragit att, i afseende pä bränioins-pannorues mätning, göra en jemkning, hwilken i stu'et af först berörde memorial finnes företagen: och prvponerade alitsa bifall till vtstoltels förslag. Bifölls. Deretter företogs punerewis Bewil!nings-Utstotkets förklaringar. i:sta momentec, rörande hemmansafgiften, uplästes. Grefwe von Schverin: Jag har wäl allid ansedt Hemmans-afgifien för blotta rättigheten att bränna böra utgå ur antalet af slätterne. Den bi» behäster ideen af en arrenderad rättighet, som bör förfwinna; den lagger hinder i wägen att höja afgiften för sielfwa killwerkningen. och söder hos den större godsägaren prctenfioner pä lindring i panncafgift, dem jag anser origtigt. Men dä, i sakernas närwarande stick, säkerhet för Statens inträd är et hufwudwilkor, will jag icke yrka förkastandet sf den föresiagne hemmansafgiften. Det hade warit lampeligare att »ploga denne statt i 2:draArk°, Jag hoppas likmäl att dek ar för sista gängen som Den ro Augusti66z Ständerna ätaga sig afgift för blotta rättigheten att bränna. För öfrigt fär jag anmärka lika med Bewillnings-Ur ^ottet, att den först förestagna lägsta asgisken af ra st., i Dalarne werke! ig synes vbillig, och stulle jag för min del helst förestä en half per mille öfweralft. Zerr Drufva:
R:dr införsels-tull per Sk®; 5:o Stång, platt, | tum tjockt och deröfver, under ta tums bredd och öfver | tums fyrkant: att den härå i förra förslaget till 16 sk. antagne utförselstull, numera, sedan Utskottet föreslagit förbud mot utförsel af Tackjern, skäligen bör kunna återföras till det belopp, som i gällande Taxa finnes bestämdt eller 3a sk. Sk®; 6:0 Bandoch Platt-, under | tums tjocklek, Bultoch Galler-, samt Sänksmide, rundt eller kantigt, knipoch fyrkant-, af | turn och derunder, Skäroch Klipp-jern, Saltpanne-plåtar ? tum tjocka och deröfver samt af 12 tums bredd och deröfver: att förbud må stadgas mot införsel af dessa slag och utförsels-tullen bestämmas lill 10 sk. 8 r:st. Sk®; samt 7:0 Plåtar, oförtennte under ? tum tjocka: att, på sätt gällande Taxa innehåller, dessa må delas i 2:ne rubriker, nemligen: a) ”af till och med 6 L® vigt stycket”, med 33 R:dr 16 sk. värde Sk®, förbud mot införsel och 14 sk. 3 r:st. utförselstull, samt b') ”öfver 6 L® vigt stycket” med 36 R:dr värde per Sk® samt 9 R:dr inoch 16 sk. utförsels-tull. Bevillnings-Utskoltets Utlåtande, N\o 30. 45 Kläder: Hvad vid denna artikel blifvit yrkadt, anser Utskottet icke böra föranleda ändring i Utskottets förra förslag; dock hemställer Utskottet, att i rubriken ”Tillhörige Sjöfarande eller ”Resande, när de synbart äro brukade och pröfvas icke öfverstiga egarens behof”, den här förekommande conjunctionen och må utbytas emot eller. Serskild specification af nya Fruntimmers-kläder tror Utskottet icke erfordras, enär å den förut omförmälda förteckningen öfver hittills förbudne, men hädanefter tillåtne varor kommer att anmärkas, det sistberörde slags kläder tillförne icke varit med förbud belagde.
Skolande ProtOcollsUtdrag , som innefattar fördelningen , af Konungens Befallningshafvande mottagas ; hvarefter Summan af BiksgäldsContoirels i Bänteriet först inflytande medel utbetales på en gång, i RänteriFörslaget afföres, samt i LandsBoken, med biläggande af berörde ProtocollsUtdrag, redovisas. Sedan MantalsCommissarierne och de till Uppbördsverket i S'ockholms Stad hörande Personer erhållit förbättrade Löner, som af Statens medel utgå , och desse personer således för sitt biträde yid TaxeringsFörrättningarne böra åtnöjas med mindre Arfvoden, bestås till kostnadernes bestridande vid Taxeringarne i Stockholms Stad, högst tre fjerdedels procent af Hufvudstadens hela taxerade BevillningsSumma , hvilken Procent af PröfningsCommittéen fördelas, derom ProtocollsUtdrag, som innefattar 256 BevillningsUtsk. Bctänkanden, tar fördelningen , aflemnas till Fullmägtige i BiksgäldsContoiret , hvilka genast lala utbetala Summan, sorn i Contoirets HufvudBok redovisas; hvaremot ali den Bevillning, sorn till Uppbördsverket i Siockholms Stad inflyter , skall utan afdrag till RiksgäldsCoutoiret lefvereras. 6, Om Edgång vid Taxeringar. Ordförande med rösträttighet och T,edarnö-, ter, så i Beredningssom Taxerings och PröfningsCommitté skola, dd de första gången tillträda utöfning af de.göromål, dem i sådan egenskap tillhöra, aflägga följande Ed; ”Jag Nå N. lofvar och svär vid Gud och Hans Heliga Evangelium, att jag, såsom Ordförande (Ledamot) 1 (Berednings) (Taxerings) (Pröfnings) Committé, skall påföra hvarje förekommande Skattskyldig person den beskattning, sorn ha-n bör vidkännas, så att, under ett noggrannt iakttagande af föreskrifterne i nu gällande BevillningsStadga , hvarken Kronan eller den SkattskyfTlige förnärmas i deras tillständiga rätt.
Att tåligt fördraga härigenom uppkommet klander var dock för direclionen en ringa börda jemförelsevis med den, sorn oundvikligen måste kännas vid betraktande deraf, alt man just i denna del af skolans utgifter snarare velat fika än minska, väl vetande att de fördelar skolans sysleme och local kunna anses äga, såsom bevekelsegrund lör föräldrar att der emot nog dryg pensionsafgifl placera sina söner, icke kunna vara lockande, utan i den mån skolan förses med de skickligaste lärare som kunde uppsökas. Tiden har emedlertid i dess framskridande ådagalagt det förhållande: att den genom onn egleringen af läj arnes och andra functionärers personal inträffade kris ej allena nr öfverstånden, utan att undervisningens resultater, vid den i December anställda halfårs-examen, varit fullt så goda sorn någonsin, under det skolans moraliska hållning vida öfverträffa t någon vid dess aldrabästa perioder; lill bevis hvarpå må anföras, att alla kroppsligt alflicliva straff, hvilkas luuk förut temmeligen ofta anlitades, nu och allt sedan den 22 Sept. kunnat bortläggas. Delta allt oaktadt och ehuru den förväntade efifeclen af skolans nuvar. ordningsfulla men dock trefliga karakter — derom en hvar, som liar lust, kan underrätta sig, — må hafva till en del, och inom skolans närmaste omgifning, trauquilliserat dem som fruktade för dess fall; så har likväl inträffat, det, dels för alt medfölja Hr Capitaine Oxehufvuds sjöexpedition, dels för individuella orsaker, mö|ligen i mer eller mindre sammanhang med ofvannämnda kr is, en stor afflyttning af elever ägt rum, under det blott en enda anmälning sedan medlet af Joli blifvit gjord, så alt i denna stund antalet af elever icke är större än tor, — alltså, med en förminskning sedan i somras af t7 — och ingen vidare elev all nit inkalla.
Inom Vällofl. Borgare-Ståndet har Herr Santesson föreslagit förändring af 71 §•, som, jemte 5i §. 3 morn., stadgar, att vid fastighetsvärderingen, deh tor hvarje Län i Tariffen fastställde minimi-summan ej får understigas, hvilket stadgande Motionairen ansett stridande emot den vigtiga grund för skatt-utgörandet, att det skall lämpas efter de skaltskyldiges större eller mindre förmåga dertill; men som Rikets Höglofl. Ständer vid pröfningen af Utskottets Betänkanden N:is 5 & i5 gillat Utskottets, i anledning af derom väckt fråga, yttrade åsigt, att minimi-tariffen, såsom varande nödvändig norm för Bevillningens beräknande af jordbruket, på det samma beskattning ej må i något af Rikets Län, jemförelsevis mot ett annat, otillbörligen hvarken höjas eller sänkas, bör bibehållas; så lärer all vidare fråga derom få förfalla. Herr Santesson har jemväl ansett, att den skattskyldiges egne uppgifter på värdet af dess fastighet, enligt föreskrifterne i 60 och 64 §§., äro mera till skada än nytta, emedan fastighets-uppskattningen, efter Motionairens förmenande, verkslälles med mera enhet, utan all ledning eller missledning af egarens uppgift; men då Taxeringsmännen äro, både berättigade och skyldige, att utan afseende på uppgiften, efter förefallande skäl och stadgade grunder, bestämma det värde, hvarefter Bevillning bör utgå, anser Utskottet destomindre skäl att härutinnan föreslå någon förändring, som, om äfven en och annan uppgift finnes mindre tillförlitlig, det likväl torde få antagas, att dessa i många fall tjena lill rättelse, och tillstyrker derföre, att motionen lemnäs utan afseende. Likaledes har Herr Santesson yrkat, att stadgandet uti 70 §., i enlighet hvarmed grund för egendomsvärde å Landet sökes uti åbyggnadernes brandförsäkrings-belopp, borde helt och hållet försvinna, samt tillstyrkt, att Brandförsäkrings-beloppet må upphöra alt vara beslämningsgrund för Taxeringsvärdet å hus istad, på sätt i 139 §. föreskrifves.
Allmänna BeswärS och Economiee Utskottet > Remitteradetill allmänna Besvärs och EcoNvmie - Utstottet Grefwe äe ia 6arciie, fö testog att sedan Högloft. Ridderstapet och Adeln i sista klsnun, antagit principerna för BewillningenS fördelning-grunder, de andra Respektive Granden mätte genom ey Mputation om detta bestut blifwa underrät - 4112 Den 12 Ociober. HerrGrefwen och Landl-Marsk alken gjorde härö proposition somt att samma Deputation äfwen mätte medföra Ridderffapet och A» delns ProtocollS - Utdrag rörande rcmitz till Constitutions - Utffottet af frägan om omrbsiningssättet inom Banquen wid inträffande paris vois. BiföllS; hwarrfter Oeputationrn uppropades och asgick under anförande af Herr Grefwe l)e la Lsrclis^ jacob. Herr krintrtkölll, knul, uppläste följande: lödmjukaste anförande till protocollet! Dä wärk Fosterland är fördjupat uti en sä tillsägandeS oberäknelig bäde In, och Utrikes ffuld — Dä ett olyckellgt krig utblottadt Undersätarne i All mänhet, men i synnerhet Jordbrukaren, och dä onekeligit är, att wid bidragandet till Riksffuldens betalande tyngsta bördan drabbar Jordbrukaren, sä mäste det witzerligen wara af högsta angelägenhet för Rikets nu församlade Ständer att ibland hufwudsakclige fb« remäl för deras öfwcrläggningar, fästa uppmärksamhet pä Laadtmanna NäringarneS understödjande och förkofran.
Medelst de förändringar, dels i allmänna lagen, dels i 1798 års författning, hvilka Rikets Ständer sålunda ansett böra ega rum, och af hvilka den ena ovilkorligen påkallar den andra, skulle, enligt Rikets Ständers omdöme, det i förevarande ämne nu saknade sammanhang i lagstiftningen uppnås,större säkerhet i lagskipningen befrämjas och framför allt rättvisans fordran samt det ändamål, ifrågaställa lagstadganden afse, närmast uppfyllas; och hafva på grund häraf, Rikets Ständer, för sin del, beslutat utfärdande af en författning, hvarigenom, med ändring af 5 § 2 kapitlet utsökningsbalken och 7 § i Kongl, förordningen den 28 Juni 1798, angående vissa omständigheter uti lagsökningsoch utsökningsmål, varder dels förklaradt, att den i först • * P 7 ion» r> nämnda lagrum gifna föreskrift, att, enär ett hos Konungens befallningshafvande anhängiggjordt utsökningsmål, såsom tvistigt, skjutes under domaren, den sökande skall taga stämning å sin vedei'part inom natt och år derefter, eller vara ali talan i thy mål qvitt, upphört att vara gällande; dels ock stadgadt att, om exsekutor, i sammanhang med målets skjutande under domaren, dömer till qvarstad, sökanden bör, inom tre månader sedan qvarstkden blifvit verkställd, instämma målet, vid äfventyr, att qvarstaden eljest förfaller, samt att, derest gäldenär af exsekutor kännes skyldig att utmätning undergå, men lemnäs fritt att hos domaren söka sitt igen, honom åligger att inom Expeditions-Utskotlets Förslag till und. Skrifvelse, N.o Vj. 309 inom sex månader derefter stämma ont återvinning, vid förlust af all talan i saken. Hvilket Rikets Ständer härmed få i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 21 Juni 1848.
För min del får jag förklara, att jag hellre lägger ett nej än ett ja. Då Högsta Domstolen afstyrkt sjelfva propositionen, då den blifvit omarbetad af Lagutskottet, då nästan alla de medlemmar af Utskottet, som äro jurister, reserverat sig emot Utlåtandet, anser jag frågan böra öfverlämnäs åt en annan tids pröfning. Herr Printzensköld: Förmågan att, på sätt Herr Lefren behagat yttra, framströ blommor och lockmat, för att dermed vinna det ändamål man söker, bar ödet ej låtit falla på min lott. Ja° efterst! äfvar den ioke eller. Med enkla oförställda ordalag bar jag yttrat den öfvertygelse, mitt samvete föreslafvat; och lika skiljd frän biaf - D p 11 3 F e b r u a r i i e. m. sigter, som mitt språk är fritt från svassande fraser, utbeder jag mig att några ögonblick få upplaga Ridderskapets och Adelns lid med en kort vederläggning af hvad här, till försvar för LagUtskottets Utlåtande, blifvit anförd t. Härvid möter mig först Herr Lefrens yttrande, att det vore samhällets pligt att freda den oskyldige från bofvars djerfhet och öfverdåd. Ingen, sorn äger aldrig så litet förnuft, lärer vilja bestrida riktigheten af denna satts; men den sanningen står också fast, att samhället icke äger rätt att låta dräpa den brottslige, för det han, hänförd af åtrån efter frihet, söker att tillfredsställa denna, den oemotståndligaste af alla nalurdrifter hos hvarje lefvande varelse. Det är Statens pligt alt kraftigt hindra hvarje rymningsförsök af den fängslade. Den äger äfven tillräckliga medel, att, utan fara för brottslingens lif, uppnå detta ändamål; och om dessa medel icke nog verksamt begagnas, så lärer felet ensamt ligga hos Slaten, som vanvårdat sitt åliggande att sörja för enskild och allmän säkerhet; ett fel, för hvars godtgörande den flyende fångens lif och lemmar icke böra sättas på spel.
Man bör Uppställa skrifvelse!! så följdriktigt man kan, och då tiof jag det vara oriktigt alt utesluta en af de hufvud* sakligaste tilldragelser, som i denna vigliga sak förefallit. Hvad den sista perioden beträffar, så hafva icke de 3 sidorna blifvit af 2:ne Stånd behandlade i olikhet med de 2:ne andra Stånden , såsom en föregtde talare synes hafva Uppfattat saken, utan alla 4 Stånden hafva , så vidt jag hört, varit ense om dessa mötiver för sättet hvarpå R St. skola frambära ifrågavor. önskan till Konungen; och ehuru jag icke nu kan uppgifva en fullkomligen lämplig redaction, tror jag icke någon större förändring behöfves, än att, med bibehållande af reciten, frambära den und. anhållan ”att Konungen nu måtte, så fort ske kan, afhjelpa nyssnämnda olägenheter samt för detta ändamål och med föranledande af eller jemförelse emellan de flera betänkanden och förslag, som R. St., comite'er och corporationer afgifvit, fatta och förkunna ett definitivt beslut i förevar, särdeles vigtiga samhällsangelägenhet; då tvifvelsutan näringsfrihets-lrågan skall upphöra att vara ett föremål för missförstånd eller obelåtenhet inom RiksStrn, och följderna af en genom ändamålsenliga ordnihgsbestämmelser medgifven sjelfförsörjuings-frihet bära en god skord af lyckliggörande frukter” &e. —Jag kan icke finna att denna period, så framställd, skulle innefatta något förnärmande för Konungen; ty den innehåller just hvad man önskar måtte ske, nemi. att Konungen täcktes gifva verkställighet åt hvad R. St., cotnileer och corporationer i förut afgifna förslag framställt. Den innehåller grunden för hela denna anhållan, så vidt jag kan fatta. För öfrigt 32 Den 9 Januari f. m. torde herrarne, öm de behaga, låta åter upplåsa slutet af förslaget, tv deri skola de, så -vidt jag kan finna, inse. skälet hvarför dessa uttryck höra bibehållas. Då något nytt förslag icke blifvit af R.
DEN YLLEAFFÄR,HON BEDREF I NIR 11 ARTILLEEn person, som mycket besvärades RIGATAN. ULL OCH GAMMALT YLLE MOTTAGES HÄ- af detta onda, rådfrågade för några DANEFTER TILL SPANAD. VÄFNING AF TYGER, SCHAår sedan (bland många inoch utLAR, FILTAR M. HVARJE DAG I KLARA NORRA ländska, äfven en berömd svensk KYRKOGATA 12, 1 TR. HVAR OCH EN FÅR SITT läkare Liborius i Göteborg) om YLLE TILLBAKA I FORM AF GARN, botemedel för denna åkomma, hans OBS. BLOTT ETT HÄLFT KILO ULL TIL! ordination hjälpte och har sedan HVARJE KIIO GAMMALT YLLE! dess gjort månget fläckigt ansikte Jiildur Andersson, rent och vackert. F ö r att låta. FBDD SUNDEMAN detta nyttiga medel komma till en OBS.TELEFONN ' .R23 56. [1361] * större allmänhets begagnande, har &lt; det blifvit utlemnadt i handeln. T SPARSAMMA FRUAR. Emma. LIFRÄNTOR. New-York LIFFORSÄKRINGSBOLAG, GRUNDADT I 845. TiUgångar 1 jan. Årlia lifränla för en inbetalning af Kr. &gt;• CD Fredegatan SO. Allm. Telef. Allm. [1723] torde insändas i förskott medels postanvisning sparmärken (ej eller i frimärken!) För porto tillkomma 30 öre. [1359] Iduns Expedition. nya priskurant öfver Trädgårdsoch blomsterfrön samt foderväxtfrön är nu utkommen och tillsändes gratis på begäran. Helsingborg i februari 1890. P. ijensen.
Förordmn d. 8 Maj 1849, ang:de sättet för kungörelsers upläsande uti kyrkorna; Den 12 April f. m. 351 N:o 74, i anledn. af väckt molioD, om tillsättande af en distrikts-läkare i Åsele Lappmark; N:o 75, i anledn. af väckt motion i fråga om utgörande af kronoskjuts utom länet; N:o 76, i anledn. af erhållna återremisser utaf betänk. n:o 14, ang:de beredande af tillgång på duglig vaccin; N:o 77, i anledn. af erhållen återremiss af betänk. n:o 16; N:o 78, i anledn. af väckt motion, om nedsättande af en komité till granskning af nu gällande Lindblomska kalechesen, handboken och psalmboken; N:o 79, i anledn. af väckt motion om utfärdande af instruktion för Länsmän; N:o 80, i anledn. af väckt motion, om åtgärder för beredande af lättnad vid försändningen af böcker från en ort till annan inom riket; N:o 81, i anledn. af väckt motion, ang:de förändringar i Kongl. Förordn. om prestval af d. l:sta April 1843; N:o 82, i anledn. af väckt motion, om bestämmande af företrädesrätt lill befordran för Juris kandidater; N:o 83, i anledn. af återremiss utaf Utsk:s utlåt. n:o 60; samt N:o 84, i anledn. af väckt motion, om befrielse för Klockare på Gottland från skyldigheten att till Kyrkoherdarne utgöra onera för innehafvande boställsjordar. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den 12 April 1851. Plenum kl. 6 e. m. Justerades pleni prot:n för d. 19 sisll. Mars f. och e. m.