Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Summa T:r 350,000. 4:0 Tork-inrättningar äro väl ej alldeles gifne till sin fullkomlighet, men den som af fram* lidne Presidenten Friherre Edelcrantz påfanns och finnes uppgifven i Vettenskaps-Akademiens Handlingar St a ts - Ut s k of t ets B e täc kand ert. 147 Handlingar har vunnit och fdrtjenar allmänt bifall och Iean lätteligen undersökas till sin aldra fullkomligaste form i afseende pä stort eller litet behof, häftig eller liten värmerymd (såsom om Säden skall användas till utsäde eller brödföda m m.) och så vidare. 5:0 Spannmåls-belåning börjas försökningsvis och får derföre icke större anslag nu; deremot och då med sannolikhet förutses, att Dstrict' Magaziner ej anläggas allestädes, hvarest de nu beräknas, så uppstå öfverskott å anslaget för dem, hvilka i Låhe-väg kunna användas. Reglering af dessa fonders inbördes förhållande hvilar på grunder, som erfarenheten måste bestämma och är lätt jemkud. 6:0 Alla dessa anslag tagas af Allmänna Magazins-Inrättningens behållningar, med tillägg att Banken sorn' afskrifver 399,627 : 18: 3: från Greditivet derefter upphöjer sitt Creditjv till 2,100,000 R:dr B:co som kommer att räntelöst fortvara tills Riksens Höglofl. Ständer annorlunda förordna. Skulle någon svårighet härvid ega rum, så kunde Saltpeter-fonden häruti finna ett värdigt ändamål för sin användning. Stats-Utskotiets Betärikandem 7 S - På det-a sätt, det enda möjliga rättvisa 1 Sverige, under så skiljaktiga Productinnsoch Constimtions-puncter, sa Capital »fattig Rörelse, sa af naturs-vådor beroende årsväxt, m. ÉbV kan samlas I Krono-förråd ioojooo, I District D:o 45o:ooo. I Lane D:o 150,000.
Horn om ursägt, att jag här säger honom, att det under sådana förhållanden icke är ratt, att en ledamot uppstår och förklarar, att han såsom sådan och såsom ordförande uli StatsUtsk. ej har deltagit i målets behandling. Detta synes mig * tydligen strida emot en representants åliggande att fullgöra Den 3o April e. m. sin pligt, efterlefva grundlagarna och troget uppfylla det tall han sig åtagit. Det ar alldeles icke nog att stå och förklara, alt man icke deltagit i målet; ty inför allmänna vettets domstol galler icke en sådan förklaring. Hr Rosenblad, Bernh.: Jag anhåller först att få förena mig helt och hållet med Frih. Sprengtporten deruti, att detta utlåt, är en fullkomlig hors döeuvre i sak, ty då det icke lagligen kan föranleda någon åtgärd, så hade det också kunnat uteblifva. Men det är icke endast en bois döeuvre i sak, utan älven i stilistisk förmåga. Åtminstone elter mitt sätt att se, är detta ett af de sämst uppsatta betänk:n, som jag någonsin har läst; ty sedan en läng framställning blifvit gjord af sjelfva upplysningarna, så upptager Disk. sjelfva resultalerna af dessa upplysningar ganska knappliä tidigt. Detta betänk, är således det fullkomligaste hors döeuvre både i sak och upplysningar, som man kan länka sig, och man kan således icke begära någon annan åtgärd, än att lägga detsamma till handlingarna. Under sådana förhållanden torde det vara öfverflödigt att upptaga hvad Gr. Frölich här, kokande soppa på spik, anfört, för att inleda R. St. att låta anställa action emot ett enskildt bolag. Detta har intet samband med frågan, och det torde således vara öfverflödigt att orda derom; men för den händelse, att 11. St. kunde finna sig af omständigheterna föranlåtne att hos K. M. anhålla det I\. M. täcktes laga under pröfning, om icke Statens rätt borde göras gällande i laga ordning, så skulle jag tro, att ett sådant beslut åtminstone måste varu stödt på bestämda facta och handlingar, hvilka ådagalägga i livad måtto Statens rätt blifvit förnärmad. Något sådant har Gr.
120. 3 0täberne ombptaé årligen $aperingémännen, på bet fått, att en trebje# bel fjvoarje år utgår, ber fåbant meb antalet öfmerenöf ammer, men eljef l>älf# ten; meb iafttaganbe beraf, att, i §af)lun odj 0ala, borgare od) 23ergémän meb fymarannan alternera; be mäljanbe lifmäl obetaget, att åter infalla be afgåcnbe. dpärmib erinraé bocf, att bet afgåenbe antalet fall mara i förbål# lanbe till porfonalen inom fymarje Slaf, (arnt att be §aperingémän fola afgå, åt fymilfa en fåban befattning längfa tiben marit uppbragen. £De, fmilfa er# fyållit flefa röflerne, fola, genom SDiagifratenS förforg, få tibigt beröm unber# rattaé, att, i f>änbelfe några affägelfer inträffa, 0uppleanterne må funna tillfalla^. § 121. 6fmer#0tåtf>ållaren od) konungens SSefaUningéljafmanbe fola, på anma* lan af «£)anbelé#Sollegium i 0tocff)olm famt ^agifraterne i be öfrige 0täber# 74 ne, att ©fattfPrifntngartte äro roerfjtällDe od> allt öfrigt, font bör tjena till grunb för £apcrtngö*Sommitteerneé åtgärD, i Den orDning forn roeDerbör, be* flämma tiDen för Deraé fammanträDen* §. 122.
För vidhållande af denna mening finnér Utskottet stöd deri, att dels Höglofliga Ridderskapct och Adeln, som ogillat det väckta förslaget, grundat detta beslut, bland annat, på farhågan för en obehörig förskingring af medel, hvilka föregående generationer under andra afsigter hopsamlat, dels Högvördiga PresteStåndet bifallit hvad till förekommande af en dylik förskingring eller af berörda medels användande till främmande ändamål, af Utskottet föreslagits. Beträffande åter den framtida ränteafkastningen af omförmälda medel, mäste Borgareoch Bonde-Stånden, genom beslutet att i den ifrågaställa underdåniga skrifvelsen utelemna allt yttrande derom (såväl som om sjelfva kapitaltill - 4 Allm. Besvärsoch Ekonomi-Ulskoltets Memorial N:o 134. »ängarne) anses hafva dermed åsyftat, att vederbörande kommunalstämma skulle ega att jemväl öfver nämnda ränteafkastning förfoga. Och i sjelfva verket innefattar Preste-Ståndets beslut detsamma, enär detta Stånd från ett dylikt förfogande endast undantagit en för det ändamål, hvartill afkastningen från ett visst magasin ursprungligen varit bestämd, »tillräcklig del af den influtna räntan.» Utskottet, som anser de räntemedel, hvilka till distriktoch sockenmagasinerna redan influtit, böra betraktas såsom dessa magasiners kapitaltillgångar, finnér, med anledning af hvad i målet förekommit och på grund af det ofvan anförda, sig böra, till sammanjemkande af de skiljaktiga besluten, hemställa, att Rikets Ständer måtte förena sig i det beslut, att i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Majit täcktes utfärda en författning, hvarigenom stadgas, att vederbörande kommunalstämma må ega att vidtaga de förändringar med distriktech sockenmagasiner, som af stämman nyttiga anses; dock att, derest ett dylikt magasins rörelse minskas eller alldeles indrages, det derigenom erhållna kapital under behörig kontroll bibehålies. Stockholm den 28 Juli 1863.
Särjkilta ZJtJkotteti Af Prosten Doctor Stenhammars Memorial, om indragning af Embeten och Tjänster. Den 27 Maji /• ">• Expeditions Utskottet: Af Kongl. Msj:ts Nådiga skrifvelse lill Riksens Stånder, i anledning af deras underdåniga svar å Kongl. Maj:ts aflåtne Nådiga skrifvelse rörande Hans Kongl. Höghet Kronprinsens utnämnande, att i vissa fall föra ordet i Regeringen. 2) Återremisser af följande från nedannåmnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden, nemligen: Frän StatsUtskottet: Angående tryckning af Borgareoch BondeStåndens Protocoll vid innevarande, samt utdelning af nämnde Stånds Protocoll och Bihanget vid sist förflutne Riksdag; i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående framtida dispositionen af Wendthohns Hofstalläng 5 rörande Kyrko-Rådets i Calmar gjorda underdåniga ansökning om medels anslående för reparationen af Kyrkobyggnaden derstädes; i fråga om anslag till Hamnbyggnaden i Jönköping; rörande Lönförbåttring för KronoBetjeningen på Gottland oell Bohus Lån, samt om befrielse för KronoBetjeningen i allmänhet från deltagande i kostnaden för tryckningen af Landshöfdingarnes Kungörelser; angående aflöningen för RiksStåndens och Utskottens Secreterare, Canzlier och VaktBetjening; i frågan om ökadt anslag å Stat för Kongl. Bibliotheket; om inköp af Astronomiska Instrumenter för Observatorium i Stockholm; samt 01a vilkoren för Wadstena Kloster - f)fn 21 Maji f. m. Kyrkas öfverlemnande till Statsoch LsndsFÖfsam linga ine derstädes. Frän Stats-1 BancoJamt Allmänna B efvarsoch QeconomieJJtf otten• I frågan om bestämmande af allmänna grun* dier för ett Statshushållnings-aystero. Frän BancoUtkottet:-.
Byggnader, hvilka och hurumånga Kronan eger; Betänkande öfver upplysningars infordrande derom. I s. 670 — 676. Byggnadshjelpens förvandling; Utlåtande öfver förslaget härom. Bysättning, angående beviljad befrielse från, för åtskillige f. d. Filial-Disconternes Gäldenärer. II s. 1248 > * 24g — angående beviljad befrielse från, för Hand larne J. B. Kock och J. Ståhle. Särskilde meningar. II s. — it.55. Ytterligare utlåtande. Ill s. 244 — 25o. Bytes-verket angående. IV s. 375 — 278’ C. Calmar, om förändrade vilkor för det vid sistledue Riksdag beviljade Låneanslag til Uppbyggan - 8 Register. <Ie af ett Gymnasium och Scholae-Hus i. III s.' 5o8 — 511. Ytterligare utlåtande. V s. 23o — 23a. Calmare Dom-Kyrkas Reparation. Utlåtande derom. I s. 83 — SG. Ytterligare, med anledning af gjorda anmärkningar. I s. ayS — 377. Canal, angående bidrag till utförande af ombyggnaden af Hjelmare-, så vidt det beträffar det innevarande år nödige anslag. Särskilde meningar, II s. 12.60, 1261. Ytterligare utlåtande. III s. i4'J, i5o. .— angående D:to D:to, i anledning af Konungens nådiga Proposition. IV s. 608—.623. Särskilde meningar. IV s. 624—630. -— angående Lånebiträde af Allmänna Medel för Trollhätte-. III s. 2ÖI — 256. Ytterligare utlåtande. V s. 214 — 218. Särskilde meningar. V s. 218 — 221. — angående det behoflige nya anslag af 100,000 R:dr E:co till verkställighet af de för detta år återstående arbeten vid Götha-. III s. 256—25g. Särskilde meningar. III s. 260 — 263, Ytterligare utlåtande.
Då således frågan, ur denna synpunkt betraktad, vöre af stor vigt ej blott för provinsen Nerike utan för hela riket, hafva kommitterade i underdånighet anhållit det Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer i nåder föreslå, att ifrågavarande jernvägsföretag måtte på det sätt varda af Staten understödt, att af kostnadssumman, hvilken med inbegripande af jord-ersättning, anskaffande af fullständig forslingsmateria! samt anläggning af nödige stationer beräknats till omkring 450,000 R:dr banko, en tredjedel eller 150,000 R:dr beviljades såsom anslag utan äterbetalningsskyldighet och en tredjedel såsom län emot 4 procents ränta samt 2 procent i årlig kapital—afbetalning;, hvaremot det skulle åligga det bolag, som i och för jernvägsanlägguingen blefve bildadt, att sjelf tillskjuta den återstående tredjedelen samt ansvara för arbetets utförande enligt den plan, som komme att i nåder fastställas. Uti häröfver afgifvet utlåtande har Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader, med hufvudsakligt gillande af den uppgjorda arbetsplanen, i underdånighet anfört, att, ehuru en kanalanläggning emellan Örebro och Järle, upptagen i Styrelsens, den 10 sist lid ne October afgifna, generalförslag bland arbeten af Kongl. Moj:ls Nåd. Proposition, M 59. 7 första klassen, skulle komma att kosta endast 315,000 R:dr, men deremot jernvägen emellan Örebro och Nora omkring 450,000 R:dr och således 135,000 R:dr mera än kanalen, Styrelsen likväl ansåg jernvägen ega framför kanalen ett företräde deri, att den blefve utsträckt till Nora, i stället för att stadna vid Järle, hvilken ort antagits såsom slutpunkt för kanalen, emedan den korta sträckningen från Järle till Nora sjö, hvarå 14 slussar erfordras, beräknats att kosta 307,000 R:dr.
Gr. Cronhjelm har sagt, att hvad som öfverstege 9 proc. skulle afsättas till byggnadsfonden; men jag hemställer, om icke bevilln. skall tagas af bruttooch ej af netto-revenuen, då följden således blir den, att actieägarne erhålla sina 9 proc. och byggnadsfonden kommer att vidkännas bevillntsafgiften. Detta var det, som jag hade äran anmärka; och jag har icke funnit mig rubbad i min öfvertygelse af hvad som häremot blifvit anfördt. Frih. Ehrenborgh: Ej heller jag har kunnat öfvertygas af Gr. Cronhjelms argumentation. Gr. v. Fersen har fullkomligen förekommit mig uti sin framställning af följderna att lägga bevillning på bolaget; och jag har således icke annat att tillägga, än att jag, på dé äf reservanten, Gr. v. Fersen och mig framställda skäl, anhåller örn återrémiss af betänkandet. Hr af Billbergh: I anledning af hvad Gr. v. Fersen tveksamt framställt, huruvida bevilln. skulle utgå af brultoeller netto-utdélningen, får jag upplysningsvis meddela, att af Utskts betänk., hvarest det heter, att, enligt deri citerade 184 Den 5 Juni c. ca. bevillnrsförordningar, bevilln. skall erläggas med 5 proc. af den utdelning, som icke öfverstiger 6 för hundradet, samt med io proc. för hvad derutöfver utdelas, sålunda tydligen synes, att det icke är af bruttorevenuen, som bevilln. skall utgå. Äfven vågar jag till R. o. Ad:s eget bepröfvande hemställa, huruvida rätta tiden nu är inne att besluta, om bevilln. skall erläggas af utdelningen eller inkomsten. Här är nu blott fråga om att tolka bevilln:sförordningen, sådan den af sednaste Ständer beslöts, samt bestämma, om bevillning för de föregående åren bör utgå eller icke. Jag skulle derföre tro, att den frågan, huruvida bevilln. härefter bör äga rum å denna utdelning, bör blifva föremål för öfverläggning, när förslaget till ny bevilln:sförordning inkommer.
Den, som, i enlighet med Slats-utskottets, af Presteoch BorgareStånden gillade, förslag, bifaller, att, för utvidgande och förbättring af hamnen vid Westerås, nämnde stad må beviljas ett lån af 20,000 r:dr på de vilkor, som för dylika lån blifvit af Rikets nu församlade Ständer i allmänhet bestämda voterar Ja-, Förttärkla Stats-Vtskottets Memorial, 27<J. den, del ej vill, voterar Nej;, vinner Nej, kommer den väckta frågan om låneunderstöd af allmänna medel för utvidgande och förbättring af hamnen vid Westerås att förfalla. Resultatet af omröstningen har varit 71 Ja och 48 Nej, i följd hvaraf och då Ja vunnit, Stats-utskottets i Ja-propositonen intagne förslag blifvit af Rikets Ständer bifallet. Hvilket Förstärkta Siats-utskottet skolat hos Rikets Ständer anmäla. \ / Stals-Utskottets Memorial, iV.o 280. i N:o 280. Ank. tili Exp.-Utsk. den 25 Joli, kl. 5 e. m. Memorial, med förslag till stadganden i Riksgälds-kontorels nya reglemente, angående åtskilliga vid föregående Riksdagar beviljade, men ännu icke verkställde, utbetalningar. (R:gs Afd.) Sedan Stals-utskottet, genom dess memorialer N:is a5g och 276, till Rikets
Jk erli jehu Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim , Stats-Secreteraren Skogman. Stats-Secreleraren Skogman uppläste till justering ett, jemlikt Kongl. Majlis förut meddelade Nådiga beslut, uppsatt Förslag till Kongl. Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående Civil-Statens Pensions-Cassas anspråk på Nådårs-besparing af pensioner å allmänna Indragnings-Staten. Kongl. Majit täcktes, enligt Stats-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkan, berörde Förslag, sådant detsamma finnes Protocollet bilagdt, i Nåder gilla; Och Kongl. Majit befallde, att Dess Nådiga Proposition i ämnet skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständers Stats-Utskott under denna dag expedieras. Ex Protocoilo S. G. Schyberg. Ankom i afskr. till Exp.-Utsk. den Febr. kl. to f. m. KONGL.
Nya boningshus utgjorde väl för närvarande det mest trängande behofvet, och innevånarne måste häråt företrädesvis egna sina bemödanden, samt för detta ändamål använda alia tillgängliga medel, men vigten af den ifrigt önskade tekniska skolans öppnande hade dock under detta svåra betryck icke förgätits. Un passande lokal för skolan funnes likväl icke att tillgå; och skulle en sådan uppföras af varaktigt byggnads-ämne, och på ett sätt, som fullt motsvarade ändamålet, komme den att kräfva större uppoffringar, än staden för närvarande förmådde ensam bära. Stadens innevånare hade emedlertid, med afseende å de betydliga understöd, som vid denna riksdag redan blifvit staden beviljade, icke ansett tillbörligt att i berörde hänseende begära direkt anslag, 8 SlateUtskottets Utlåtande. N:o 264. men deremot trott att, genom en förändring i dispositionen af det redan erhållna anslaget, den hjelp, som beliöfdes, kunde beredas. I sådant ändamål hafva nu motionärerne, på grund af Orebro stads innevånares dem lemnade uppdrag, framställt den anhållan, att första årets anslag för den tillernade skolan. 5000 r:dr, måtte få användas såsom bidrag till anskaffande af tjenlig lokal för densamma; hvarjemte motionärerne begärt, att, i likhet med hvad förut vid anslags beviljande för dylika skolor egt rum, det andra årets anslag finge disponeras till anskaffning af nödig materiel för skolan.
Folkmängden var, ifrån 874, som den år 1850 utgjorde, sistlidet år ökad till 971. Sistnämnde år ägde staden 18 handlande med 9 biträden samt 41 handtverksmästare med 19 gesäller och 55 lärlingar, hvarjemte 5 personer idkade handtverk såsom försörjningsmedel. 6:o. Falköping, hvars folkmängd år 1850 uppgick till 688 personer, hade sistlidet år 779 invånare. Deraf voro 9 handlande med 19 biträden, 18 handt verkare - 49 verkare med 32 arbetare, samt 17 personer, hvilka idkade handtverk såsom sjelfförsörjning. Dessutom bedrefs der en tobaksfabrik, med 14 arbetare eller lärlingar, och hvars tillverkningsvärde uppskattats till 13,333 R:dr 16 sk. B:ko. Stadsjorden utgör 1,336 tunnland, hvaraf 1,274 tunnland odlade. Bevillning af handel och rörelse i städerne har år 1833 utgjort: uti Mariestad 1,117: 56. 2. » Lidköping 1,273: 26. — » Skara 374: 4. — » Sköfde 361: 4. — » Iljo 344: 15. — » Falköping 295: 16. — Marieholm, i Skaraborgs Läns Landskansli, den 4 Oktober 1856. A. P. SANDSTRÖMER. W. HEDENSTIERNA. G. J. SUNDBERG. Berättelse öfver Skaraborgs Län för åren 1851—1855. 7 TABELL för Ij a litle t
Så gäller det att få någon sorts handling att sysselsätta dem med, detta kräfver en älskare, och för resten få reverser, vexlar, depositionsbevis, aktie-bolag, taxeringar, hästaffärer o. d. sörja. Och så ligger dramat färdigt. Men kan det nu finnas något skäl att öfversatta och spela ett dylikt misch-masch? Ja ur ekonomisk synpunkt kan teatern hafva skäl därtill, ty det är ett roligt och underhållande stycke, som drager folk; publiken tycker om att se de spelande röra sig i fina salonger (på vår scen mycket fina salonger) och hora dem tala om många hundra tusen märk. Ur konstnärlig synpunkt kan det vara skäl nog, att herr Fredrikson får tillfälle att göra en roll så fint, så roligt, som sedan länge blott han kan det, och så genomfördt, så beherskade med så mycken verklig karakteristik, som han måhända ej gjort på många år, mer än möjligen i » Margot ». Fru Dorschs roll i detta nya stycke spelas af fru Rund-356 teater-revy. berg, fru Hartmans af fröken Behrens. Fru Rundberg har den esprit, rollen fordrar, mycket af den elegans den begär, hvad som tryter henne är sann, enkel känsla. Därföre blef scenen bakom skärmen matt och intetsägande, däremot var det häftiga utbrottet vid flygeln skickligt gjordt, och i första akten rörde sig fru Rundberg med säkerhet och elegans på ett nytt fält. Fröken Behrens har godt hufvud och talar kvickt och bra, men hon saknar grefvedotterns finess och gracë, ty sådana kunna finnas bakom pensionsflickans slynaktighet. Herr Baeckström är mycket rolig som den rike mjölnaren, och herr Skånberg gifver den ej vidare intressanta älskare-rollen enkelt och varmt. I den danska författarinnan Emma Gads menlösa enaktare » En varning » är fröken Ålander lika förträfflig som vanligtvis, och fru Rundberg spelar den unga frun med den rätta komiska anstrykningen. Dessa * båda spektakel » En varning » och » Stulen lycka » samt » Dubbelspel » visa, att k. dramatiska teatern går sitt nya spelår till mötes med många mycket goda förmågor, och då en minnesgod publik dessutom nog erinrar sig fruarna Fahlman och Sandell samt herr Palme, kunna vi hoppas mycket af den kommande vintern.
N:o i4-) §; 7- Uj^på den serskilda räkning, som, enligt Rikets Ständers beslut vid 1823 års Riks* dag, finnes för Riksgälds-Conioiret öppnad i Vexel-Banken, till inlösen af Credit-Sedelstocken, derunder Kopparpolletterne inbegripna* eger ej Riksgälds-Conloiret att ut* ställa Invisningar för andra behof, ån till Creditsedlars inlösen, likasom det för utvexlade Greditsedlar lill Contoiret infly* tande Bancomynt ovilkorligen skall på samma räkning insättas, så att dess Saldo all* tid jemnt uppgår emot den utevarande Riksgälds-Sedelstockens belopp i Bancomynt efter realisationsgrunden, Kopparpolletterne derunder inberäknade, utaf hvilka de* som tilläfventyrs i vexling inflyta, skola till Ban* ken levereras. Detta saldo bör följaktligen, till förekommande af missförstånd och irringar, finnas äfven i Bankens generela hufvudslut, afskiljdt från den öfriga Vexel-Bantoskulden. (Motsvarar J. 9 i 1823 års Regi. sid. 72.) Bill; till R-St. Pro t. i828-i83o, 6 Sami. 3 Band-, inte Haft* ii J Baneo-Utsh:s Memorial, N:0 lig* §. 8. Med undantag af 266,666 Rdr 3a sk., behöflige till en början för Silfverutvexlfngens förberedande samt sedermera till bildande af en reservfond för Bankens rörelse från Riksdag till Riksdag, må återstoden af Bankens behållna ränlevinsf* efter afdrag af Förvaltningskostnader och förluster för året, kunna för Siats-Verkets räkning användas.
Kamreraren, såsom han också sjelf erkänt, begått den glömskan eller försummelsen att lemna nycklarna lill kassakistan i rummet, och att han icke ens medtagit nycklarna till den pulpet, hvari de förra förvarades, och slutligen att han lemnat nycklarna till rummet åt en vaktbetjent; men han bor icke i detta hus och har icke vården derom. Ransakningen, eller den hittills förde undersökningen, uplyser likväl att porten till bakgården icke varit slängd; alt icke heller grindarne lill trappan varit lästa, tager jag för afgjordt, och att vaka häröfver är en skyldighet, som icke tillhör honom. Del har icke varit beroende på hans omsorg, och följaktligen icke hans fel, att ingen vaktbetjent under natten varit tillstädes. Dessutom må man taga i betraktande kamererare-konlorets belägenhet inom en cloison, utsatt för första ingrepp, och med ett så svagt lås, att det minsta bemödande kunnat öpna det, samt icke heller försedt med någon bom. Alla dessa omständigheter föranleda till den slutsats, hvartill Hr Lagerhjelm och äfven jag kommit, nemi. sakens häuskjutande till en compromiss. Men jag skulle i sjelfva sättet för utseendet af compromissarier, hvilket jag för öfrigt anhåller måtte hänskjutas lill Ridd.Utsk:s bedömande, vilja föreslå, att om Ridd.- Utsk. utser 2:ne ledamöter å sin sida, skulle kamreraren å sin, utse 2:ne ledamöter och dessa 4 utse den 5:te. Hr Weidenhjelm, Ernst Au g.: Om också, på sätt Ridd.Utsk. tillkännagifvit, de omständigheter, som varit förenade med den förlust Ridd.kassan gjort, icke äro till fullo utredda, lära de likväl vara för hvar och en af R. o. Ad:s ledamöter temligen Den 22 Mars. 139 väl bekanta.