Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
På grund häraf yrkar jag, alt hela den delen af ifrågavar.-de §, som afhandlar krogrättighets utbjudande på offentlig auktion, måtte utgå, äfvensom att icke någon af församlingens kommunalmyndigheter skall vara den myndighet, som afgör, huruvida den ena eller andra personen är till rörelsens bedrifvande tjenlig, 78 Den 5 Augusti e. m. utan att en sådan pröfningsrätt bör tillkomma K:s Beflnde i länet. Visserligen kan man invända, att sockennämnden bör anses ega tillräcklig kännedom om karakleren hos de personer, hvilka söka rättighet att idka krogrörelse, men K:s Beflnde eger likväl en ganska säker utväg att derom erhålla en måhända vida oväldigare och tillförlitligare kännedom, nemi. genom de tjenstemän, som stå under hans lydno och hvilka, ifall de tillhållas att upfylla sina skydigheter, säkerligen icke skola underlåta att meddela länsstyrelsen alla de uplysningar, sorn erfordras för att sätta denna styrelse i tillfälle att uti ämnet fatta ett för det allmänna båtande beslut. Jag är icke i tillfälle att nu genast upgöra något nytt redaktions-förslag och ehuru jag gerna ville efterkomma den af flere ledamöter yttrade önskan, att återremisser i denna fråga böra undvikas, i anseende till de vådor, som dermed kunna vara förenade, kan jag likväl, vid betraktande deraf, att §:ns nuvande lydelse är så felaktig, att den skulle helt och hållet motverka det ändamål, hvarför denna lag stiftas, icke annat än finna, alt det är bättre att underkasta sig äfventyret af en återremiss, än att här upgöra en redaktion, som måhända icke skulle vara fullt lämplig. Jag anhåller således om §:ns återremitterande, på det att den måtte erhålla en förändrad lydelse i den syftning, jag här uttalat. Hr von Troil: Jag har fått veta, att Gr. Mörner upgjort ett förslag till förändrad ordalydelse af denna §, hvaraf jag likväl ännu icke erhållit kännedom. Jag anhåller derföre att få f. n. afstå från ordet, men att. åter blifva upropad, sedan Gr. Mörner framställt sitt förslag. Frih. von Kraemer:
Musiv-, Malare-, Pudereller Unsen1 lod. 10 Silke, färgadt 1 skålp. 1 24 Sirop, alla slag 1 skålp. 3 — Skomakare-arbeten: af siden ... af andra tyger, samt af karduans-, färgade eller tryckte skinn Becksömsoch s. k. Sejdergarn; se Garn, Segeloch Bind-. Senetsblad, hänföres under Apotheksvaror. Schawlar och Schawlettcr; se Väfnader. Sidentyg; se Väfnader. Siktduk, af annat ån metall; se Väfnader. Silfverglitt; se Glete. Sill; se Fisk. Sjökort; se Kartor. Skedvatten; se Salpetersyra. Skepps-inventarier; se Inventarier och 13 §. TullTaxe-underrättelserna. Skiffer; se Sten. Skinn; se Hudar. Fisk-; se Fiskskinn. Skälspäck; se Tran. 35 Qvantitet Införselstull. för tullberäkningen. Banko. K: dr sk. rist Skriftaflor: af sten 1 skålp. i — andra slag 1 skålp. 5 Skrubblor: öfver 1 stycke 20 andra slag 1 stycke 9 Sköldpadd, arbetad 1 skålp. ; 6 — Slöjdevaror, eller Fabriks-, Handtverkerioch Manufakturvaror, i taxan ej nämnde, förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, eller, om detta ej kan bestämdt urskiljas 100 Rdr v. 33 16 — Smink och Sminkflor 1 skålp. 24 Smör 1 lisp. 1 16 Snörmakare-arbeten; såsom Fransar, Galoner, Gramaner, Aiguilletter, Snoddar, Snören, m. fl. ej specificerade: af siden 1 skålp. 4 — af halfsiden 1 skålp. 2 24 andra slag 1 skålp. 1 — Socker: Mascovad-, eller brunt och gult, ordinärt Terresoch Tetes-, samt hvitt Pudersocker 1 skålp.
Med en lön af i medeltal 200 11:dr banko, måste Under-officern i närvarande tider, med stundom talrik familj, framsläpa ett lif i bekymmer och ekonomiskt betryck. Att inskränka deras antal till de vigtigare Underbefalsplatserna, samt tillika förbättra deras lönevilkor, är ock en åtgärd, så högt af bebofvet påkallad, och befordrande såväl tjenstens som den enskildes bästa, att jag icke kan underlåta att i underdånighet tillstyrka densamma. Med antagande af denna princip, skulle dä de skickligare matroserne, med bibehållande af sin ställning i öfrigt, men med något förmånligare gage än sina öfriga kamrater, förrätta den förmanstjenst om bord, som nu, ehuru vida ofullständigare än behofvet kräfver, utöfvas af Under-officerare. Med den inskränkning i dessa sednares antal, som deraf skulle blifva en följd, sedan endast de så kallade Uppbördsoch Varfs-under-officerarne vid denna del af sjöförsvaret skulle bibehållas, hvars antal ej borde öfverstiga 134 på ordinarie stat, skulle, — då något öfver ett hundrade Under-officerare vid inträffaude krig anses kunna från handelsflottan erhållas, en brist uppkomma att från Matros-korpsen fyllas af cirka 160. Denna korps utgöres nu af 400 man, hvilka samtcliga erfordras till komplettering af besättningsstyrkan å den föreslagna Flottans fartyg, då icke någon afräkning är gjord för sjuke, vakante eller hlesserade. Af alla dessa skäl visar sig således, att en ökning i Matros-korpsens styrka af minst 150 man, hälften matroser och hälften jungmän, är af behofvet högt påkallad; hvarjemte en så beskaffad höjning i gage, sorn längre fram skall uppgifvas, borde gifvas åt 100 man af de skickligare matroserne, hvilka, såsom ofvan ar föreslaget, skulle förrätta Under-officerstjenst på krigsfartygen. Skeppsgosse-korpsen utgör en uppfostringsanstalt för matroser, och erfordrar följaktligen någon tillökning, i förhållande till det ökade antalet af de sistnämnde.
På hvarje låda fästes som » etikett » olika: knappar, nålar, hakar m. m. Frida N. N. Blomställ. Ett billigt och trefligt ställ för friska eller konstgjorda blommor kan man göra af en rak björkgren, omkring 8 cent. i genomskärning och af 27 cent. i längd. Grenen, som bör vara betäckt af näfver, urhålkas temligen djupt för blomstjelkarne. Tvänne mindre grenar, 2 | cent. tjocka och 10 cent. långa, fästas vinkelrätt under den större grenen, som sålunda kommer att hvila på dem. » Lilly ». Kryddsill. 1 val (80 st.) god, färsk inmatssill galas och torkas, men får ej tvättas, lägges i 1 k:na ättika 15 a 24 tim., hvarefter den försigtigt uppstrykes. Hufvud och stjert afskäras, då sillen galas. Derefter nedlägges den med ryggen ned, hvarftals med 2 skalp, liineburgersalt, 1 skalp, pudersocker, 25 ort kryddoch 25 ort starkpeppar, 6 ort spansk humle, 3 ort sandal (röd, köpes på apoteket), 6 ort lagersbärsblad, G ort saltpeter, 3 ort nejlikor och 3 ort ingefära. Kryddorna krossas och sammanblandas med saltet och sockret samt strös mellan hvarfven. Nedlägges i en fjerding, som förvaras på kallt ställe. En lättare press pålägges; är färdig på 4 å 5 veckor. Frida N. N. Maccaroni-pudding. 54 ort maccaroni förvälias i en kanna mjölk och 36 ort smör. När detta blifver kallt vispas 9 äggulor och iröras, likaledes 9 till hårdt skum slagna hvitor. Socker och muskottblomma. Formen smörjes med smör och rifvebröd. Obs. Maccaronerna skållas i hett vatten innan de läggas i mjölken. Frida N. u p p d r a g till t j e n s manas de att öfvergifva den genom fruktan för det allmänna omdömet. D e veta nog, att de öfverallt gerna emottagas, isynnerhet om de kunna uppträda som épouseurer.
Då de af Herr Doctor Hedrén författade anmärkningar blifva remitterade till IJöglofi. Constitutions-Utskottet, får jag väl som Ledamot i samma Utskott tillfälle att mig deröfver yttra, men då så väl Herr Doctorn, som Herr Biskopen Doctor Murray, åberopat Högv. Ståndets anmärkningar under Riksdagen i Stockholm 1809 och 1810 vid nu ifrågavarande Tryckfrihets-Lag, får jag, som äfven i dessa anmärkningar deltagit, vördsammast hemställa, om icke Herr Ärke-Biskopen och Talmannen samt Högv. Ståndet skulle täckas anmoda Högloft. Constitutions-Utskottet att i öfvervägande taga och sig utlåta öfver Högvörd. Ståndets mot nyssnämnde Kongl. Förordning och i synnerhet dess 3 § stälde anmärkningar, som Högvörd. Ståndet vid denna Grundlags antagande väckte för att vid annor Riksdag i laglig ordning beredas. För min del anser jag detta så mycket mer nödvändigt, som desse ämnen hafva närmaste förbindelse med Högvörd. Ståndets mest vigtiga åtgärd, och en värd Ledamot af Högloft. Ridderskapet och Adelil i dess till Utskottet remitterade utlåtande påkallat Högvörd. Ståndets uppmärksamhet vid denna § i Tryckfri hets-Lagen. Doctor Almquist yttrade: Såsom tillförordnad att jemte öfrige Deputerade resa till Stockholm, i Bankens ärenden, har jag icke haft äran öfvervara Högvörd. Ståndets öfverläggningar, rörande projecterad förbättring af Tryckfrihets-Lagen samt medlen till inskränkande och förebyggande af Tryckfrihetens missbruk. Herr Doctor Hedrén skall redan hafva uti detta ämne författat ett Memorial, hvilket jag icke känner; men dess nu förelästa anmärkningar öfver Tryckfrihets - 354 Riksdagen 1812. Lagen, så vida jag nu i hast dem fattat, synas mig i allmänhet vara väl motiverade och framstälde. Dock anser jag alltför hårdt, om ingen vid svårt straff skulle i Dagblad eller andra tryckta Skrifter få göra anmärkning öfver Embetsmäns eller andras åtgärd och befattning, med mindre man redan förut ordentligen instämt och anklagat dem.
Herr Grefven och Han dt Mars kalken lät uppläsa de öfrige RiksStåndens, i; detta ämne9 ankomne ProtocollsUtdrag af den 4, 7 och itj dennes, hvaraf inhämtades, att Prästeoch BondeSiånden afslagit StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande, med förklarande, att Riksens Stander borde hädanefter som hittills, äga att pröfva hvars och ens rättighet till Pension, i moa af tjenstetid och behof; men BorgareStåndet åter bifallit berörde Utlåtande, med det tillägg, att såsom villtor för åtnjutande af Pension, börde föreskrifvas skyldigheten, att styrka sitt behof deraf. Herr Grejven och LandtMarskalkeh hem^ itälide, om Ridderskepet och Adeln behagade^ med förkastande af StatsUtskottets Utlåtande, förblifva vid dess i detta ämne redan fattade beslut^ Ropades Jas Företogs till pröfning StatsUtskottets den 14. dennes nnder N:ö 537 aflåtpe, samt den 17 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, med förslag till förnyad Instiuction för Riksens Ständers Revisörer, i hvad som rörer deras befattning med Statsverket. ii 8 Sen 2g October f. m. Friherre af Nordin, Carl Johan, anförds skrifteligen: (Se Bilagan N:o i.) Hvarefter Friherre af Nordin tilläde muntligen : Jag instämmer för öfrigt i den tillstyrkan, som Herr Lagman Noréus i dess Betänkandet åtföljande reservation gjort, att då Fullmäktige i Riksgälds - Contoiret låta till trycket befordra Riksens Ständers Bevisorers Berättelse, dervid måtte fästas det vilkor, att de förvaltande Verkens förklaringar äfven må varda tryckta och viss tid fl en sådan åtgärd föreskrifven af 2, högst 3 månader, räknade ifrån Revisionens slut.
Och det var den, han kom att meddela oss, med begäran om vår medverkan. Det gälde att utgifva ett bibliotek af den renaste svenska sammansättning. Min man började genast, till vederbörlig granskning, upprätta katalog öfver de bästa förmågorna och fick, jemte Mellin, uppdrag att sammankalla dem till en aftonöfverläggning hos Thomson, som ännu alltid hade sin lilla eleganta och angenäma våning, der det fans öfverflöd af allt lifvande i dryck och mat. Jag fick på min del det högst kinkiga uppdraget, att i särskilda samspråk med herrarne få dem derhän, att ingå på en fullkomligt jemn fördelning i afseende på honorarie-beloppet, som skulle af Thomson sjelf, efter kalkyl, blifva mig delgifvet. »På det sättet blifver det ett slags republik», sade jag. »Ja för herrarne», menade artigt den blifvande förläggaren af det nya företaget, – »men då vi icke ha mer än en dam, så är det klart att de icke fordra att hon skall deltaga i republikens gemensamhet.» Svårigheterna blefvo snart häfda och dag utsattes till första sammanträdet. »Men jag vet aldrig», förklarade Thomson på den vigtiga aftonen, »huru jag skall komma fort med den der konstiga herrn, som heter Almqvist. Jag har nog träffat honom, liksom alla de andra hos er, men inte talar jag med honom om priset, det får frun göra.» »Det är afgjordt», försäkrade jag, som med min man kommit före det öfriga sällskapet, och nu gick igenom den festligt upplysta våningen. I salen dignade ett ståtligt thébord under de utsöktaste massor af bakverk, och jag tänkte på att Almqvist, som hade en deciderad smak för bakverk, här skulle finna ett litet ljufligt tillhåll, och med det samma kom jag äfven ihåg att min bekymrade husmamsell mer än en gång vinkat mig från det inre sällskapsrummet hemma hos oss uti salen, der dukningen pågick, för att fråga mig, hvad man skulle taga sig till för att den der småskrattande herrn med det uppstående håret inte skulle äta upp all bakelsen från skålarna, innan de andra herrskaperna kommo ut.
Om utsträckande af Testaments-friheten för Städernes innevånare och PresleStåndet, till likhet med den, som efter Landsrätt äger rum; om ändring af 16 Cap. ÄrfdaBalken; och rörande granskning af det utaf LagCommitteen utarbetade förslag lill allmän CivilLag, samt om denna Commiltees fortfarande eller upphörande. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: I anledning af väckt fråga om inställelse af de nu pågående laga skiften; om rättelse och ändring i Kongl. Taxan på arfvode för Landtmäteri-förrättningar af den 5 Julii 1827; och i fråga örn stadgande af en Lag till förekommande af vederböran - 878 Den 7 Sep lemb er e. m. de Tjenstemäns egenmägtiga förfarande vid jordransakningar; samt om upphäfvande af Kongl. CirculaireBrefvet den 1 October 1804, angående förmedlings återgång. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottels: Angående väckt fråga dels om tillägg i föreskrifterne, rörande AfvittringsYerket inom Luleå Lappmark, och dels om behofvet af åtskillige åtgärder till förekommande af Lappska Folkstammens undergång, med de ändringar och tillägg deruti, som innefattas uti ett ytterligare utlåtande i ämnet; och i anledning af ett föreslaget stadgande uti Kongl. CanzlieOrdningen i afseende på Allmänna Handlingar, som kunna utur Riket föras, 4:o
Då något Verk eller någon Embetsman utnämner någon till beställning af den beskaffenhet, att lön på stat dervid ej åtföljer eller först framdeles kommer att åtnjutas, belägges derom utfärdad fullmakt eller öppet bref med stämpladt papper till här ofvan för fullmakter i allmänhet bestämda belopp, beräknade efter den lön, som åtföljer dylika eller med dem jcmförliga beställningar. §. 7. Undanlag ifrån och lindring uti föregående stadg anden, hvilka undantag och lindringar dock ej sträcka sig till den del af stämplade pappers-afgiften, sorn utgår i stället för den fordna Cantzligebuhren och Sigillpenningarne, utom i de fall, dä befrielse, i anseende till fattigdom, är medgifven. l:o. Från stämpladt papper befrias: 6 Förslag lill Författning Beskrifningar öfver geometriska chartor samt protokoll eller andre handlingar, som af Landtmätare ellar från Provins-Landlniäteri-Kontoren utgifvas. Permissions-sedlar, som af Officerare utgifvas för Corporaler samt Soldater och Båtsmän, när de i sine angelägenheter ej resa utom Länet; börande de i annat fall vara försedde med vederbörligt rese-pass, charteradt, på sätt 4 §. 2 mom. utvisar. §. 8. Char tering af Contra eter, Kope-afhandlingar och Förbindelser m. m. l:o.
Tillkommer: till fyllnad i korporals-lönerne vid vissa regementen och korpser, 1,658 kub.-fot å 2 R:dr 3,316: — ersättning för den upphörda dagsverk s-skyldigheten som ofvan, 2,834 kub.-f. 6 k:r å dito 5,669: 20. 8,985: 20. 20,696: Till löneförbättringar vid indelta arméen Militie-boställs-kassan: Ersättning för reserv-hemmans-räntor och kronotionde m. m. Indelta arméens vapenöfningar, Eeservations-anslag\ Nuvarande summan 650,000: Tillkommer: Till trossens underhåll • • S:gr Värfvade Arméen. Lifgardet till häst Husar-regementet Konung Carl XY Transport Expeditions-Utskottets Förslog till under/i. Skrifvelse, N:o -133. 5 Penningar. Indelta Räntor, enligt markegång på förslag. S p a n m å 1. Indelt på förslag. Oindelt. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 lt:dr kubikfoten. Summa Riksmynt. Skrifvelse, N:o 133. Svea Lifgarde: Transport Penningar: Tillkommer genom öfverflyttning från Lifbeväringsregementets anslag: till 2:ne Andra Kapitens-löner å 2,000 R:dr 4,000: — 144,622: 70. Oindelt spanrnål, såsom i 1861 års lliks-stat 21,344: 40. Andra Lif-gardet: Penningar: Tillkommer: genom öfverflyttning från Lifbeväringsregementets anslag: till 2:ne Andra Kapitens-löner å 2,000 R:dr. Oindelt spanrnål, såsom i 1861 års Riks-stat 21,344: 40. Wermlands Fältjägare-regemente Svea, Gröta och Wendes Artilleri-regementen, Reservations-anslag: Penningar:
Herr Manner stam anhöll, att Bsnco-sedel» Stockens belopp äfven måtte för den förflutna tiden af Utskottet uppgifvas* Hans Excellence Herr Grefven och Landt - Den 29 Maji. Marskalken hemställde, om icke upplysning rörande Bancos^del stockens storlek vid slutet af sistlidna åc vore tillräcklig. Bifölls. Grefve Spens: Ehuru detta mål blifvit afgjordt, på det sätt jag önskat, får jag likväl förnya min anhållan om Hans Excellence Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition till bifall af min begäran om tryckning af Hr Silfverstolpes historiska arbete angående Bankens öden, samt att samma motion måtte blifva med de öfrige Riks-Stånden communicerad. Friherre Hjerta, Fredric: Vid den sist af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarSkalken framställde proposition, att BancoUU skottet skulle för Riksens Ständer uppgifva Bancosedelstockens storlek vid 1817 års slut, tager jag mig friheten erinra, att jag tror, det Utskottet icke blott genom ett Stånds beslut kan förbindas, attén sådan uppgift meddela, utan fordras, lör att gifva ett så beskaffadt beslut bindande kraft till efterlefnad, de öfrige RiksStåndens instämmande deri. Jag hemställer derföre, om ej de öfrige Stånden må af detta Ridderskapets och Adelns beslut undfå del, på det att de må kunna detsamma bifalla, i fall de så skulle finna för godt. Friherre Wirsén: Då jag ännu nödgas anhålla om tillåtelse, att tå tillägga några ord Den 29 Maji. 619 till hva 1 jag förut i detta ämne yttrat, skall jag bjuda till att i min framställning vara så kort sorn möjligt. Jag tror, att den nytta som Bankens credit kan, genom den periodiska publiciteten tillflyta, är ganska problematisk, och anser derföre det beslut Ridderskapet och Adeln nu fattat ganska skadligt, ej så mycket för det inflytande detsamma för närvarande kan medföra på Bankens credit, som fast mera för praejudicatets skull i framtiden. Jag får derföre emot detta beslut på det högsta mig reservera.
Jag anser derföre, att efter orden ”till upprensning af’’ bör intagas orden ”försänkningen Den 14 Juni f. ni. 211 uti” skärgården vid Söderhamn, och det är härom, som jag anhåller om proposition. Uppå derefter framställd propos. godkändes förslaget IST:o 4o5, med dea förändring, alt i 6 punkten under hufvudafdelningen Vattencommunicationer skulle efter orden ”till upprensningaf” införas orden: ”försänkningen i.” Upplästes ånyo och godkändes Exped.Utsk;s den 12 dennes pä bordet lagda under Nto 49 afgifna förslag till § i riksdagsbeslutet, ang:de knekterotefrilietsmedlens upphöra nde. Till justering upplästes och godkändes Exped.Ulskts förslag N:o 406 till R. St:s underd. skrifvelse till K. M., i anledn. af K. M;s nåd. propos. ang:de villköl en för nedläggandet af .Norrtelje gevärsfactori. Likaledes upplästes till justering och godkändes Exped.- Utsk:s nedannämnda förslag lill §§ i riksdagsbeslutet, nemligen : N:o 51, om bevillningens belopp; N:o 52, om allmänna bevillningen; W:o 53, om tullbevillningen. Frih. Sprengtporten, Jac. Willi.: Vid öfverlemnande af de förnyade inslructionerna för R. St:s revisorer öfver stats-och 1 iksgäldsverken, hade R. St. hos K. M. i underd. anhållit, att K. M. måtte låta desamma i Svensk författningssamling allmängöra. I anledn. häraf har K. M. förklarat, all K. JVI. ville, utan att med dessa båda instructioner taga befattning, i nåder tillåta, att desamma måtte, såsom R. St. begärt, genom tryck i Svensk författningssamling allmängöras, när R. St. eller deras ombud deiom hos ■vederbörande sig anmäla. Vid föredragningen af K.
M:s öfriga regeringsomsorger medgifvit att, sedan Cornmerce-coll:m år iö36 i tind. afgifvit sitt särskildta förslag, detsamma pröfva, samt derefter fatta och förkunna ett definitivt beslut i förevar, särdeles vigtiga samhällsangelägenhet; så skulle tvifvelsutan redan visat sig, alt följderna af en genom ändamålsenliga ordningsbestämmelser medgifven sjelfförsörjningsfi ihet för del allmänna vore välgörande samt bidroge att afleda åtminstone någon del” o. s. v. Frih. Rehbinder: Jag vill endast taga mig friheten upplysa Gr. Frölich, att det icke var i följd af något misstag, som det gamla förslaget till skrifvelse i detta ämne icke blef af Borgareoch BondeSt:n behandladt. Det är icke ens behandladt af PresteSt., ty Talmannen ansåg icke lämpligt att PresteSt. tog det i betraktande, förr än Exped.Utsk. utlåtit sig i anleda, af återremissen frän R. o. Ad. I afseende å hvad Gr. Anckarsvärd oell Frih. Ridderstolpe anfört, får jag äran erinra derom att Hr Frih. o. Landtm, redan har framställt propos. till bifall å Exped.Ulsk:s sednare förslag till skrifvelse i delta ämne; alt denna propos. af R. o. Ad. blifvit med ja besvarad, och att följaktligen del begälda uppskofvet icke kan äga ruin. Den 9 Januari f. m. 47 Frih. Cederström: För ntt göra sint på denna öfveiflödiga discussion, får jag, som i öfrigt biträder oell godkänner Exped.Utsk:s sednare förslag till skrifvelse, yrka den af Gr. Frölich begärda men af Hr Frih. o. Landtm, vägrade proposition. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att sedan Gr. Frölich och Frih.
Som jag hoppas att denna mening delas af pluraliten, så torde allt vidare ordande Om Herr Järtas Embetsmanna förtjenster vara öfverflödigt och han framför någon annan ej erhålla den ifrågavarande stora pension. J g vill således endast hålla mig vid Herr Järtas förtjenst att år 1809 hafva som Utskottet yttrar, ensamt uppsatt vår nu varande RegeringsFotm, och i fall Herr Järta det skulle gjort medger jag, att vi varit skyldige honom en gärd af vår tacksamhet, och om detta är å Ständernes sida uraktlåtit t så har vår Konung åtminstone 3tne gånger sedan nämnde år hågkommit honom med vedermälen af sin Nåd, nemligen-. Nådigt utnämnande till StatsSecreterare, derifrån Nådig transport till Landshöfdinge öfver Stora Kopparbergs Län och sednast äfven Nådigt afsked från denna befattning; men hvad vi uraktlåtit om vi varit något skyldige böra vi ändock ersätta i synnerhet i denna tidepunkt, då både Konung och Ständer gemensamt skörda välgörande verkningar af denna Constitution, och gemensamt erkänna den lycklig för Sverige på samma gång sorn i öfrige Länder oenighet om Constitutioners förmån så allmänt vaJ rit rådatvde. Efter denna ingress får jag åter upprepa, att äro vi något skyldige så böra vi vår skuld betala, och då kunde vi ju dertill välja sätt som våra tillgångar medgifva samt vår egen och Constitutionens ensamma Författares he - l48 Den 16 September e, m. der fordrar, då kanske tjenligare vors att til! efterverlden lemna någon hågkomst på sätt skedt med Författaren af 1720 års Coastitutionj men afven detta vedermäle, har jag endast velat ojnnämna såsom mera tjenligt, än att i vår medellösa tid anslå årlig betydlig penningeafgift till en man sorn både år, helsa och själsförmögenheter tillåta att sorn närande medlem i Staten förtjena sitt och"de sinäs uppehälle behöfva utan att endast varaStatsCassan tili last.