Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
KERSTIN. Sedan FRU BERG. KERSTIN (går tankspridd framåt golfvet, men lyfter upp hufvudet och får plötsligt se någonting, som frapperar henne, i makartsdekorationen öfver ateniennen). och börjar rycka ner några brokiga, konstgjorda blommor, som stuckits in i buketten.) FRU BERG (i dörren). Hvad vill det här säga! (Hoppar upp på en stol mina vackra blommor! Som tant ser. Hvad gör du? Nej, men Kerstin, tar du bort KERSTIN. FRU BERG. för att kasta dem på golfvet så där. Det ä' inget skräp, ska jag säga dig. Du kunde ju be mig göra det själf, i stället ­ 57 ­ KERSTIN. igen. Där passa de bättre, och jag vill inte, att vår salong ska se ut som ett gammalt klädstånd. Då kan ju tant ta och sätta dem i sina hattar både vackra blommor och dyrbara blommor, och inte alls illa medfarna heller, ska jag säga dig. Jag har bara haft dem en sommar i hatten. Men passa inte i din salong. Jag trodde, jag skulle göra väl, jag. Det ä' FRU BERG (plockar upp sina blommor). jag förstår nog, hvad du menar, Kerstin lilla. De KERSTIN. min salong, det blir vår salong. Jag sa' inte min salong. Pappas salong och FRU BERG. lära mig så noga. Jag ä' inte så förskräckligt dum, heller. KERSTIN. Men inte min. Ja, ja, ja, du behöfver inte Och den där mattan se'n! Hvarför ligger den där? (Makar med foten på en liten långhårig matta framför soffan.) FRU BERG. KERSTIN. Därför att din pappa fryser om fötterna. Det ä' då bara inbillning. Aldrig har jag hört, att det ä' nå'nting märkvärdigt med hans fötter. ­ 58 ­ FRU BERG. Det ä' därför, att du inte frågat efter. Frågar jag inte efter honom! Jo, vet tant, KERSTIN. jag frågar allt lika mycket efter honom, som tant gör!
Under Törneblads sjukdom skulle ordföranden, A. G. Mörner, deltaga i beredningens arbeten. Vidare valdes för prästeståndet överhovpredikanten Lilljenwalldh och professor Faxe, för borgareståndet assessor Gahn och borgmästare Ullberg, och för bondeståndet riksdagsmännen Hyckert och Jon Jonsson. — I utskottsprotokollet den 2 oktober (se ovan sid. 73) antecknas, att »l:ste Beredningens afgifne anmärkningar vid Tryckfrihets Lagen» upplästes och lades på bordet. I protokollet den 5 oktober (se ovan sid. 78) heter det, att »utskottet upptog sedan till granskning de förändringar, Beredningen föreslagit i Tryckfrihets-Lagens 1, 2, 3 och 4:de §§, till hvilka förändringar Utskottet lemnade sitt bifall.» § 5 hänsköts till ytterligare utredning. Det säges nämligen, att utskottet beslöt »att till en Beredning, bestående af en Ledamot af hvarje Stånd, öfverlemna den slutliga granskningen af denna Grundlags 5:te § och redactipnen af detaillerne i Beredningens dervid giorda förslag». Till ledamöter i denna nya beredning utsågos för ridderskapet och adeln Törnebladh, för prästeståndet Lillj erne alid h, för borgareståndet Ullberg samt för bondeståndet Hyckert. — I protokollet den 10 oktober (se ovan sid. 80) heter det sedan att »det af den 5:te innevarande [oktober] nedsatte Beredning nu genomsedde förslag till ny redaction af 5 § i Tryckfrihets-Lagen upplästes och gillades». Därefter meddelas, att »utskottet afhörde och gillade det af Secreteraren upsatte förslag till utskottets memorial rör:de de projecterade ändringarne i Tryckfrihets-Lagen». Slutligen upplyses i sistnämnda protokoll, att utskottet även beslöt, »att den 65:te § Riksdags-Ordningen, ang:de Justitise-Ombudsmannens åligganden samt Justitise-Ombudsmannens Instruction, skulle förändras i öfverensstämmelse med den förändring, som nu af Utskottet föreslås i 5:te § af Tryckfrihets-Lagen».
#Fattiga.# Familjsorger. #Faun.# Oförskämdhet och näswishet. #Feber.# Dåraktig äregirighet. #Fée.# Möte med en qwinna, som ernar förföra er och hwars koketteri skall störa er. #Fel.# Drömmer man att begå ett: tag er till wara; ser ni någon wän begå ett: hys förtroende till honom. #Fest.# Fara för den, som anställer; flyktig glädje för den som bewistar den. #Fetma.# Nöjen och rikedom. #Fiende.# Mißtroende och fara. #Fikon.# Se sådane under den tid de mogna: kommande sällhet; wid oläglig tid: swåra sorger; ät icke deraf, ty då blir ni en slösare; synas de torra, hotas er förmögenhet. #Fiskar.# Öfwerflöd om de äro stora, fattigdom om de äro små, för dem som se eller taga fisk; blifwa uppäten af fisk: snufwa, melankoli; se eller finna död fisk: toma förhoppningar; en hafwande qwinna, som tycker sig framföda en fisk, föder ett stumt barn, eller ock skall det icke lefwa länge. #Fiska.# Med metspö: fattigdom; med nät: wäderombyte. #Fjert.# Höra en: skymf; släppa en: twister. #Fjädrar.# Hwita: glädje; swarta: tårar. #Fjäril.# Ostadighet. #Flicka.# Nöjen. #Flod.# Simma i en; förestående fara; wara ute på en stormig flod och icke komma undan: faror, sjukdom och ändlösa proceßer; se en liten, lugn och wacker flod; drömmaren får en wacker hustru, och om det är ett fruntimmer: nöjen; se en flod flyta med klart watten midt igenom sitt rum: mäktiga gynnare. #Flugor.# Näswisheter. #Flyttning.# Beswärliga nyheter. #Fläckar.# Melankoli. #Flädermus.# Swart: bedröfwelse; hwit: glädje. #Fläsk.#
Arrendet för Sätesgärdarne Suns, by och Äby till 75g: Z2. — Ärliga utdelningen uppgick wanligen till Stipendier för den Studerande ungdomen till ett belopp af 1200: Rese Stipendier 200: Gymnasii Aflönings-Stat ikZ: 16. — utom aflöning till Gymnasii. Inspectoren samt nägre mindre utgifter. Det tyckes wara nog litet att inemot 150 mantal med sä mänga Strandsittare knappast betala 14 R:dr. per Hemman öfwer hufwud räknadt. Icke desimindre äro Hemmansbrukarne medellöse och modstulne, en wänlig följd af osäker besittning, ofta dryga städjor och de servituder som äliqga de närmast intill Sunsby och Äby belägna Hemman, och hwilket alltid wid. läder de inrättningar, som involvera llstum in och som alldrig böra tälas. Lär är icke frägan att undandraga Gymnasistcrne de dem anflagne och i de senare ären till 12 a 1400 R:dr. uppgäende medel; icke att beröfwa Gymnasii AflöningS-Stat deras ärliga 18Z: R:dr. 16. H.; icke att rubba besittningen af 14 Den ri October. af Sundsby och Äby, sä länge Arrende wara; icke att fräntaga Gynasii.Jnspectoren desi Lön sä länge han ingen annan hur. Nej, här är endast frägan att jemte Gymnasii inkomsters försäkrande genom beredande af säker besittning för Äboerne, kunna förskaffa Kongl. Maj:t och Kronan ett betydligt öfwerskott.
Majit under särskilda dagar fattat följande beslut: F. d. Kommissionen öfver Tabellverket har indragits och det nya Statistiska embetsverk, för hvilket Rikets Ständer beviljat anslag, blifvit organiseradt under benämning af statistiska tabelllkommisionen. Nödiga föreskrifter hafva blifvit meddelade för verksammare bearbetande af socknekarteverket, hvars benämning förändrats till Rikets ekonomiska karteverk. Kammar-kollegium och Statskontoret äro anbefallde att inkomma med förslag till gemensamma grunder för uppskattning af de kronofogdar, häradsskrifvare och länsmän på lön anslagne hemman och lägenheter, äfvensom angående sättet för verkställigheten af nämnde uppskattning. Detta förslag är ännu icke afgifvet. Kammar-kollegium har erhållit nådig befallning, att kungöra att de å en eller annan ort från kommunerne efter gammal häfd möjligen ännu utgående ersättnipgar till länsmännen böra för framtiden försvinna. Anstalter äro vidtagne för afvittringsoch storskiftes-förrättningarnes fortskyndande i de norra provinserne, med begagnande af de ökade anslag Rikets Ständer beviljat. De till inrättande af tre nya lägre landtbruksskolor beviljade anslag hafva blifvit i nåder. anvisade såsom understöd åt dylika skolor vid Wrangelsro i Hallands, vid Partilled i Göteborgs och Bohus, samt i Yttertafle by af Westerbottens län. Jemte det Kongl. Majit fastställt reglementet för Mejeri-skolor, hafva de för två dylika skolor beviljade anslag blifvit anvisade att utgå såsom understöd för Mejeri-skolorna å Ultuna i Upsala län och å Bergquara i Kronobergs län. För en resande undervisare i boskapsskötseln är instruktion fastställd, hvarjemte Landtbruks-akademiens Förvaltnings-komité bemyndigats att tillsätta denne tjensteman, för hvars aflöning Rikets Ständer anvisat medel. De till rese-understöd åt personer, som egna sig åt landbrukets vetenskapliga och praktiska studium, beviljade medel utdelas årligen, sedan Landlbruks-akademiens Förvalt, nings-komité blifvit hörd.
Att åberopa gammalt bruk tyckes icke vara tillfyllestgörande till att försvara och bibehålla ett förfarande, hvilket ingalunda medför den nytta, som man föregifver dermed skulle afses, och som förorsakar ej obetydliga kostnader, samt synes mig icke vara fullkomligen förenligt hvarken med 5 § i Revisorernes Instruktion, ej heller i andra hänseenden rätt lämpligt för Rikets Höglofliga Ständors Delegationer. För den händelse någon synnerlig anledning skulle nödvändigt påkalla en undersökning på stället vid någon aflägse allmän Inrättning, hvars förvaltning och räkenskaper äro under granskning, så bör den efter mitt förmenande lämpligare kunna verkställas af några Deputerade, till antalet förslagsvis Fyra, hvarigenom kostnaden skulle blifva mycket mindre och ändamålet långt bättre vinnas, då dessa efter återkomsten böra afgifva fullständig berättelse om resultatet af undersökningen. Anmärkningsvärd! i förevarande fall synes också vara, att, sedan BankoUtskottets nära nog samtlige ledamöter den 4 Juni 1860 hade verkställt en inspektionsresa till Tumba, som medfört en kostnad af tillsammans 1,496 R:dr, kort derefter så stora förändringar derstädes inträffat, att det, efter blott fyra månaders förlopp, ansågs nödvändigt för Herrar Revisorer, att i början af Oktober samma år företaga en ny inspectionsresa till samma ställe för en resekostnad af 892 R:dr.
Banken otvifvelagtigt tillskyndas en icke obetydlig vinst genom sedlarnes tillfälliga förstöring, då deremot allt det silfvermynt, som går förloradt, utgör en förlust för densamma; och vid sådant förhållande, det för ifrågavarande sedlars indragning anförde hufvudsakliga skäl synes Utskottet numera hafva förfallit; samt härtill kommer, alt med den glesare befolkning och de mindre utbildade communications-anslaller, landet eger, sedlar å ifrågavarande smärre valeurer ännu svårligen skulle kunna i rörelsen umbäras; att större delen af allmänheten bitinlilis icke med begärlighet emottagit silfvermyntet, hvartill orsaken torde återfinnas deruti, att detta mynt är utprägladt till underafdelningar af Specie Riksdalern och sålunda icke instämmer med det allmänna räknesättet; och alt äfven, derest Rikets Ständer skulle gilla Utskottets, uti dess betänkande 3N:o 20, afgifna förslag till ett förändrad t myntsystem och silfvermyntet Banco-LhÅottels Utlåtandej IV:o 11. 3 iblefve ut präglad t, på salt Utskottet föreslagit, detta icke lät sig verkställa på en längre tid, derunder allmänna rörelsen fordrade de nuvarande skillingssedlarnes fortfarande, i och för lit/vidcr man och man emellan, har Utskottet, sorn skulle finna betänkligt att i en tidpunkt, då åtgärder måste vidtagas för att genom köp från utrikes ort af silfver förstärka Bankens metalliska cassa, genom ifrågavarande sedlars indragning uttvinga silfvermynlet i allmänna rörelsen, hvaraf följden jemväl skulle blifva vigtiga förändringar i de föreskrifter, Rikets Ständer meddelat, i afseende å Bankens rörelse och förvaltning, funnit sig föranlåtet hos Rikets Höglofl. Ständer föreslå, alt sedlar å 16, 12 och 8 sk. Banco, eller motsvarande valeurer, enligt den mynt-enhet, som i grundlagsenlig väg kan varda bestämd, böra intill nästa Riksdag förfärdigas och från Banken utgifvas.
Ärlig afgift lill Seraphimer-Lazarette Diverse Utgifter Le vereringar lill Stats-Verkei d:o till Riksgälds-Contoret d;o. till Wadstena Krigsmansbus-Cassa Ralance tili iSSa. Contant behållning, Statsmedel Riksgäldsmedel . Wadstena Krigsmanshusmedel IXumer-Lotteriets Egendomar lunestående Lolteriinedel, fordringar Kär ifrån Inkomsterne afgå Yinsterne samt Numer-Lotteriets 3. så återstår behållning .. Credit. Utgifter Beslående uti utbetalde Brud gå fv or • • ' Dilo diverse gratiflcatroner * Behållning lill år 1882. Contant i Cassa * -< » Utlånte Capital * manina 3o,&25: 28. 2. Nå^on anmärkning vid dessa Redogörelser liar icke förekom rott. farande denna Fonds Säkerhels-bandlingar genomsedde och i ordning Be funne. Änkoin till Exped.-tJtiC den »J $0*. Jjgrälieise, angående verkställd granskning af Kongl. C ont ro lfV erke t s Räkenskaper. 0. A.) Detta Verks Räkenskaper Öfver influten Stämpelafgift, hvilken, enligt För fa tinin gar ne» erlägges för Con trolén å’ visse förarbetade Metaller» halva i4 'titflts-JJtskottfts Berättelse N'.o 38o. för år 1831 blifvit utan anmärkning granskade i Kongl. Kammar-Rätten utvisande samma Räkenskaper följande förhållande: Debet. Balance från år i83o Uppbörd. I Landsorterne. — 7,711 och 7-i6:dels qvintin Guld å 5 sk. Dubbel afgift i Stockholm. — 43-7 och 3-4:dels qvintin Guld å 5 sk. 45: 28. Anord nadt. Leveroringar. Till Kongl. Ränt-Kammaren och Ränterien , 8,844: 3g. 2. Emot dessa Räkenskaper liar icke heller i Utskottet någon anmärk ning egt rum.
Till hvad sålunda föreskrifvet blifvit, tvekar emedlertid Utskottet att hos de öfrige Respective RiksStånden tillstyrka bifall, så vida detta Förslag innebär en ändring äf hvad icke allenast de andre RiksStånden, utan äfven Höglofl. Ridderskapet och Adeln sjelf stadgat, rörande den åt Kongl. Maj:t öfverletrinade rättighet, att i vissa fall vidtaga de af inträffande förhållanden påkallade ändringar och jemnk* ningär i TullTariffen, hvari således ej.mindre möjliga förhöjningar än nedsättningar innefattas, och dessutom ännu icke till BevillningsUtskottets kännedom kommit, huruvida några åtgärder blifvit, i följd af berörde tillie änftägifvände, inom de öfrige Respedtivfe RiksStånden vidtagne eller icke, i hvilket falt Höglofl. Ridderskapet och Adeln torde tillåta, det denna fråga måtte förfalla.
Men dertill fordras ock att intet frö till godtycke qvarblifver i förordnrn, och såsom ett sådant anser jag den åtskilnad, TJtsk:t föreslagit emellan taxeringsgrunden för fastighet på landet och den för annan fastighet. På grund af hvad jag nu haft äran yttra, anser jag mig böra understödja Komiténs förslag att beskatta all fastighet lika, med 4 öre för hvarje fulla 100 rdr af uppskattningsvärdet, och föreslår derföre att, i fall B. o. A. icke nu genast skulle vara beredde att bifalla Komiténs förslag, denna § må blifva till ITtsk:t återremitterad. Hr von Koch, Nils Samuel: Jag har egentligen begärt ordet med ani. af en talares framställning, att R. o. A. borde återremittera denna punkt, i den syftning, att man skulle ingå till K. M. med en und. anhållan, att K. M:s Bef:de måtte afgifva ett förslag i ifrågavarande ämne, och att detsamma sedermera måtte framställas till granskning vid en kommande riksdag. Jag har flera gånger under de sednare dngarne erfarit, att man, af flera särskilda skäl, önskar uppskof med denna frågas behandling, och jag tager mig derföre friheten yttra mig öfver de skäl, som derför blifvit framställda. Bland dessa torde först böra nämnas det, att man anser förslaget böra granskas, innan R. St:r bestämma sig för att antaga detsamma. Vidare har jag funnit, att man är missnöjd med hela förslaget och vill hafva flere detaljer rättade. Andre deremot hafva ansett att man bör blifva vid det gamla förslaget. Hvad nu forst angår uppskof med denna forfattnings antagande, i den syftning, att förslaget först skulle ytterligare granskas af offentliga myndigheter, så hafva R. St:r hittills varit särdeles ömtåliga och Regeringen mycket grannlaga vid dylika frågors behandling och icke velat att något embetsverk skulle ingripa i R. St:rs rättigheter. Vid sista riksdag, då BcvillmsStadgan antogs, ntbådo sig R. St:r hvarken något förslag af K. 28 Ben 9 Maj f. m - M. eller något, yttrande af vederbörande. De önskade att K.
Skarpskytt fö re n i niarne, om anslag och annat understöd från Statens sida för. Motion N:o 4. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 67. R. St. underdån. Skrifv. N-.o 133. om erhållande af instruktörer, kommenderade ur regementena och aflö nade af Staten. Motion N:o 52. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 67. R. St. underdån. Skrifv, N:o 133. SkarpskyIte-korpsenia, om uppköp af gevär för. Motion N:o 1. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 67. R. St. underdån. Skrifv. Skattesystem, om grundläggande af ett nytt. Motion N:o 133. Bevilln.-Utsk. Betänk. Skenninge, angående dervarande skolas uppförande på de lägre elementar-läroverkens stat och anslag af dertill erforderliga läraremedel. Motion N:o 65. Stats-Utsk. Utlåt. Skeppsholmen; angående dess öfverlåtande till Stockholms stad. Se Flottan. Skjutsningshestyr, om den ändring af 28 kap. 5 § Byggninga-Balken, att skyldigheten inom stadskommun att uppehålla skjutsningsbestyret måtte åläggas ej blott borgerskapen utan äfven alla kommunens öfriga medlemmar, som för fastighet eller arbete äro till allmän bevillning derstädes uppförde. 40 Motion N:o 34. Ålim. Besv.- oell Ekon.-Utsk. Betänk. ]N:o 115. R. St. underdån. Skrifv. SliOgsllUsllållllill^siärail, angående bestämmelser ifråga om undervisningen deri vid landtbruksläroverken. Motion N:o 80 Sammans. Stats-, Lagsamt Utlåt. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. R. St. underdån. Skrifv. Slvogslagsliftllingeil, angående åtgärder och förslag till en förbättrad. Motion N:is 54 och 160." Sammans. Stats-, Lagsamt Allm.
Sedan fyra af oss på en profvandring i Danmark öfvertygat hvarandra om, att ingen af oss tagit ömmare intryck af skomakares spetsigheter, uppgjordes vilkoren för den blifvande fotresan i Norge. A: ett osvikligt godt lynne; b: hvardera en rensel, hvars innehåll ej fick öfverstiga en tyngd af 15 skålp.; c: fritt val mellan ett paraply och en käpp, som icke skyddar mot regn; d: hvardera 100 kr., antingen i fickan eller i en liten vaxdukspåse, buren som amulett på ett osynligt band kring halsen då vi lemna Kristiania; e: alla manliga individer uteslutes från vårt sällskap; ett undantag göres endast för yrkesförare, i fall sådana ej kunna undvikas. Till dessa vilkor lade jag ett för egen räkning: När bäckar, floder, strömmar och elfvar genomvadas, skall den minst vimmelkantiga delen af sällskapets ungdom hjelpa Ave öfver. Ingen af oss fem kamrater hade förr gjort någon fotresa i Norge; en sjette person, en qvinna naturligtvis, hade utstakat den hufvudsakliga resplanen på en specialkarta öfver Kristians amt. Enär ingen af oss hade hjerta att göra Tegnér till en opålitlig diktare, blefvo beslut och handling ett hos oss fem qvinnor, och vår förvandling till turister skedde något hastigare än vi sedan kunnat önska, i det drägten, som bestämdes för ett fyra veckors vandringslif, endast bestod af våra vanliga hvardagskostymer, kompletterade med trädgårdshattar och hemsydda vaxduksrenslar. Ett undantag i renselväg bildade dock vår femte reskamrat, en medicine kandidat, också en qvinna, något som ej får glömmas, då jag senare talar om allas vårt intima förhållande till kandidaten under alla faror och lefnadsbehof. Medan jag är i taget, kan jag lika så gerna med ens presentera hela sällskapet:
Nidderffapet och Adeln uti det beslut, att till förewigande af ämiunelsen utaf den lyckligt utförda, Regements - förändringen , en Medaille kommer att fläs; hwartill kostnaden bör af Banken bestridas; Och skulle de Respective Med-Standen wördsamt och manligen härom underrättas. Ct Lapis. Lx ?rotocollc>. lll. 8. 6. I,. ^ Utdrag af Protocollet, hällit i Borgare-Standcts Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 8 Martil I8lo. S. D. Högloft. Stats - Utskottets yttrande af den 5 i denna manad, rörande nödig Controll ivid upöörden och inkomsten af Charta Sigillata-afgiften, gillades af Borgare-Ståndet pä det satt, att den sä kallade hwitstamplingen af Chartor mä werkstallas genom Riksgälds-Contoirers försorg och under dest answar, samt den derwid erforderliga kostnad af Charta Sigillata medlen bestridas Illt LUprs. S. D. Sedan i frägan om indragningen af de Löneförmåner, hwilka, utöfwer Hennes Majus Enke-Drottningens Stats-summa, warit Hennes Majus öswerste-Marskalk och öfwer Kammarherre pä Eltra Stat anflagne, twänne Stand stadnat emot twä, beflöt Borgare-Ständet, uppä Högloft. Stats-Utskottets anmälan, att detta ärende skulle öfwerlemnas till afgörande ät Stats-Utskottet, forökadt med redan walde Ledamöter af samtlige Ncks-Ständen pä det sätt Regerings-Formens 69 §. föreffrifwer. Clt suprs. S. D. Hwad Högloft. Stats-Utskottet, uti förnyadl utlätande under den 28 Februarii, hemställt, angäende Lön och Ncsepenningar för Riksens Ständers Justitia Lins - 743 Den 17 Apkil.
Minnen från det framfarna uppkallas af tilldragelser under det närvar, och af tankarne pä det kommande, för hvars närmaste tidskifte motionären vill reglera bankens verksamhet. Rundtomkring R. St:s bank, som grundlagen allena tillerkänner rätt att utgifva sedlar som för mynt i riket må erkännas, bar uppstått en mängd bolag för lifgifvande af sedlar på låga värden, som löpa man och man emellan såsom penningar. Dessa bolag, ehuru stödjande sig på riks-banken, åro benne likväl i sjelfva verket, i sin egenskap af medtäflare, afvogt sinnade; deras delägare befinna sig lill stor del bland dem som skola besluta öfver riks-bankens förvaltning. Delta förhållande föranleder mig att äfven fästa uppmärksamhet på de af motionären jemväl i premissen sagde orden, i den yttrade meningen derom att, vid beredande af högsta möjliga vinst för banken, bör billigt afseende fäslas på landets stora och nyttiga intressen deribland penningeintresset: ”så länge banken skall vara en Statsanstalt. ” Dessa ord, och hela meningen skulle kunna tydas, säkerligen emot motionärens afsigt, vara utsagda med hänsyn på nämnde bolag, dertill anledn. kunde bernias af de flera för dem gynsamma 76 Den 8 Januari. förslag som i motionen förekomma. Jag bör derföre icke tillbakahälla hvad jag och troligen många med mig härom tänka, som torde vara nyttigt, då mängden ännu saknar fullt rediga begrepp i denna sak, synnerligen som offentligheten uti hankens förvaltning är en garanti fullt jemgod med 11. St:s och ett oumbärligt supplement till densamma, men likväl, om denna garanti genom offentlighet något skall gälla, så måste den stödja sig på en allmännelig kännedom af den sak som bedömmas skall. Hade hypotheksföreningar, lika lätt som enskilta banker, vanligen kallade privatbanker, kunnat stå upp, liksom svampar, öfverallt i riket (men dermed häfver det sig icke sä lätt, ty de erfordra upplåning af stora belopp i verkliga penningekapital; de kunna icke såsom privatbankerna uppträda med 10 procent till förlagskapital af teckningsumman), skulle man längesedan fått höra, utan afseende på att bolagen drifva rörelsen för sin enskilta vinning och icke såsom R.
December 1823. i efterskrifne Sveriges Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Presterskap, Borgerskap och Menige Allmoge, som lör Oss sjelfve, eller af hemmavarande Medbroder lagligen valde och befullinägtigade, ,å allmänt nu till ända skridet Lagtima Riksmöte i Stockholm församlade varit, gore veterligt: att, sedan, uti 46. §. af Beslutet vid sednaste Urtima Riksdag, de, hvilka, yid nästföljande Lagtima Riksmöte, i grund af deras lagliga rätt, eller efter föregånget ordenteligt val borde i rådslagen och besluten deltaga, blifvit, i öfverensstämmelse med 4 g. §. af Re - gerings-Formen, kallade, att, i Hufvudstaden, den 1.5. Jantiarii innevarande år, sammankomma, och hvarom Yår Allernådigste Konung, Hans Kongl. Majt, Konung CARL JOHAN, uti Öppet Bref af den 28. sistlidne November-, behagat Oss i Nåder påminna, håfve Yi förstnämnde dag i Stockholm Oss infunnit. Den HÖgstes välsignelse åkallade Vi öfver Våra företag; och efter det vi den 23. sistlidne Januarii erhållit Kongl. Majus Nådiga Berättelse, om hvad i Rikets Styrelse, sedan sista Riksdag, sig tilldragit, samt Kongl. Majds Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, blifvit den 5i. i nyssnämnde månad till Vårt Stats-Utskott, i Nåder allåten, bafve Vi, efter föregångne öfverläggningar om de vigtiga frågor, hvilka dels genom Nådiga Propositioner till Oss blifvit öfverlemnade, och dels inom Riks-Slånden i laglig ordning väckte, stadnat uti följande Beslut: 5- i. I Nådig Skrifvelse af den 1. Februarii täcktes Hans Kongl. Majit meddela Oss underrättelse om den, emelian Kongl. Maj;ts Kärälskelige Herr Son, Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, Joseph Frans Oscar, och Hennes Kongl.