Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En äldre ungkarl finner det icke fulla efter att älska och älskas igen, och intrefligt att vara ensam; hans inkomster räcka nan de sista tonerna dö bort, ha de lofvat mycket väl för två, och han känner » ett äldre, hyggligt fruntimmer », som bestämdt lika hvarandra trohet för lifvet. När de vakna nästa morgon, hon i sitt gärna skulle vilja hålla hus för honom och tarfliga hem, där hon vet, att hvar dag är kallas fru som att sitta ensam i sina egna, en kamp, för att få » the two ends to meet, » nätta rum och kallas fröken. Det blir ändå som engelsmännen säga, — han på sitt stuså enformigt i längden med det där frökendentrum med sina olästa lagböcker och sina namnet, — och bättre sent än aldrig. tomma fickor, börja de att svagt förstå, att Oeh så går han upp oeh frågar, och hon icke hela tillvaron är en fortsatt wienervals, rodnar och säger: » tusen tack, » — oeh hon och de tänka kanske redan ömsesidigt: » Skall värderar och beundrar honom, ja, hon förhon kunna vänta så länge? » — » Skall han säkrar rent af sina vänner, att hon älskar kunna försörja mig? » honom, fastän han har peruk och snusar som Man känner hvarandra så litet efter den en borstbindare; — och inom kort utgöra flyktiga bekantskapen i sällskapslifvet, oeh man de ett litet herrskap, som sjunger hymens lof bygger allt för ofta på ett flyktigt intryck, i milda toner. som, huru sympatiskt det än kan vara, dock Det finns också människor, som känna icke är någon borgen för, att dessa två mänhvarandra fullkomligt, när de förlofva sig. De niskor äro särskildt skapade för att göra hvarha känt hvarandra nästan sedan de föddes. andra lyckliga. Sedan kommer tiden och viDet är som oftast kusiner eller närmare släksar, huru mycket denna första hänryckning tingar eller personer, som af en eller annan var värd. orsak från barndomen haft samma hem. MelHar den talat sanning, så dansa de fortlan två sådana unga kan uppstå en djup och farande fram på kärlekens vingar efter hopdjupt rotad vänskap, som med tiden utveckpets violiner och trotsa allt hvardagsslit för lar sig till något ömmare.
Anmärkningarna vid densamma, framställda dels inom Ridd. och Adeln dels inom BorgarcStåndet och dels inom BondcStändetj innehålla väsendtligast; att då Ränteoch Capital-afbetalningen icke skedde inom en månad efter förfallo-tiden, Gapitalet skulle anses för uppsagdt: att det syntes tillräckligt föreskrifva; att om försummelsen sträcktes derhän, att 3 års ränta icke betaltes, densamma skulle genom lagsökning affordras och hela Capitalet anses till betalning uppsagdt: att 2 månaders tid borde lemnäs dem som uteblifva med Ränteoch Gapital-afbetalning på förfal - Betänkanpen, N:o 4*5. 54i Jotiden, oell de, som efter nämnde tid icke fullgjorde deras betalningsskyldighet, första gången lagsökas blott för afbetalningsbeloppet, men andra gången äfven för -T3:del af Primitiva Capitalet samt 3:e gången vara skyldige betala hela återstående låne-summan. Som Utskottet funnit den förut bestämda tiden efter förfallodagen, vid hvilken lagsökning borde emot försumlig gäldenär anställas, nog inskränkt, och det synts Utskottet ändamålsenligare, att vid uraktlåtenhet af Ränteoch Capital-afbetalnings afbördande fästa skyldigheten af ränte-ersättnings erläggande till RiksgäldsContoiret efter 6 för 100 på det förfallna beloppet; så har, jemte detta äfventyr, tiden, innan lagsökning må anställas, blifvit utsträckt till 6 månader efter förfallotiden, men stadgandet i öfrigt, om hvad af capitalet vid sådan händelse tillika bör indrifvas och när detsamma till fulla beloppet må anses till betalning förfallet, blifvit oförändradt bibehållet i 8 Puncten af nya förslaget. 1o;de Puncten. Med godkännande af den anmärkning som dervid inom BorgareStåndet blifvit gjord, har Utskottet i g:de Puncten af nya förslaget tillaggt, att intecknings-säkerhet äfven för utgifierne till inteckningsförnyelse samt alla af lagsökning följande kostnader skall i den afgifvande förbindelsen utfästas och lemnäs. 11,-te Puncten.
1758 i öfrigt innchällcr tillräckcligt förbud emot Advocatur af de personer, hwilka till biträde eller egen information pä Tingen ätfölja Häradshöfdingarne; hwarwid Lag-Utskottet tilstyrkcr det tillägg, att, sädane ivid DingenS början mä blifwa af HäradShöfdingarne till menighetens rmderrättelse n nm« gifne samt att i sall en sadan med Domaren Den M September. 1043 följande person, det oagtadt skulle öfwertygas att hofwa hemligen elier uppenbarligen biträdt någon part uti derwid ZäradS-Rätten förekommande twistcmäl, mä bade han och den som honom anmodat, hwardera mara förfallen till Tre R:dr 16 si:rS böter, RonungenS Ensak. Answar för Domare som felar är uti 1 Capitlct 12 § RättkgängS - Balken och flera Lagens rum stadgadt. De om allmänna Advokater eller Ombud i förberörde mätto gifnc stadgande» nemligen: att de mäste wara Vid Academicrnc examinerade, äro dock, enligt hwad i synnerhet högst äberopadc IZoi ärs Kongl. Bref ty» deligcn tilkännagifwer, icke tilläMpclige ä skyldcmän elier andra» dem Parten af egen kännedom har förtroende till och sjelf pä eget äfwcntyr till Ombud wäljcr, j anseende kill hwilka allmänna Lagens föressrlft gäller. Dock som Hcdcrwärda Bonde-Ständet anmält, att nä, gon misstydning i denna del stundom skall ägt rum; sä anser Lag - Utskottet sädant kunna afhjclpaS i händelse Kongl. Majtt medelst Nådig Förklaring skulle täckas ytterligare uplrsa, att einot meningen af 1749 ärS Longi. Förordning och Lydelsen af Longl.
Den 14 December. rikets grundlagar oell mening med desamma, mäste jag erkänna, att för mig något mer revolterande icke finnes, än att se dessa grundlagar för nära gangne oell öfvert rådde af Ståndet. Del är visserligen en sanning, alt den ene möjligen kan tyda lagens mening på ett och en annan pä ett annat sätt, men det är äfven en sannirfg, att detta endast inträffar i de fall, der lagens mening kan vara tvåtydig. Enl. min åsigt är föreskriften i 81 § R.F. oell de förut åberopade §§ i Riksd.Ordn. nemi. 44 och 4!) sä tydliga, att man alldeles icke behöfver något synglas för att kunna inse det, och derföre tror jag äfven, att, när man anser sig kunna förstå meningen med grundlagen, man icke. bör tillåta sig att annorlunda än efter samma grundlag tillvägagå. Jag anser mig derjemte höra tillägga, att om man fortsatt tillvägagär på sätt hittills skett i fråga om Frih. Tersmedens motion, man i helydlig män rubbar de förnämsta stöden för samhällets bestånd och jag lägger pä hvars och ens hjerta alt betänka följderna af en sådan procedur. Så länge som möjligt vill jag hoppas, att följderne deraf uteblifva, men jag kan ingalunda fördölja dem för mig. Jag vill önska att man för framtiden måtte akta sig för uplösning af samhällets bestånd samt anhåller, att denna min protest emot det sätt, hvarpå Frih. Tersniedens motion blifvit behandlad, malte få inflyta i R. o. Ad:s prot. Frih. Stael von Holstein, Fa b. Wilh.: Afven jag anhåller att få instämma i Frih. Tersmedens afgifna reservation. Frih. NiSroth, Carl Fredr. Knut: Afven jag instämmer i Frih. Tersmedens reservation och protesterar mot R. o. Ad:s beslut i sista plenum, hvarigenom, enl. min åsigt, icke allenast den af Frilen väckta motion om representations-förslagets hvilande till nästa riksdag blifvit undertryckt ulan äfven grundlagens bud åsidosatt. Gr. von Seth, Bror:
Lauco VM äret, lil omkostnader för de resor Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen knnde behaga anställa til minnande 824 Den 17 Nars. af kännedom vm Landels oeconomi ska och 8tati8tlsta beskaffenhet. Företogs til afgörande Allmänna Beswärsoch Qeconomie-Utssottets sedan den 27 Januarii hwilande Betänkande, angående en ny Byggnadsoch Husesyns-Ordning, med bifogadt projock bertil; tillika med Herr lleutersclmlcls, (Hl Lustaf, samma dag mgifne anförande öfwer samma ämne, hwilka handlingar Herr Grefwen och Landtmarskalken förmodade Nibderffapet och Adeln sätilräckeligen känna, ar de nu icke torde behöfwa särskildt ' uplasas. Grefwe Oe la Laräie, ssacob. Jag har siere ganger förut tagit mig den friheten erindra, huru ofta nödwättdigheten fordrar, at oecouomiska Författningar i wiffa delar mäste wara locala. Denna anmärkning gäller äfwen synnerligen för en sädan Författning som Byggnadsoch Husesyns-Orvning. Olika Landsorters behof och omständigheter aro i afseende pä detta mäl sä ffiljaktige, at jag för min del icke anser någon Författning för alla I'lovinceilika kunna stadgas: och fär jag altsä ödmjukeligen hemställa, om icke det enda rätta beslut i detta amne wvre, at hos Kongl. Maj:t i underdänighet anhalla, det täcktes Kongl. Maj:t anbefalla Landshöfvingarne L Riket, at, efter inhämtadt yttrande af wederbörande Jnnewänare i Länet, inkomma med underdänige berättelser, och sedan i följe deraf i Näder utfärda en Boställsoch Husespnö-Orbning, hwaruti de hufwudsakliga och allmän - Den 17 Mare. 82; marma grunderne wvre efter hwarje Larrdsorts sär» skildra behof och omständigheter lämpade. Herr kl euterskölcl, Larl Oustak.
Räknen dem, de förderfvade, skändade hjertan, som här slå, under rikedomens, som nödens drägter, de förvildade slägterna i denna så verksamma, så qvicka, så putsade, så glatta folkmassa! Betrakten detta allt, ej på ytan, utan i den djupaste grunden, ej för att behagligt afrita det i lätta sällskapsbilder, utan såsom vise, såsom vänner af det ädla och rätta! J skolen förskräckas. Det hände en dag, att denna bildade, eldiga, lidelsefulla, lastfulla, för stora ideer väl äfven tillgängliga folkmassa, då den fann sig angripen i sina böjelser i sina meningar, i sin framtid och sin egenkärlek, uppreste sig såsom en man, mot den oförsigtige angriparen, som var dess konung. Då har den afskakat sin maklighet, då har den glömt Vaudevillen, Kaffehuset, Spelhuset, då har den gripit till geväret och yxan. – Thronen störtade tillsammans. – På tredje dagen var allt på sin gamla plats. Hjelten försvann för Parisaren. 1830 – Julidagarna, de äro fulla Baricaderna. Ej fullt fyra år derefter stadga de nya Fransyska upprorslagarna straff för dem, ”som under en upprorsrörelse gjort eller hjelpt att göra Baricader, förskansningar, eller andra arbeten ämnade att hindra eller tillbakahålla den offentliga makten. – Under debatten härom i de Deputerades kammare föreslog en Deputerad, Hr. Charamule, att, för anständighetens skull, ordet Baricader skulle utelemnas. Ministrarne tego. Hr. Charamules amendement förkastades. Det var d. 14 Maj 1834. Åtta dagar förut hade konung Ludvig Philipp emottagit lyckönskningar från en Deputation af Decorés de Juillet. Mr. Persil, populär advocat 1830: ”Folket oppreser sig aldrig, utan att hämnas allmänna olyckor. I Juli var folket utan vapen. Det fann dem i Bössesmedernas bodar, och segern var gifven. Folket har rätt, att fordra rättvisa emot dem, som tvinga det att taga till vapen”. Mr.
Under förra hälften af innevarande år har, jemlikt kommissariateLs tiilFullmägtige sednast afgifna halfårsberättelse, den summa, hvarmed Riksgälds-kontorets tillgångar öfverstiga skulderna, ytterligare minskats med R:dr 478,661: 28. 8. och utgjorde densamma således vid slutet af Juni månad detta år blott 812,823: 36. 9. eller ett belopp, icke fullt motsvarande de, genom 1841 oeh 1845 års Ständers beslut, såsom extra eller tillfälliga statsutgifter, Riksgälds-kontoret ålagda, fastän icke verkstälda eller bland kontorets skulder i räkenskaperna upptagna utbetalningar. Å de i reglementets 20—25 §§. omförmälda byggnadslån, som släderne Norrköping , Borås, Öregrund, Wenersborg, Söderhamn och Wexiö, efter der inträffade eldsvådor, utaf Riksgälds-kontorets medel erhållit, hafva, under åren 1844—1846, följande kapitaloch räntebelopp till Riksgälds-kontoret inbetalts, nemligen: å det städenfNorrköping, efter 1822 års våda, meddelade lån af 200,000 R:dr, under år 1844 12,024: — —- deraf kapitalafbetalniug 8,616: 11, 7. „ 1845 10,710: dito dito " 7,953: 9. 2. „ 1846 13,144: 38. 1. eller tillsammans 34,615: 34. 9, hvaraf kapitalafbetalningar 19,666: 7. 5. 12 Stats -Utskottets Memorial, N.o 2. hvarefter kapitalåterstoden af sistnämnde stadsbyggnadslån emot 3 procents ränta vid nästlidet års slut uppgick till 56,312 R:dr 24 sk. 4 r:st., och återstoden af samma stads 4 procents
Banko-huset eller i dess närmaste grannskap uppstode, måtte kunna, utan 4 Iianko-Ulikoltels Utlåtande l\':o 47. större skada, afvärjas; att platsen, hvarå huset skulle uppföras, derjemte borde lemna så stort utrymme, att nedra botten deraf kunde upptaga icke allenast alla de Banko-Verkets Afdelningar. med hvilka allmänheten hade tätaste beröring, utan äfven de förvaringsrum, som i och för allmänhetens betjenande behöfde att oftare anlitas; och att, sedan för Bankens räkning numera blifvit å Carlsborgs fästning uppförd en särskild byggnad, hvarest större eller mindre del af Bankens redbarheter kunde, i händelse af behof, förvaras, syntes det, vid bestämmande af lokalen för en ny Bank-byggnad, vara af synnerlig vigt, att denna lokal utsåges så nära den segelbara delen af sjön Mälaren, att, om och när flyttning af Bankens redbarheter och angelägna handlingar, för hvilkas inpackning ett större antal jernbeslagna trädlådor finnas i beredskap, ifrågakomme, denna flyttning måtte kunna verkställas med all den skyndsamhet, som vid ett så beskaffad! utomordentligt tillfälle naturligtvis skall blifva af nöden; samt slutligen att vid valet af lokal ej heller borde helt och hållet förbises den större eller mindre kostnad, som densammas anskaffande komme att medföra, ehuru naturligtvis frågan om kostnaden vore underordnad den om erhållandet af en i alla afseenden fullt lämplig och ändamålsenlig lokal. Afven vid sednaste
Denna stränghet, som ej egde rum i den s. k. studentexamen, synes ötsk:t ej vara fullt påkallad, i synnerhet vid betraktande deraf, att det ännu är i högre examina vid universitetet, såsom för filosofiska eller medicinska graden m. fl. dylika, examinanden obetaget, att hafva vid sidan sin grammatika såväl som sin samling af mathematiska och fysikaliska formler. I synnerhet synes det vid mathematiska prof obilligt att förmena en lärjunge, hvad knappt någon vetenskapsman torde neka sig, att nemi. vid lösningen af ett problem, som måhända fordrar användandet af flera formler, än minnet ensamt skäligen kan fordras hafva behållit, använda den hjelpreda, som i egen samling af antydda formler är till finnandes», och om det icke är obilligt, att af en ung scholaris begära en redighet och själsnärvaro, iom man icke fordrar af män, långt hunna pä bildningens bana. Den 17 Mai» e, m. 451 Detina punkt kan jag således icke annat än gilla, och anhåller jag derföre, aft R. o. Ad. ville bifalla densamma. Deremot skiljer jag mig från Utsk:t i afseende å 2:dra punkten: »att lärjunge må, änskönt han vid berörda examen må hafva misslyckats i lösningen af ett eller annat af de föresätta problemer eller theoremer, likväl kunna få tillträde till den muntliga examen, derest han ådagalagt mer än vanliga framsteg i något af de öfriga ämnena», emedan jag icke finner det vara skäl, att uppmuntra misslyckade försök, och hemställer alltså, att denna punkt måtte afslås. Samma yrkande måste jag äfven framställa vid 3:dje punkten: »att å reala linien muntlig examen må medgifvas lärjunge, som antingen i språk eller i mathematik ådagalagt mer än vanliga framsteg, äfven om hans skriftliga prof i ettdera facket icke kunnat i allo godkännas», alldenstund jag anser Utsk:t äfven der gjort sig skyldigt till en mindre väl placerad commiseration, som skulle uppamma likgiltighet och lättsinne, håglöshet och lättja.
M. fastställda stater, lill Förvaltnings-direktionerna afsända desammas medels behof, ej allenast till aflöning, utan äfven för proviantering, furagering, remontering, beväpning, beklädnad, &c.; 3:o) Att upgöra. en hufvudbok, som utvisar arméens inkomster och utgifter för hvarje år, hvilken hufvudredogörelse bör vara verificerad af de räkenskaper, som från Förvaltnings-directionerna blifvit insände till Förvaltnings-expeditionen och derstädes undergått granskning; 4:o) Att kontrollera förvaltningen af arméens reserv-förråd samt granska och till Kammar-rätten, i sammanhang med hufvudboken, insända förråds-redogörelsen; a) Se Tal). 1. b) Se Art 13. 5 * 68 Den 7 December. 5:o) AU, dä Depart:s-chefen anbefaller uphandlingar för komplettering af reservförrådet, anställa uphandlings-auktionerna och liqvidera leverantörernas räkningar; 6:0) Att verkställa utbetalningen af sila af stats-medlen och krigsmanshus-kassan utgående pensioner: 7:o) Att föröfrigt verkställa sådana utbetalningar, som grunda sig på K. M:s eller Departis-chefens särskilda befallningar, samt granska och liqvidera alla reseräkningar: 8:0) Att upgöra alla stater och öfverlemna desamma till Deparl:schefcns vidare åtgärd. Ari. 3- Arméen» Fröfnittga-hontiféer «). Af hvar och en af arméens hufvuddelar, General-staben, Infanterikavallerioch artilleri-vapnen samt Ingeniör-brigaden, förordnas en s. k. Pröfnings-komité, sammansatt af personer, hvilka i sitt yrke förena theorelisk kunskap med praktisk duglighet, samt derjemte hafva gjort sig kända för detaljkännedom i alla organisativa förhållanden af den del af arméen de tillhöra. Dessa komitéer sammanträda samtidigt en gång om året; under vanliga förhållanden en månad hvarje gång. Komitéen består af 1 ordf. och 4 ledamöter, alla med lika rösträttighet.
I den förut stadgade tullen för Gaz, Halflinon, Musslin, Nettelduk, Dimity och Batist af 1 rdr, samt för Tyll, af 2 rdr 25 öre, har genom Traktaten med Frankrike nedsättning skett till respektive 75 öre och 1 rdr 25 öre; och då, med afseende på varans värde, icke någon ytterligare nedsättning synts böra nu ifrågakomma, hafva dessa senare tullsatser här bibehållits. I afseende på de under afdelningen »andra slag» upptagna bomullsväfnader, med en tull, för »oblekta och ofärgade», af 40 öre, för »blekta eller färgade», af 70 öre, och för »tryckta eller pressade», af 90 öre, pr skålpund, hafva Komiterade, då dessa väfnader i jemnförelsevis vidsträckt omfattning inom landet tillverkas, så väl vid fabriker, som genom en, synnerligen i vissa delar af riket högt drifven, husslöjd, redan i fråga om Traktaten med Frankrike sökt att, med afseende på artikelns betydenhet och de farhågor för den Svenska industriens bestånd härutinnan, hvilka ofta blifvit uttalade, lemna en utredning af de i 1863 års taxa åsätta tullafgifternas procentförhållande dels till varuvärdet, dels till tillverkningskostnaden. På sätt i det under förhandlingarna angående sagda Traktat afgifna Betänkande finnes antydt, hade Komiterade för sådant ändamål rådfört sig med och hört åtskilliga idkare af hithörande väfnadsindustri, för hvilkas meddelanden härutinnan i nämnda Betänkande blifvit redogjordt. Från en bomullsspinnerioch väfverifabrik hade omförmälts, att hela tillverkningskostnaden — omfattande icke blott arbetslöner, förvaltning, slitning af maskinerier, underhåll af byggnader, bränsle, assurans, utskylder, m. m., utan äfven räntor å förlagskapital och omkostnaderna för fabrikens anläggning — beräknades uppgå för ett skålpund gröfre bomullsväfnad, eller s. k. domestic, till ungefär 40A öre, deraf i det allra närmaste hälften belöpte sig på spinningsoch hälften på väfningskostnaden, hvilken senare skulle utgöra omkring 20 ^ öre.
100 gr. rosenpomada, 66 gr. oxmärg och 33 gr. hvitt vax kokas öfver svag eld, silas och omröres, tills det kallnat, hvarefter 20 droppar välluktande olja, t. ex. nejlikolja, tillsättas. Elna. Att krusa - plymer. Mörka plymer krusas genom att hålla dem öfver rök, i det man strör socker eller salt på de glödande kolen. Hvita plymer krusar man deremot genom att draga fanet mellan tummen och ett slött knifblad. Elna. » Nej, min fröken, inte förr än ni erkänt, att ni älskar mig, som jag er. Ty jag älskar er, » fortfor han i passionerad ton och tryckte min hand. » Då torde ni förlåta mig, att jag lemnar denna kärlek — obesvarad.- » » Jag förstår, ni begär betänketid, » sade han lugnt och tog min arm. » Hur länge? » » Så länge ni behagar vänta, och så länge ni väntar har jag ingen brådska, » svarade jag skämtsamt. » Nåväl, jag skall försöka att öfva mig i tålamod, » svarade han. (Forts.) dammet från floret. Det är en ansenlig mängd dam, som vi på detta sätt afhålla från växterna. Floret kan äfven spännas öfver krukväxterna, om rummet tidtals icke användes; om vi taga det något tjockare, är det ett mycket godt skydd mot kalla nätter i rum, der det eldas föga. Köket. Fläskkorf utan skinn. Tag 5 skalp, kött, 4 skalp, fläsk och hacka det väl; sätt sedan till ett halfstop kall kokt mjölk, 3 skedar potatismjöl, litet muskotblomma, saltpeter, kryddoch starkpeppar, litet nejlikor samt salt efter behof, blanda det väl, forma deraf stora rullader och koka dem i kort spad ungefär ' I2 timme. Förvaras sedan i burkar oeh kunna hållas goda i 5 ä 6 veckor. Ch. B. Hushallsbullar. Tag 5 skalp, mjöl, ' la skalp, pressjäst, 1 stop mjölk. Gör deraf en deg och låt det jäsa. När degen sedan bakas ut, tillsätter man litet kardemummor, socker och skiradt smör.
Jemnkningen af extra roteringen anser Utskottet böra, lika med 1811 års extra roteringsförrättningar, Länsvis företagas, och Commissionerne, som skola desamma verkställa, bestå af enahanda sammansättning, sorn de förra extra roteringscommissionerne med den blotta skilnad, att första Landtmätaren i Länet eller annan ordinarie Landtmätare synes böra jemnväl såsom ledamot deruti intagas, heldst för Commissionerne nödigt blifver, att vid granskning af Chartor och Landtmäteriförrättningar ega tillgång till en sådan embetsmans biträde och Besv. och Ekon, vägledning; Och tror Utskottet sig härvid afven böra föreslå, att, i händelse i något härad Ledamöter af något Riksstånd antingen alldeles saknas, eller icke finnas till det föreskrifna antalet, Landshöfdingen må ega rättighet att välja sådane från närmaste härad eller stad derintill inom Länet. Då, oaktadt ombyte af RiksStånds Ledamöter häradsvis kommer att ske, och hvarderas närvaro vid Commissionerne således icke att upptaga särdeles lång tid, det ej med skäl synes kunna fordras, attko6tnaderne till resor och uppehälle i och för arbetet vid Commissionerne skola af bemälde Ledamöter utan ersättning bestridas, samt då någon billighet icke heller ligger till grund derför, att Landscamererarne och den tillkallade Landtmätaren för i frågavarande extra ordinarie biträde böra på enahanda sätt vidkännas de derigenom för dera i berörde afseende uppkommande utgifter, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka den underdåniga anhållan hos Kongl. Maj:t, att de förra, eller RiksStånds ledamöterne, måtte efter den beräkning, som följes vid ersättning till Ledamöter i Pröfningscommitteerne, godtgöras resekostnad och dagtractamente för bivistandet af roteringsjemnkningecommissionerne, samt Landscamereraren och Landtmätaren, äfvensom den vid commissionen biträdande Notarien, erhålla {394 Besv. och Ekon. XJtsk.