Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Andersson från Östergötlands län inom Bonde-Ståndet väckt motion. Från Bonde-Ståndet har Bevillnings-Utskottet den 9 innevarande månad fått emottaga en af N. Fr. Andersson från Östergötlands län inom bemälda Riksstånd väckt motion, att legan för all postforsling, som af posthemman bestrides, måtte betalas med lika belopp, som om posten med gästgifveri-skjuts fortskaffades samt att, för bestämmandet deraf, skulle tagas till rättelse skjutslegan vid den posthemmanet närmast belägna gästgifvaregård, äfvensom att ersättning för väntning på postens ankomst skulle, enligt Gästgifveri-ordningen, meddelas; men då denna fråga icke kan hänföras till de ärenden, hvilka, enligt 70 § Regeringsformen och 31 § Riksdags-ordningen, utgöra föremål för Bevillnings-Utskottets handläggning, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom. Riksdags-ordningen, förenämnda motion återställa för den åtgärd, som i sist åberopade § föreskrifves. Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Dec. 1859, kl. 1 e. m. Memorial, med återlemnande af en utaf Anders August Andersson från Ostergötlands län väckt motion. Den 12 innevarande månad har Utskottet emottagit omförmälda från Hederv. Bonde-Ståndet remitterade motion, hvari, på anförda skäl blifvit föreslaget, dels att 4 Bevillnings-Ut skottets Memorial N:o 10. alla medel, som genom bränvinstillverknings-afgiften komma att inflyta under nästa Statsreglerings-period måtte uteslutande anvisas till fullbordande af de på Statens bekostnad började jernvägs-arbeten äfvensom till fortsättning af redan utstakade jernvägs-stambanor inom riket, dels ock att åtskilliga uppgifna ändringar uti Kongl. Förordningen den 27 Nov. 1857, angående vilkoren för bränvinstillverkningen, måtte varda vidtagna.
Stockholm den 9 Februari 1857. STOCKHOLM, tryckt kos J. W. Statssamt Allm, Besvärsoch Ekon.-Utsk. Utlåtande M 7. 1 N:o 7. Alik. till Eip.-Utsk. dun 24 Febr. 1857, kl. 1 e. m. Utlåtande, t anledning af vackt motion, angående förändrade grunder för användandet af den från Kongl. Serafimer-Ordens-Gillel utgående uppfostringshjelp. Uti en hos Häglof!. Ridderskapet och Adeln väckt saint till Stats-Utskottet remitterad motion har Herr af Sillén, Gustaf Probus, föreslagit att deri från Kongl. Serafimer-OrdensGillet till alla län i riket årligen utgående uppfostringshjelp för fattiga harn, utgörande omkring 12,000 R:dr banko för året, måtte, derest Rikets Ständer icke skulle anse denna tillgång, så vidt den härrörde af statsanslag, böra till Statsverket indragas, ställas till länsstyrelsernas disposition för anskaffande af lämpliga fosterföräldrar, i främsta rummet för vanartiga eller kringstrykande barn, för hvilkas upptuktelse största svårighet och kostnad måste af församlingarne vidkännas, och i andra rummet för andra faderoch moderlösa barn; äfvensom att dessa medel hädanefter fördelades emellan samtlige länen, i förhållande till deras folkmängd. Till stöd för detta förslag har motionären anfört, att med nu gällande grunder och sätt för medlens utdelning, desse blefve nästan utan ändamål bortkastade och att då anslaget skett under en tid, då Staten till en del uti fattigvårds-besväret och omsorgen om fattiga barns vård deltagit, men numera all fattigförsörjning både för äldre personer och barn ålåge kommunerna, utom då någon icke kunde, efter bestämda grunder, hänföras till viss församling, i hvilket fall allena Staten åtagit sig försörjnings-skvldigheten, borde den från tiondeanslag eller andra stats-medel uppkomna tillgång till uppfostringshjelpen indragas till Statsverket.
J\s 4 bifogade, förslag till Bevilln:s-sladga. lide punkten, ang:dc§:n 10. Lades till handlingarne. 12 de punkten, aiig:de §§:ne 10 och 27. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: Här har influtit af misstag det yttrande, alt de öfriga Stånden godkänt förslaget. Del är godkändt endast af tvänne Ständ. Derjemte har, i afseende på bevilln. af krögare, hos R. o. Ad. förekommit en diskussion, hvilken likvisst ej kom Utsk. tillhanda, förr än för några få dagar sedan. Af den verkställda återremissen af 10:de §:ns Usla mom. hade Utsk. ingen anledn. att tro annat, än att delta mom. hade blifvit återremitterat endast med afseende på ingressen till denna §, emedan endast i afseende derpå diskussions-prot. medföljt. Således har en del af den återremiss, R. o. Ad. beslutat, icke blifvit af Utsk. handlagd, men jag anser frågan icke vara af den betydenhet, alt den icke verkligen kan af R. o. Ad. ändock handläggas, utan torde R. o. Ad. i alla fall kunna besluta hvad sorn anses nyttigt. Jag har velat lemna denna uplysning, till förekommande af att misstag skulle ega rum. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag hemställer om det icke vore skäl, all ytterligare lemna denna fråga öppen, då man ännu icke har fattat sitt beslut derom, på grund af Serskildta Utsk:s Betänk. Gr. Lagerbjelke: Enär R. o. Ad. vid handläggning af Serskildta Utsk:s Betänk, i frågan redan beslutat, att bevilln. skall åsältas krogar, så är väl nu rätta tillfället, att sätta detta beslut i verket och åsätta krogar bevilln. Jag vågar derföre vördsamt föreslå, alt nu gällande bevilln. måtte blifva oförändrad, i afseende å krögare. Hr von Troil, Sam. Gust.: Det förslag för Bevillms-stadga, som af Utsk. i Betänk.
Å denna punkt, i hvad den angår frågan om anslag till Calmar hamnbyggnad, har Utskottet erhållit återremisper från Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden med anmärkningar af hufvudsakligen enahanda beskaffenhet som de, hvilka blifvit anförde uti de af Lektor Wallman och Riksdagsfullmäktigen Måns Månsson afgifne och vid utlåtandet fogade reservationer, med föranledande af de emot Utskottets utlåtande i denna punkt inom trenne Riks-Stånd förekomna anmärkningar, innefattande yrkanden om bifall till det af Kongl. Maj:t i förevarande hänseende äskade anslag eller åtminstone till så stor del deraf, som erfordras för hamnbyggnaden, får Utskottet berörde utlåtande frånträda och i stället tillstyrka att Rikets Ständer må till hamnbyggnad vid Calmar bevilja ett anslag af 35,386 Rdr att från Riksgäldskontoret utgå, emot vilkor, att, innan anslaget lyftes, full säkerhet ställes derföre, att hamn byggnadsarbetet varder, efter uppgjord och af Kongl. Maj:t fastställd plan utan vidare bidrag af statsverket vederbörligen fullbordadt. 8:de punkten, deruti Utskottet ansett sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till det af Kongl. Maj:t i nåder föreslagna låneunderstöd af 6,666 R:dr 32 sk. till till uppförande af en lastbrygga med tillhörande duc d’alber vid Grenna, är bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men återremitterad af Borgareoch Bonde-Stånden med erindran att, det ifrågavarande låne-understödet borde så myc bih. till B. St. Brot. 18.';o & *86*. 4 Sami., 1 Afd., fl Band. 24 Haft. 2 10 Slats-Vtskottcls Memorial, M 226. ket heldre beviljas, som någon hamn icke finnes emellan Jönköping och Wadstena och anläggningen af en lastbrygga vid Grenna sålunda skulle blifva af vigt ej blott för staden utan äfven och i synnerhet för kringliggande sädesrika orter.
Hvad vidare angår anmärkningen, att i de församlingar, som redan ega ett ordnadt skolväsende, möjligen blifvande öfverkottsmedel borde få till andra communala behof användas, så och då, å ena sidan, under eliscussionen inom Preste-Slåndet blifvit upplyst, att åtskillige församlingar finnas, hvilka genom enskilde donationer redan blifvit försedde med fullt utbildade Folkskolor, men, å den andra, åter förekommer, att, derest ett oinskränkt medgifvande lemnades, att blifvande öf versketts-medel finge till andra communala behof användas, detta möjligen skulle föranleda lill missbruk, hafva Utskotten funnit betänkligt att i vidsträcktare mon frångå sitt förut afgifne yttrande härom, an att Utskotten tillstyrka: att de församlingar, som efter bepröfvande af vederbörande Landshöfding och Biskopp, finnas hafva folkskolor så fullständigt organiserade, som 1842 års Kongl. Stadga ytteist påbjuder, må, uppå anmälan och bemäide vederbörandes dertill lemnade bifall, använda möjligen varande öfverskottsmedel tili fattiga barns un - Siatssamt Bevillnings-Uiskotlcns Utlåtande, N.-o 9J. 35 derhåll vid Skolorna, äfvensom till inrättande af Slöjdskolor och öfverhufvud sådane anstalter, hvarigenom samma församlingars ungdom må bibringas undervisning i handaslöjder och näringar till deras framtida utkomst.
IndragningsStaten; dock att påen gång ej flere än 2 sådane Pensioner bestås. 5:o att General Ad ju tan ten, för hvilken på Stat blifvit uppfördt ett arfvode af 3oo R.:dr B:co i månaden, hädanefter må bibehålla lön på Stat vid den Corps, der han för öfrigt är anställd, dock sålunda, att derunder skall beräknas endast den egentliga lönen och ej Taffelpenningar, Fouragemedel m. m., hvilka böra tillfalla den, som i hans ställe den Ordinarie Tjensten förrättar. 6:0 Den till f. d. Commendants-lönerne hörande Spannemålsberäkning, 33o T:r, hafva R. St:r, enär samma löner nu till arfvoden blifvit förvandlade, ansett böra försvinna, med rättighet för nu varande innehafvare, att de år, då någon tillökning efter Riksmarkegång äger rum, för densamma erhålla ersättning af Allm. IndragningsStatens Besparingar. 7:0 Tills vidare och så länge KrigsAcademien till Organisation oförändrad fortfar, hafva R. Sl:r beviljat en tillökning af 63ig: /^i. g. i Academiens StatSumma, hvarvid R. St:r funnit lämpligt tillägga: att 68 Ståts-Utskottets hvad genom framdeles skeende indragningar å denna Slat kan besparas eller vid en skeende Statsreglering för Acadeinicn befinnas öfverflödigt, dd må komma UndervisningsVerken i allmänhet och ej 3:dje Hufvud'Xiteln till godo. 8:0 Då R. St:r, för verkställigheten af en nödig befunnen reglering till förbättrande af den indelta Antimens Befäls löner, beviljat en tillökning i Statsanslaget för detta Befäls aflöning med tillhopa 66,000 R:dr B:co, hafva It. St:r tillika beslutat alt, iden und. Skrifvelse som härom till K. RI:t afgifves, hör uttryckas: ”att It.
Bränvinsbränningen. oaktadt man -1858 åter förhöjde satsen till 2 Sgr. för att uppnå samma beskattning på den färdiga produkten, visade det sig redan förledne år, att man genom förbättringar i mäskprocessen bragt det derhän, att den färdiga produkten drager en afgift af endast 8 å tO pf., så att man åter måst böja skattesatsen ända till dess dubbla belopp. Härvid får tilläggas, att det ännu ej visat sig om en under försök varande förbättring i mäskningen lyckas, hvarvid afgiften vidare måste höjas med omkring 4/4 (Se Cand. Steenstrups berättelse p. 90 samt hans dervid fogade skrifvelse till Inrikes-departementet af den 20 Febr. sistl. år). Den sist omnämnda förbättringen består uti det ofvan anförda sättet att, såsom i England, afskilja skal och sådor från mäsken, innan den undergår jäsning. Väl erhåller man genom mäskebeskattning en bättre produkt, än vid beskattning af pannerymden, nemligen dels derigenom, att det bränvin som erhålles blir renare, till följd af den långsammare afdestillering, som mäskebeskattningen medger, och dels också derigenom att omdestillering af det redan färdiga bränvinet blir mera allmän, när densamma genom pannbeskattningens upphörande kan frigifvas. Likaledes medför mäskbeskattningen den fördel, att genom den långsammare destillation en del brännmaterial inbesparas. Men dessa fördelar kunna efter Kommissionens förmenande icke uppväga de olägenheter, som denna beskattning, såsom här är visadt, medför, hvarföre Kommissionen ej heller kan rekommendera detta beskattningssätt, och det så mycket mindre, som det är en annan beskattning, nemligen produktbeskattningen, som icke allenast har med sig de enstaka fördelar, som raan måste erkänna följa med mäskbeskattningen, utan äfven andra och långt vigtigare, och det utan att lida af någon af de brister, som vidhänga den andra, liksom äfven dess utförande med hänseende till kontrollväsendet hvarken medför de utgifter eller möter samma hinder som mäskbeskattningen. Kommissionen som i anledning af det hittills anförda icke kan tillråda beskattning å mäsken, öfvergår nu till: II. Produktbeskattningen.
Då inträffade lyckligtvis eller olyckligtvis — huru man vill se saken — en tilldragelse, som gjorde ett tvärt slut på kärleksdrömmarna. Iden Bastrob k r. 12: 30 t i l l k r. 58: 80 för tyg till h e l klädning Tussors o c h eller hvad som helst, blott ingenting säga o m olyckshändelsen. Jag uträttade allt såsom han önskade, och därefter nämndes icke hennes namn oss emellan förrän en vecka efteråt, då han lämnade mig några rader, som han skrifvit och förseglat. De voro förstås till henne, och jag åtog mig att befordra dem till bestämmelseorten såsom komna i ett bref till mig, hvarvid jag dock icke kunde undgå anmärka, att det rättaste vore att underrätta henne om sakernas verkliga tillstånd. Men därom ville icke Karl Vestberg höra talas. » Jag skulle inte kunna uthärda, » sade han blickande trött framför sig, » att hon finge se mig som krympling, eller att märka, hur hon skulle bemöda sig synas likadan som förr, under det hon kanske endast kände medlidande, äfvensom s v a r t, h v i t t och k u l ö r t H e n n e b e r g - S i d e n från 6 5 B r e till k r. 16: 45 pr meter — slät, randig, rutig, fasonerad, damast m. m. (cirka 240 olika kvalitéer och 2,000 olika färger, mönster m. m.). Siden-Damast —. pr rofae » kr. Profver och katalog omgående. — Dubbelt porto till Sehweitz. Shantungs G. &amp; K. Hofleverantffr.) Zuriob .. — paradt med afsmak. Nej, inte för allt i världen skulle jag vilja utsätta mig för det! Och jag har helt enkelt ingen rättighet att binda henne längre vid mig. Där i brefvet har jag gjort slut mellan oss. Bara några fraser: funnit, att vi ej passa för hvarandra och så där.
Staden får vidkännas, eller och från all Extra Inkvartering béfriaSi Och att Ehgelholms Stad matte till understöd för dess Inqvartering tilldelas af Stats medlen 500 Etdr Banco om året-, hvilket utgör en obetydlig del af det belopp som Inqvarteringen kostar Staden-. Då så stora anslag blifvit gjorde för Hufvudstadens inqvartering, Och andra Städer fått bidrag, vågar jag hoppas, att ett bade billigt och rättvist afseende görés å hvad jag till fördel för dessa både små Städer framstält, heldst grundsatsen är: Att de mäst tryckta böra främst uhderj Stödjas. 4 Samt, 4 Band, i 3 * lg.j. Stats-Uts kottets B et änk a n d eiJ. I anledning häraf får Stats Utskottet upplysa att uti Borgare Ståndets Protocolls Utdrag den 26 sist]. FehrUarii, sorn innefattar åtskilliga anföranden om lindring uti Inqvarterings besväret för ;Städerne i allmänhet och särskildt för någre Städer, är jemväl upptagit, att Herr Ståhle» som orden lyda, för Hellsingborg och Engelholm förenade sig i motionen om verkställighet å den 180g beslutne lindring uti Inqvarterings besväret, så mycket mer, som den extra Inqvarteringen derstädes ofta uppgår till lika kostnad med den ordinarie, samt önskade jemnVäl, att något understöd af Stats medlen anslås till Inqvartering åt dem, som beordras till tjensteresor utom sin station. Uti det Utlåtande Stats Utskottet Under defl 3 sist. Maji afgaf öfver de särskildte Motioneme orri lindring i Inqvarterings besväret for Städ erne, upptog Utskottet först särskildt de Motioner hvarigenom för någon Stad yrkades särdeles upmärksatnhet pa ovanligt fryckände Inqvarterings tunga, och tilläde sedan det för öfrigt åtskillige af Borgare Ståndets Ledamöter yrkat dels befrielse från Inqvarterings besväret för Städerne i allmänhet dels särskildt i de Städer för hvilka de äro Riksdags Fullmägrige.
Hemman, kyrkosamt annex-, slomoch mensal-, angående besittningsrätten till de i Skåne, Halland och Blekinge belägna. Se Kyrko-hemman. Hemmansklyfning, samt afsöndring af jord eller andra lägenheter lian hemman, om ändring af Kongl. Förordningen - ( >37 ) gen angående grunderna och villkoren för. Hemmansräntor inom Calmar Län, om för högt beräknade. VII. B. 137. A. 5.2. Hemmantalsräntan, angående undersökning huru densamma blifvit ålagd, samt om upphörande af. I. 173, 222. R. 253. II. 54. VI. A. 38. — angående några, i sammanhang med dess upphörande, väckta motioner. XVIII. B. 175. XIX. A. 241. — om intagande derom af särskild föreskrift i Riksgäldscontorets reglemente, Se Rilisgäldscontorets reglemente. Hennig, Capitainen C. F. von, angående eftergift för, i fråga om öfverränta å discontlån. Se Eftergift. Hermansson, Grefve Carl von, yttranden. I. 272, 285. VIII. 258. Hermelin, Friherre Carl, yttranden. III. 388. VIII. 25g. Hernösand, om låneunderstöd, till uppförande af en ny kyrka derstädes. XIX. B. 71. A. 396. Hjelmare canal och slussverk, angående föreskrifter i afseende på den fond, som blifvit afsatt för underhållandet af. XXIII. B. 426. XXIV. A. 439. Hjerta, Friherre Gustaf Adolph, yttranden. Hillsta skolinrättningen vid Barnängen, om beviljande af ett räntefritt lån åt. XIX. 442- XX. A. 101.
Adeln. Ståndet. Ståndet. N:0 y Fabriksoch Handtverks-Ordningen af den 22 Dec. 1846, om ändring i 8 — 128 — 27 Sept, 30 Sept. 30 Sept. 30 Sept. 184 57 Fahlun, om ändring i Borgerskapets derstädes skjutsningsskyldighet — 8 — 81 — a. 31 Maj b. 1 Maj b. 29 April a. 13 Maj » om indragning af Tullkammaren derstädes — 8 — 109 — b. 14 Juli b. 15 Juli g. 19 Juli g. 15 Juli Falkar sed, komministers-boställe, se Edet. Fastighetslån i Banken, om deras fortfarande ombesörjande af den i Banken särskildt inrättade anstalt derför 6 1 37 — b. 10 Juni b. 10 Juni b. 10 Juni å. 14 Juni Svar på återremiss 6 1 44 — a. a. 22 Juli a. a. 28 Juli a. a. 26 Juli a. a. 4 Aug. Fattigförsörjning, om skyldighet för dem, som ega årlig bestämd ränte-inkomst, att med viss procent af densamma bidraga till ✓ — 5 1 7 — b. 17 Maj b. 29 April b. 27 April b. 28 April Fattigvården, ändring i gällande 2, 27 Sept. 30 Aug. föreskrifter derom — 7 2 20 — 30 Aug. 1 Sept. I anledning af skiljaktiga g. 28 Nov. g. 28 Nov. beslut 7 2 36 . b. 28 Nov. a. a. 28 Nov. 210 57 Fernlund, P. G., om ersättning till honom för å Bank-auktion inköpta arbeten af oäkta metall — 6 1 9 — b. 8 Febr. b. 8 Febr. b. 8 Febr. å. 8 Febr.
Den, som i enlighet med Ståts-Utskottets, af’ Presteoch Borgare-stånden gillade förslag, bifaller, att, för utvidgande och förbättring af hamnen vid Westerås, nämnde stad må beviljas ett lån af 20,000 r:dr på de vilkor, som för dylika lån blifvit af Rikets nu församlade Ständer i allmänhet bestämda, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner nejj kommer den väckta frågan om låne-underslöd af allmänna! medel för utvidgande och förbättring af hamnen vid Westerås att förfalla. Stockholm den i5 Juli 1848. i*. litt Jt. St, Prut tS*T ttk iM A Sm»/, i Afä, 1 Ssmi. H Kéft*t. t STOCKHOLM, £ d. Schultze’* Boktryckeri, 1848. Siats-Utskottets Memorial, N:o 261. Ånk. till Ex$.
En dylik norm i förevarande fall, gifven i vederbörande domkapitels rättighet och skyldighet att pröfva de sökandes kompetens och sinsemellan jemföra graden af deras duglighet, utgjorde, enligt motionärens tanke, den andra grundsatsen vid den presterliga befordringslagstiftningen. Med dessa tvänne grundsatser borde naturligen, så vä! enligt rättvisans, som billighetens fordringar, förenas afseendet på den sökandes arbete för och i kallet och på hans fördel, Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande A:o 7. 3 dock så, att alltid den grundsats dervid qvarhölles, att presten är till för församlingens skull, ej tvärtom. Enär nu, hvad anginge konsistoriela pastorat och sacellanier, tillsättningen af själasörjare i högre grad, än i fråga om regala och patronela pastorat, bibehållit sin ursprungliga form, läge ock ett dennas fullständigare återförande till dess ursprungliga betydelse nära för handen. Men då Sammansatta Utskottet för dess del såsom tillfyllestgörande ansett och tillstyrkt Doktor Emanuelssons motion i ämnet, ansåge sig motionären för det närvarande böra inskränka sig till dess återupptagande. Lönnberga med hvilken Sven Rosenberg från Christianstads län jemte flera inom Hedervärda Bonde-Ståndet instämt, påpekar äfven, huruledes nu gällande befordringslagar inom kyrkan icke lemnade nödig säkerhet för församlingarne att blifva med fullt lämpliga själasörjare försedda. Så länge förslagsrum till större pastorat betingades af så kallade lärda meriter, lika godt på hvilket vetenskapligt gebit, samt till mindre lägenhet af tjensteårens mängd, kunde församlingarne, med afseende å deras olika beskaffenhet så i religiöst som materielt hänseende, icke alltid erhålla den för platsen lämpligaste. En förändring vore derföre af behofvet påkallad, och denna trodde motionären lämpligast kunna tillvägabringas på det sätt, ifrågavarande förslag innehåller. I äldre tider hade domkapitlen vid tillsättning af presterliga tjenster en betydligt vidsträcktare magt, än de för närvarande ega.
Med anledning af speciela ansökningar har sålunda under årens lopp lemnats medgifvanden, i enlighet med hvilka kreditupplagsinnehafvare vid utförsel erhållit frånskrifning i sina upplagsbehållningar af ofärgadt garn för utfördt färgadt garn, af ofärgade bomullsoch linnevaror, när häraf sydda kläder eller dylikt utförts, af halmflätor vid utförsel af deraf fabricerade hattar, af ylleoch silkevaror för deraf sydda kläder etc. etc. Det följer af sig sjelft, säges vidare i årsberättelsen, att tullmyndigheterna vid lemnandet af dylika medgifvanden hafva måst uppställa vissa vilkor, som dock hafva varit så få och så litet besvärande som möjligt. I allmänhet inskränka de sig till, att det fabrikat, hvarför frånskrifning i kreditupplag begäres, skall vara tillverkadt i vederbörandes eget établissement och af varor från hans kreditupplag, samt att af-drag i det färdiga fabrikatets vigt skall ske för foder, knappar, montering och dylikt, då sådant blifvit an bringad t, an-tingéb efter ett efter förutgången undersökning en gång för o o o, O Ö O alla bestärndt procentförhållande eller ock genom förevisande af liknande foder etc. som det, hvarmed fabrikatet är försedt. Samma årsberättelse upplyser äfven, att likasom en utvidgning af kreditupplagsrätten blifvit medgifven för andra artiklar än manufakturvaror, t. ex. för petroleum, hvil-ket har förorsakat en tmycket stor omsättning med sistnämnda vara, så beviljas jemväl frånskrifning i kreditupp* lag af andra råvaror vid deras utförsel i förarbetad t tillstånd. Sådan frånskrifning har exempelvis, mot försäkran på tro och heder om varornas tillverkning af kreditupp-lagsgods, tillåtits: af kakaobönor och socker, när chokolad ■eller kakaomassa utförts, af tobaksblad vid utförsel af cigarrer eller annat tobaksfabrikat, af det vid insaltning af fläsk, kött eller sill använda saltet, då saltadt fläsk, kött ■eller sill exporterats etc. etc.
Afsedd att utgöra ett försoningsmedel mellan kämparne för de prohibitiva och de liberala äsigterna i lilll-lngstifningsväg, har dock denna motion — i min tanke åtminstone fullt ut lika mycket, om ej mera än någon annan motion, förtjent af uppmärksamhet — fått ligga oåtgärdad i det Högh BancoUtsk. i snart 16 runda månader, och det under en riksdag, då detta Högh Utsk. ingalunda varit särdeles besväradt af göromål. Det är blott detta jag numera vill hafva yttradt. Hr von Hohenhausen, Michael Silvius: Då Hr Rosenblad icke yttrat ett ord till bifall för sin motion, roen vändt sig till mig under det han talade om den långa hvila af 16 månader, som hans motion fått åtnjuta i BancoUtsk., har jag, med afseende å Hr Rosenblads adresserande till mig, ingenting annat att svara, än att, hvad mig beträffar, jag ej varit ledamot af nämnda Utsk. mer än 4 månader, och hvad den långa hvilan angår, måste orsaken dertill 84 Den S Maj e. m. hafva varit den, att Högi. BancoUtsk:s Hrr ledamöter ansett att motionen först behöfde mogna. BancoUtskrs mern. N:o 172 bifölls af R. o. Ad. Likaledes bifölls, vid förnyad föredragning, BancoUtskrs den 5 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 173, öfver en of Hr Norin väckt motion om afsättande af en fond, för alt bilda en för skeppsbyggerier, till handelsflottans förökande, särskild lånetillgång. Ånyo föredrogs Allm. Besvärsoch Ekon.Ulskts den 5 dennes på bordet lagda mein. N:o i44» med återlemnande af en motion om revision af förvaltningen af ön St. Barthelemy. Hr Brummer, Carl Magnus: Jag får förnya min tillförene gjorda hemställan om motionens remitterande till StatsUtsk. samt att såsom bilaga dertill måtte få åtfölja min den i3 sisth Febr. afgifna reservation, hvilken närmare utvecklar afsigten med denna motion.