Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet hemställer, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Nådig befallning måtte till Kammaroch EergsCollegierna afgå att ofördröjeligen vidtaga anstalter om Verkets nedläggande samt de detsamma förunnade förläningars, friheters och förmoners indragande till Kongl. Maj:t och Kronan; dock att derunder icke inbegripas de extra Tjenstbarheter, hvilka allmogen till Bruket utgjort* och hvarifrån den vid Verkets nedläggning hör njuta befrielse; anseendes Utskottet för öfrigt det böra vara nu varande disponenten öbetaget, om han , på egen bekostnad och utan allt Understöd af Kronan och del Allmänna, vill med egna medel fortsätta grufarbetet, likväl på sådana vilkor, som med Författningarne om Bruks och Bergshandteringen instämma. i*S Den 2 Juli. e. mi 6:0 Plån StatsUtskottet, af den sg Juni, angående Borgmästaren Hambrasi Me* mortal om de Rotskifteri, som varit nyttjade af Söderhamns GevärsFäctoris Betjening och arbetare; och har Utskottet tili hufvudsaklig del bifallit, hvad Herr Borgmästaren i sitt Memorial yrkat. 7:0 Från StatsUtskottet, af den 29 Juni, angående A«sessören Tinnerholms underdåniga ansökning om eftergift af en yppad och honom till ersättning ålagd bii t, stor 300 R:d.
Det åligger likväl Utskottet att tillse, huruvida genom Herr von Köchs motion fråga blifvit väckt om antagande af någon ny princip af den beskaffenhet, att densamma icke i anledning af de till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterade motionernas innehåll kunnat komma under nämnda Utskotts pröfning, och således ej heller ännu utgjort föremål för Rikets Ständers beslut; — och har Utskottet funnit sådant förhållande ega rum med Herr von Köchs förslag, alt rättighet lill handelssamt fabriksoch handtverksröretses idkande må meddelas äfven utländsk man eller qvinna, som erhållit Kongl. Maj:ts tillstånd att i Riket vistas; samt alt utländsk man som i stad vunnit burskap, må ega att reda i skepp likasom Svenska under så ler, hvilket finnes uttryckt i motionärens förslag till förändrad lydelse af 1, 14 och 20 §§ Handels-ordningen, samt af 3 och 4 §§ Fabriksoch Handtverksordningen, intagna här ofvan. 1 enahanda syftning har inom Vällofi. Borgare-Ståndet Herr Hierta den 19 sistlidne Juni, med anledning af Rikets Ständers beslut i fråga om Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 1 19, väckt en motion (N:o 314), hvilken, efter remiss till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, jemväl blifvit till Sammansatta Utskottets behandling öfverlemna*!. Herr Hierta har 1 denna motion föreslagit: »att det jemväl må vara utländsk man, som erhållit tillstånd att här i Riket vistas, tillåtet att i Rikets stapelstäder sig bosätta och drifva grosshandel och större labriksrörelse, äfvensom att, med iakttagande af hvad allmän lag och särskilda författningar i allmänhet stadga, föra sina varor från en ort till en annan». I anledning af Herr Hiertas vid sistlidne riksdag framställda förslag, att en författning mätte utfärdas, som, med ändring af 2 och 3 §§ i 5 Kap.
De hafva nu 5o r:dr b:co om året, och den i Westmanland har dessutom af länet 5o r:dr. Af dessa kan han ej existera, emedan allmänheten är i hög grad stämd emot djurläkare. Den anlitar hellre kloka gubbar och gummor, som förderfva kreaturen. Den enda förtjenst han kan hafva, är, då någon smittosam sjukdom bland djuren uppkommit, och landshöfdingen förordnar honom att göra en resa för att besigtiga kreaturen och sköta dem. Man finner , att af dessa löneanslag han icke kan existera. Bättre Den 5 Maj f. m. än att få 3 anslag, hvardera af 5o r:dr, anser jag vara att få ett af i5o, Det angelägna är att erhålla en person, som för länet kan blifva allmänt nyttig. Hr Sandelhjelm, Paul: De två föreg:de talarne hafva egentligen yttrat hvad jag hade att säga i afseende på ökadt anslag för djurläkare. Jag delar icke motionärens åsigter, att djurläkarnes antal skulle behöfva ökas till samma belopp eller antal, som prov.läkarne; men jag tror icke att det är något riktigt förhållande emellan behofvet af djurläkare i de större länen och i de minsta. Behofvet är icke detsamma i Elfsborgs län och på Gottland. Jag får således utbedja mig, att få fästa uppmärksamheten på den framställning, Konungen till R. St. gjort, angrde en ytterligare djurläkarelön i Elfsborgs län, men dertill tror jag, att behofvet inskränker sig; ty om man i detta län kunde få en i Wenersborg och en i Borås, så föreställer jag mig, att för lång tid behofvet vore afhjelpt. Men jag tror, att 5o r:dr b:co, som R. St. vid 1828—i83o årens riksdag beviljade, egentligen på försök om ej allmänheten skulle vilja med särskildta bidrag understödja djurläkare, är en så liten summa, att ändamålet icke dermed kan vinnas, och att lönerna således måste något ökas. Hvarje djurläkare inom länen behöfver, om man skall erhålla någon med erforderlig skicklighet, 100 r:dr b:co i lön. Jag anhåller, att detta yttrande måtte få åtfölja återremissen.
Som den af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer under den 12 Mars 1830 utfärdade Ansvarighets-lag för de af Rikets Ständer förordnade Direktörer vid Diskont - Banko-Ulskotlols Memorial, N:o 80. 7 kontoren i Götheborg och Malmö, uti 1 §. åberopar bland annat de föreskrifter, hvilka det vid 1823 års riksdag upprättade reglemente för dessa diskont-kontor innehåller; men omförmälde föreskrifter sedermera blifvit genom utfärdande Bankoreglementen förändrade; så och med afseende på olägenheten deraf, att ansvarigheteft för Direktörerne vid det innevarande riksdag beslutade låne-kontor i Wisby måtte varda bestämd, bar Utskottet skolat hemställa, att Rikets Ständer måtte för sin del besluta och hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om utfärdande af ny Ansvarighets-lag för de af Rikets Ständer förordnade Direktörer för låne-kontoren i orterna, innefattande följande förändrade uppställning af i §. lili nu gällande Ansvarighets-Iag, nemligen: Finnes någon eller flere af de utaf Rikets Ständer förordnade Direktörer vid låne-kontoren i orterna hafva af försummelse underlåtit, öfverskrida eller afvikit från de föreskrifter, hvilka dels Rikets Ständer angående diskont-verkens styrelse och förvaltning uti Bånko-reglementet meddelat, dels Rikets Ständers Fullmäktige i Banken, på sätt samma reglemente i vissa fall medgifver, ega att utförda samt dels Rikets Ständers, till öfverseende och granskning af låne-kontorens förvaltning och räkenskaper, utsedde Revisorer finna nödigt att stadga, vare en sådan eller sådane af Direktörerne från denna befattning skiljda, och gähle dessutom all derigenom timad skada och förlust. Ank. lill Exp.-Ulsk. d. 14 Aug. 1851, kl. 11 f. m. Memorial om kungörande af åtskilliga föreskrifter i BankoReglementet.
Sedan Stats-Utskottet i sitt utlåtande n:o 59 afstyrkt beviljandet al det under innevarande riksdag för ofvannämnde stad, genom derom hos Borgare-ståndet väckt motion, föreslagna ytterligare låne-understöd af 100,000* 4 StaisUtskoUels Memorial, N:t 258. r:dr, sä oell efter det Utskottet, i anledning af kära erhållna återremisser. under 11:0 156 afgifvit ytterligare utlåtande, angående samma lån, och dervid förnyat sitt afstyrkande af detsamma? beviljande, oaktadt motionären yid det förra utlåtandets föredragning hos beinälde Riks-stånd till 20,000 r:dr nedsatt den af honom föreslagna låne-summa; hafva, enligt Utskottet tillliandakomna protokolls-utdrag, Presteoch Borgare-stånden, i öfverensstämmelso med motionärens sednast framställda förslag, beviijat staden Christianstad ett låne-understöd af 20,000 r:dr, att på de för dylika län vanliga vilkor från Riksgälds-kontoret utbetalas; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Bondeståndet bifallit Utskottets utlåtande. Vid sådant förhållande måste, derest icke någotdera af förstnämnde 2:ne Riks-stånd skulle vilja förena sig med de Stånd, af hvilka sagde utlåtanden blifvit godkända, frågan angående omförmälde lån, jemlikt Regerings-formens 69 §, afgöras genom omröstning i förstärkt Stats-Utskott; i hvilket afseende Utskottet. — som förmodar, att, Presteoch Borgare-stånden, med det i deras beslut begagnade uttrycket ;:vanliga vilkor,afsett de återbetalnings-vilkor, Rikets nu församlade Ständer i allmänhet stadgat för de till befrämjande af andra företag än vatten-aftappningar beviljade, och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade lån, — får föreslå följande voterings-proposition:
Vidkommande den af Ridderskapet och Adeln, i sammanhang med återremissen af g 5 beslutade återremiss af Utskottets å sidan 43 gjorda hemställan i afseende på Riksdags-fullmägtigen Johan Lönns motion om skyldighet för hemmansegare på landet, hvilka tillhört annat Riks-Stand, än Ronde-Ståndct eller innehall ordinarie tjenst, att vid mantalsskrifningarne sådant uppgifva och styrka, lärer, vid det förhållande, att Utskottets berörda hemställan är af de öfriga tre Riks-Stånden bilällen samt sålunda utgör Rikets Ständers beslut. återremissen icke kunna till någon åtgärd föranleda § 8. Denna § har af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet blifvit bifallen. Deremot har Preste-Ståndet återremitterat momentet i:o, men i öfrigt gillat §:ns innehåll; och tiar Borgare-Ståndet, med gillande af §:ns öfriga delar, återremitterat momenten l:o och 3:o. Inom Preste-Ståndet har hufvudsakligen blifvit yrkadt, att bestämdare föreskrifter borde meddelas i afseende på stället, der den skattskyldige skall mantalsoch skattskrifvas, enär det ofta vore svårt att utröna, hvar en person är bosatt eller större delen af äret sig uppehåller. Ilos Borgare-Ståndet har den erinran blifvit gjord, att då i mom. 5:o föreskrifves, att i tjenst anställd person, med bestämd tjenstgöringsort, borde vara derstädes mantalsskrifven, understundom inträffade att tjensteman, som läte mantalsskrifva sig å tjenstgöringsorten, men hela äret uppehölle sig pä annan ort, derigenom undandroge den kommun, i hvilken han bosatt sig, alla efter bevillning utgående kommunala afgifter.
Säsom et bidragande medel dertil,-rmhäller jag at fä up, läsa hwad Regerings-Formen i 8i och 84 § § stadgar. 81 § stadgar: "Ej mä frägor derom" (nemi. om Regerings-Formen samt Rikets öfriga Grundlagar) "uti Ständens Plena wäc"kas, utan anmälts de hos Riksens Ständers "wid hwarje Riksdag walda Constitutions-Ut"stott". 84 Z stadgar: "Dä Constitutions"Utstottet icke funnit stäl at til Riksens Stän"ders pröfning öfwerlemna nägot förflag til "förändring eller förklaring af Grundlagarne, "som Utskottet af en Riksdagsman emot"tagit", m. m. Hänis synes at, frägor af den Ändra Band. s. egen - 34 Den Z IuM. egenskap som den förevarande, böra wäckas hoS Constitutions-Utffottet och ej i Riksens Ständes Plena. Den rätta wägen wore således, at den wärda Ledamoten, som här föreslagit en ny Nepresentations-inrättniug, borde wända sig dermed direete til Constitutions-Utjkottet, hwilket äger at nptaga och pröfwa hans Förslag, och dermed förhälla sig säsorn 84 § widare stadgar. Herr Grefwe von l^ntinFsliLusen eonformerade sig med Friherre klannerkelm, och förklarade at hans mening warit sädan när han först wid Herr von Lcbult26nbeim8 forsing gjorde anmärkning. Herr Hkjöläcbranä enndrade at den frägan, bwarom han yttrat sig, ej kunde räknas ibland dem pä hwilka de anförda § Z kunde lämpas. De ofrälse Potzesiionaters uptagande i Representationen wore en fraga, hwilken redan förut i Constitutions-Utffottet warit pröfwad, och derifrån til Riksens Ständers Plena hänffjuten.
R:dr årligen utöfver det vid sista Riksdagen upptagne förslagsanslag, har E. K. M. Nådigst föreslagit, att en dylik summa mätte i förenämnde ändamål på Andra HufvudTilelu uppföras, hvilket Rikets Ständer bifallit. f) Likaledes hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad E. K. M:s Nådiga Proposition innehåller, i fråga om VågStalerne i Fahlun och Avesta, beslutat, det löneanslaget för nämnde) Stater må, i följd af förändrad reglering af tjensterne, minskas med ett belopp af 727 R:dr 45 sk. 4 list. jemte 141 tunnor spanmål under lönerne, samt å Allmänna Indragnings-Staten uppföras de indragna lönerne för en Vågskrifvare och en Vägare vid Avesta med tillsammans 346 R:dr, jemte derunder begripne 32 tunnor spanmål. 10:0 Kongl. Kammar-Rätten. E. K. M., sorn vid förra Riksdagen äskade en tillökning i Kongl. Kammar-Rättens Statj af 15,075 R:dr 28 sk. 9 r:st., med 1,353 tunnor spanmål derunder, men hvilket af Rikets Ständer afslogs, har, enär de å bemälde Expeditions Utskottets Förslag till tind. Skrifvelsej N:o ijS. Embetsverks handläggning beroende ärendens mängd under de senare arén betydligen tillväxt, och IjenslgÖringen omöjligen kan till det allmännas båtnad bestridas med nu befintliga Slats-anslag, förnyat Dess Nådiga framställning om tillökadt contant anslag, dock med nedsättning af det äskade beloppet till 13,075 R:dr 28 sk. 9 r:st. i contant, utan spanmålsberäkning, sedan E. K. M., efter det Vice-Presidents
Att någon vår åskådning mötande företeelse behagar vår känsla och lockar oss såsom älsklig, kommer deraf, att det, som då möter oss, är någonting i sin art högsta af välordnadt skick, så att i detta meddelar sig ett harmoniskt helt af böjelser. Redan vid anblicken af vackra djur yppar sig detta förhållande tydligt. Så påminner oss t. ex. en vacker häst, ovillkorligen och harmoniskt, om vissa ädla lifs-böjelser, som deraf i vårt eget inre väckas till förnimmelse af en mellan dem och syn-föremålet tillvarande sympathi. I himlaverlden sker ofta, att englar, som fördjupa sig i tankar på Herren och på hans i Ordet uppenbarade vishet, i hast se omkring sig hvita hästar af den vackraste skapnad: ty hästens gestalt motsvarar i allmänhet hög tanka och insigt, samt det glada mod, som i hvarje sådan innebor; och hvita hästar motsvara just de högsta insigterna, – nämligen insigter i Ordets andemening. Flera exempel kunde ur djur-riket anföras: men äfven här är Menniskan hufvudsaken. Ingenting annat kan vara välordnadt, än det, som uttrycker sanna kärleks-böjelser: det är, sådana, som hänföra till det sannt Goda och Saliga. Der de flesta och fullaste krafterna till sannt kärlekslif finnas, och således till ett kärlekslif, som förmår vara på engång Kärlek och Vishet, der är alltså jemväl möjligheten till den fullkomligaste välordning gifven. I följd häraf kan först hos Menniskan framstå i hela sin klarhet, hvad det såsom gestalt framträdande Älskliga är; d. v. s. hvari Skönheten och dess ändamål består. Först på denna punkt kunna derföre begreppen om Skönhetens väsende, form och ändamål sammanfattas i denna bestämning: att hon är den bild, i hvilken Vishet och Kärlek ömsesidigt varseblifva och uppfatta sin enhet, såsom en i sinnlig skepnad omedelbart förnummen; en glansbild, som förenar Vishetens kärlek och Kärlekens visdom till en enda strålande ljufhet, hvilken genomtränger alla vårt andelifs förnimmelser, och dermed gjuter öfver alla deras naturliga motsvarigheter ett verkligt sken af himlaverldens dager.
Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva återremitterat N:s 4a och 78 af Expeditions-Utskottets förslag till den §. af Riksdags-Beslutet, som innefattar till nästa Riksdag hvilande Grundlagsfrågor, och vid återremissen fogat anmärkningar af Grefve Horn, Friherre Cederström och Domprosten Holmström. Hvad först angår anmärkningen dervid, att 10 §. Regerings-Formen saknas i irsta punkten af Förslaget N:o 42» så enär nämnde §. vid utskrifningen af misstag blifvit förbigången, har densamma nu på behörigt ställe blifvit införd, hvarigenom denna anmärkning är undanröjd. Beträffande Friherre Cederströms och Domprosten Holmströms erinran, att åtskilliga förslag till Grundlags-förändringar icke äro upptagne bland de till nästa Riksdag hvilande frågor, ehuru Constitutions-Utskottets Mern. derom blifvit af 3:ne Stånd godkände^ och af det \\åe Ståndet lagde till handlingarne, hvilken sistnämnde åtgärd borde såsom bifall betraktas; så och fastän denna tanke redan af flere Ledamöter inom Ridderskapet oct» Adeln vid återremissen synes vara vederlagd, finner Expeditions-Utskottet sig likväl böra meddela den upplysning, att de af Friherre Cederström och Domprosten Holmström omnämnde Grundlags-förslag, icke blifvit uti ifrågavarande §. af Riksdags-Beslutet upptagne, på den grund, alt BorgareStåndet, efter att hafva förgäfves yrkat att Constitutions-Utskottel skulle framställa Yoterings-propositioner till afgörande i Förstärkt Utskott, af sådan lydelse, att Ståndets serskilda tankar kunde komma under omröstning, slutligen vidtagit den sista utvägen, att lägga Constitutions-Utskottets
I — 29 — Transport: 8,623,446: 96. till deltagarne i dylika utdikningar vid Görbjörnarp, Mölleröd, Glimåkra m. fl. byar inom Glimåkra socken, å 5,430 R:dr 5,430: — inom Hallands län: till jordegare invid Hunble å, för samma ås upprensning, å 6,800 R:dr • 7,139: 65. » dito invid Tollereds å, för upprensning af denna å, af 3,200 K:dr 3,199: 83. » deltagarne i upprensningen af Ysby å inom Wallda, Tölö och Släps socknar af Fjäre härad, ä 3.600 R:dr. '. 3,895: 13. » dito i sänkningen af Ramsjön och utdikningen af deromkring belägna vattendränkta egor inom Ljungby, Winberga, Stafsinge och Morups socknar af Faurås härad, å 10,800 R:dr 10,800: —• » dito uti rätningsoch rensningsarbeten i Tvååkers ån inom Ilimble härad, å 18,800 R:dr 18,800: — inom Elfsborgs och Hallands lån: tili deltagarne i sänkningen af sjön Weselången lii. 11. vattendrag inom Marks härad af Elfsborgs län och Wiske härad af Hallands län, å 40,000 R:dr 30,000: — inom Elfsborgs län: till deltagarne i sänkningen af Hasserås-sjön samt upprensningen af Lerby och Snapperuds elfvar inom Åmåls och Mo socknar, å 5,400 R:dr ..' 6,479: 72. » dito i utdikningen af Hössna mader inom Hössna och Knättle socknar, å 12,579 R:dr 9,560: 4. )) dito i upprensningen af Säfve å inom Kullings härad, å 5,055 R:dr 5,055: —- » dito i upprensningen af Steneby-elfven inom Steneby socken, å 9,750 R:dr 11,329: 29: » dito i upprensningen af Bredängs-ån i Wäne härad, å 2,640 R:dr 2,640: — » dito i utdikningen af Lengliems mader inom Kinds härad, å 3,600 R:dr 3,600: — inom Elfsborgs och Skaraborgs lån: till deltagarne i utdikningen af mossar, belägna omkring ån Ätran inom Wartofta härad af Skaraborgs och Redvägs härad af Elfsborgs län, å 14,640 R:dr 14,640: — inom Skaraborgs län: till deltagarne i sänkningen af sjön Osten uti Wadsbo härad, å 8,329 R:dr 50 öre 8,329: 2.
Befallningshafvandes försorg blifvit verkställde, kostnaderna derför säkerligen icke stadnat ens vid nu ifrågaställde debiterade beloppen, helst en Krono-auktion svårligen skulle kunna hållas emot en ersättning af 7 öre, som utgöra 1 % af försäljningssumman för den kasserade s. k. lotsutkiken, hviken den 25 Februari 1862 försåldes i Öregrund; börande Förvaltningen underdånigst upplysa, att auktionssuminorna för de försålda effekterna uppgått till 7 R:dr för besagde lotsutkik, till 7 i R:dr för en gammal båt med segel m. m., som försålts i Ystad den 30 Juni 1862, samt till 70 R:dr för en dito dito, som försålts i Landskrona den 29 September samma år, äfvensom att de anmärkta auktionsprovisionerna utgjort: för lotsutkiken 41 öre, för den i Ystad försålda båten 2 R:dr 13 öre samt för den i Landskrona föryttrade 1 Rrdr 5 öre, hvaraf synes, att det 40 — 314 — försålda varit af så obetydligt värde, att anställande af Krono-auktion derå otvifvelaktigt skulle hafva medfört kostnader, som vida öfverstigit de af Revisorerne anmärkta auktionsprovisionerna, och att det således varit med Kronans fördel mest öfverensstämmande, att försäljningarne blifvit verkställde på sätt nu skett. Beträffande åter det af Revisorerne anmärkta dröjsmålet med afgifvandet af Förvaltningens och vederbörandes af Eders Kongl. Majit, genom nådig remiss den 14 November 1862, i nåder infordrade underdåniga utlåtanden öfver de i Eders Kongl. Majits och rikets Stats-kontor upprättade förslag till hufvudbok för Förvaltningen samt Flottans stationer, får Förvaltningen underdånigst afgifva följande redogörelse för detta måls behandling.
Fria. inlagda i bränvin eller ättika 1 skålp. 30 torra 1 skålp. 6 insyltade: hänföras under Konfityrer. Frö; kanariei skålp. 4 andra slag Fria. Fyrverkeriarbeten 1 skålp. — 23 l iillar; hänföras under Hudar och Skinn, Pelsverk. Färger och Färgningsämnen; blyhvitt, zinkhvitt och kremserhvitt 1 skålp. — 3 kochenilj 1 skålp. 351 Förning till Tulltaxa. 13 Qvantitet för In förselstullberäkt ull. ningen. Rik smynt. R:dr. öre. Färger och Färgningsänmcn: indigo 1 skålp. 9 Anin. Nämnda färger med olja eller annorledes beredda må införas mot den för råämnet stadgade tull. andra slag, ej specificerade, oberedda eller beredda Frii l. I ärglador, med färger och annat tillbehör, äfvensom färger i musslor, glas o. s. v 1 skälp. 35 Anni. Afdrag i vigten göres ej för lådan, musslan, glaset eller annat tillbehör. Färgmossa, alla slag Fri t I ärgträd, helt och oraspadt, alla slag, samt andra lill färgning användbara, oberedda vexter och vextdelar, i taxan ej specificerade Fril t. Galangarot; hänföres under Apotheksvaror. Gallipot; hänföres under Harts. Gallixcnsten, hvit och blä; hänföres under Vitriol. Gallmeja Fri Galläpplen Fria. Galoner; se Gulddragareoch Snörmakarearbeten. Gardiner, rull-, af bomulls-, linneeller hampväfnad, mälade eller tryckta 1 skölp. 40 1. Garfskidor Fris Garn: bomulls-, enkelt eller dubbleradt, i härfvor eller å bobiner: ofärgadt 1 skålp. _ 8 färgadt eiler tryckt, alla slag 1 skålp.
Martu har Hedervärda Bonde-Ståndet till Stats-Utskottet remitterat ett Memorial af RiksdagsFullmägtigen från Norrbottens Län Johan Jacob Rutberg, af följande innehåll: ”Igenom sista Fredsslutet med Ryssland och den i följd deraf uppgjorde Gränse-reglerings-convention, hafva Neder-Torneå och Carl Gustafs Socknar blifvit stympade så, att endast delar deraf nu ligga under Svenska Kronan. Neder-Torneå har derigenom förlorat sin Kyrka och Prestbord, och Carl Gustafs Socken, hvars Kyrka är qvar, har måst afstå en betydlig del af denna Kyrkas inventarier. Dessutom har för båda dessa Socknar gått förlorad en ansenlig vidd af jord, bestående uti sådane ängar, som äro belägna på andra sidan om Torneå eif, men tillhöra Svenska Hemman och nu böra, enligt conventionen, säljas till Ryska undersåter. Till uppbyggande af Neder-Torneå Kyrka, hafva Rikets Höglofl. Ständer förut anslagit medel, som uppgått till beloppet af i34 St als-Ut skottets kostnaden för sjelfva liusets uppförande, och gifvit ett öfverskott af iig5R:dr 3a sk. B:co. Men då härmed endast blifvit tillvägabragt det af träd förfärdigade liusets uppförande, hvaremot Socknen förlorat ej blott en af sten uppförd präktig
För den händelse, att den för jernvägsanläggningen fastställda arbetsplan icke skulle följas, och derifrån, utan sökt och erhållen nådig tillåtelse, skedd afvikelse icke varder på föreskrifvet sätt rättad, eller i fall jernvägsarbete icke skulle i stadgad ordning fortsättas samt inom den derför bestämda tid ■ fullbordas, eger Kongl. Maj:t låta inställa all vidare utbetalning af det beviljade låneunderstödet samt återfordra hvad deraf utbekommits, alt på engång eller successivt till Riksgälds-kontoret inbetalas inom den tid, Kongl. Majit finnér lör godt i nåder bestämma. Skulle åter jernvägsanläggningen under arbetstiden öfvergifvas, eller jern - StatsUtskottets Utlåtande N:o 88. vägen, efter dess fullbordande, icke så underhållas, att den framgent kan begagnas, eller om betalningsskyldigheten för det erhållna lånet icke skulle kunna af bolaget fullgöras, kommer jernvägen att hemfalla till Staten, utan rättighet för aklie-egarne att, till större eller mindre del, utaf det allmänna erhålla ersättning för de tillskott till detta företag, som dessförinnan blifvit af dem utgjorda. 8:0 Bolagets direktion skall hafva skyldighet alt under byggnads-åren, inom den tid och till den embetsmyndighet, Kongl. Maj:t behagar i nåder föreskrifva, årligen afgifva berättelse om väganläggningsarbetets fortgång under det näst föregångna året, samt alt, sedan jernvägen blifvit för trafiken upplåten, enligt af Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader uppgjorda formulär, afgifva berättelser angående trafiken och hvad dermed eger gemenskap; börande ej mindre förvaltningen af bolagets angelägenheter, än de afslutade räkenskaperna, vid årligen skeende revisioner granskas; uti hvilka revisioner Staten må genom ombud, som Kongl. Majit utser, deltaga, intilldess det af allmänna medel erhållna låneunderstödet blifvit ålerbetaldt. 9:o