Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förslaget N:o 1Ö7 godkändes af Bonde-Ståndet den 8 December 1840. (Se Expeditions-TJlskottels Memorial N:o 18, samt här nedanföre upptagne förslag till underdånig skrifvelse N:o 157.) N:o 143, Uppläst och godkändt bos Ridd. och Adeln den >4 Nov. 1840. Preste-Ståndet den 14 Bo r ga reStåndet den 18 Bonde-Ståndet den 18 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förändringar i vilkor en för det vid sista Riksdag beviljade lån till återuppbyggande af staden kV?n er sborg. (Slats-Ulsk. Ull. N:ris 150 och 314.) S. A. K. Sedan Rikets sist församlade Ständer, till staden Wenersborgs återuppbyggande, efter den staden år 1834 öfvergångna elds\åda, beviljat ett Jåne-understöd af 150,000 R:dr, med vilkor, att från och med den 1 Juli 1840, eller efter förloppet af de 5 år, hvarunder lånet skulle få begagnas räntefrilt, 5 procents årlig ranta derå borde beräknas och till Riksgälds-Contoiret inom den 31 December hvarje år inbetalas, samt att, från och med den 1 Juli 1843, borde på enahanda sätt årligen erläggas 8 procent å primitiva capitalet för liqviderande af ej mindre efter nyssnämnde beräkning upplupen ränta, än sjelfva capital-beloppet, intilldess detsamma vore till fullo godlgjordt; så har E. K. M. behagat, till Rikets Ständers pröfning och afgörande, dels under den 24 sistlidne Mars aflåta Nådig Proposition, angående nedsättning af räntan å ifrågavarande lån till 4 procent och amorteringens verkställande med 6 procent, räntan häri inberäknad; hvarigenom ränteoch capital-afbetalnings-vilkoren för della lån Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Yi äro 36 Ledamöter af Utskottet; det åligger Utskottet alt ärenderne bereda och utarbeta. Den, som del - 302 Den 12 Januarii. tagit i Utskotls-göromål, lärer veta, att ej alla kunna ärender bereda oell utarbeta; att mångå deltaga i Utskotten, på samma sätt som i Ståndens Plena, blott genom voteringar, och att genom Utskottets talrikhet ärendernes gång kan försenas. —Herr Hjerta har äfven framställt sin mening, huru Utskottet bör behandla det stora ämnet, eller den blifvande Stats-regleringen. Han har obestridlig rätt att meddela sin mening deröfver, och Utskottet åligger att lyssna till bans yttrande; men på sätt han först framställt sin motion, anser jag den ej vara enlig med våra former. Han har begärt proposition på, huruvida Ridderskapet och Adeln instämmer i bans mening. Visserligen, kunna så många af Ridderskapet och Adeln deruti instämma, som finna för godt att det förklara; men jag tror ej, att det kan ske i följd af en proposition till besvarande med Ja och Nej. Jag mottager med erkänsla hvarje mening, som kan tjena till ledning för mitt omdöme, men förklarar tillika, att jag blott lill ledning för mitt eget omdöme emottager den. Enligt Grundlagen har ingen Utskotts-medlem rättighet att frånsäga sig sin befattning, men ingen annan får, annorlunda än indirect, verka på hans öfvertygelse. Det är Utskottets och hvarje dess Ledamots rätt, att framställa sin öfvertygelse om Stats-regleringen, såsom han kan den upfatta. Det är Rikets Ständers rätt, alt göra anmärk - Den 12 Januari i. 363 ningar dervid, och Utskottets rätt, att yttra sig, huruvida det funnit de gjorde anmärkningarne af den beskaffenhet, att de inverkat på dess öfvertygelse. Sedan blir det Rikets Ständers rätt att Betänkandet förkasta, och alt antaga en annan mening. På denna grundval af förståndsoch samvetsfrihet äro alla våra institutioner byggde, och jag är öfvertygad, att molionairen cj vill rubba den.
Låne-kontoren återbetala dessa medel i den mån de, efter föregången uppsägning, förfalla, samtadvisera derom Bankens Låne-afdelning, som då genast låter insätta beloppet å hvarje Låne-kontors räkning i Depositionsafdelningen. Å invisningar, som af någotdera Låne-kontoret i sådant afseende utställas, skall vara lecknadt N. N. Spar-bank. Stockholm, i Götheborg, i Malmö och i Wisby, allt efter de distrikt, som för hvartdera Låne-kontoret äro anvisade. De sålunda af Spar-bankerne insatta medel ingå och användas till diskontering och utlåning för handel och näringar samt lill kassa-kreditiv åt enskilde vid BankoDiskont-verket samt Låne-kontoren i Götheborg, Malmö och Wisby, utan att inberäknas i nämnde Diskont-verks och Låne-kontors bestämda belopp. Låne-kontoren återbetala dessa medel i den mån de, efter föregången uppsägning, förfalla, samt advisera derom Bankens låne-afdelning, som då genast låter insätta beloppet å hvarje Lånekontors räkning i Depositions-afdelningen. Å invisningar, som af någotdera Låne-kontoret i sådant afseende utställas, skall vara tecknadt N. N. Sparbank. Som direktionen öfver härvarande Diskont-verk, uti ett till Banko-fullmäktige inlemnadt memorial, afgifvit förslag såväl till åtskilliga förändringar i de uti 6 Artikelns 4 Afdelning befintliga föreskrifter, som ock till annan redaktion af §§. i samma afdelning, samt detta förslag blifvit af Fullmäktige biträdt; så har Utskottet, i sammanhang med granskningen af reglementet i omförmälde del, tagit under pröfning hvad icke allenast direktionen och Fullmäktige, än äfven enskilde motionärer föreslagit och tillstyrkt; hvarvid Utskottet först i den ordning, uppställningen al nuvarande reglemente angifvet-, granskat förslagen till ändrade föreskrifter.
(Haflgifwerieu på lanDet utgöra SöemtHning efter roätDet, lifa meD öfrige hem* man od) lägenheter, men tapetaö för näring od) rörelfe efter belägenheten, utom brämmnö.-minutering&afgift, i iftta Slaget: götila Slagen 23:co9i:Dr 30; — SlnDra $teDje gjerDe gemte ©jette D:o D:o D:o D:o D:o rr n // n n 20 15 10 5 3 3(5 ©junöe Slaten 33:co 2: — ittonDe D:o „ 1: 16- ^3å De (tällén, Der gaftgifroetiet emellan flere är förDelDt, Delas äfrcen oftPanfiåenDe afgifter emellan Dem alla, efter Den anDel, De i gäfigifroerict ega. ©e gäftgifmare^gårDar, forn icfe bafroa någon förtjenfr af fin gäft 14. jhifpectoret*, 5t'ålfc» od) (HårDs» famt Cagotet*, 23ofhållare, 5ot$Dav, 5actocec ocb ©Ccifware i ptioat tjenfl på lanDet, taperaé efter betpDen» beten af Den egenDom De föreftå, famt Dea befattning od) lön, De bafroa, i itta Slager: $örfta Slagen 23:co SX:t)t 40:
600,000 r:dr, så anhåller jag, för att ytterligare lugna dem, hvilka kunna hysa en sådan farhåga, få fästa uppmärksamheten derpå att, med de 1,300,000 r:dr som förut blifvit till cellfängelser beviljade, K. M. icke låtit uppbygga andra fängelser än länsoch stadshäkten. Man har fästat sig mycket vid sjelfva byggnadskoslnaden, och förcspcglat sig att densamma skulle blifva oberäknelig och oerhördt stor. Jag vet icke hvarifrån man fått denna fruktan, ty i K. M:s nåd. propos. är redogjort för huru mycket uppbyggandet af nya läns-, häradsoch stadsfängelser skulle komma alt kosta. Det är uppgifvit,' att kostnaden skulle uppgå till 2,740,000 r:dr, hvarutaf redan är beviljadt 1,300,000 r:dr. — Således behöfves ännu ytterligare 1,440,000 r:dr. — Om nu R. St. bevilja 200,000 r:dr om äret, och detta anslag sedan får fortfara, så erfordras icke mera än 7 å 8 års anslag för att allt skulle kunna blifva färdigt. Man har dervid anmärkt, att beräkningen är oriktig samt ansett cellernas antal för litet äfvensom kostnaden för hvarje cell för lågt beräknad. Jag torde i detta afseende få tillkännagifva, att dessa beräkningar icke stödja sig på lös grund. Hvad cellernas antal angår, så har man beräknat antalet af de fångar, som under de sednare åren funnits i fängelserna, förvandlat straff för alla de brott, som blifvit begångna under några vissa år, till de straff som skolat tillämpas i händelse den nya lagen under denna tid varit gällande, samt fästat afseende å folkmängden inom hvarje län. Beträffande kostnaden, så medgifves att hvarje cell i de flesta af de färdiga nya länsfängelserna kostat mera än 1000 r:dr. Men dessa byggnader hafva blifvit dyrare än som var påräknadt, derföre att de voro de första försöken i den vägen.
1 blått oell gult Klädesskärp . 2 Skjortor 1 par Kalsonger 2 par Strumpor 1 par Tällduksbyxor > 1 par D:o slibletter 1 par svarta klädes-stibleller ... 1 par Byxhängslen 2 Halsdukar I • 1 par Buldansbyxor 1 Ylletröja 2 par Skor •••• 2 par Halfsulor 1 Näsduk . 1 Spegel ... 1 Kam . • • • • • • • • • • 1 par blå Klädesvanlar 1 Karbinpropp 1 Putspåse med tillbehör 1 Syväska med dito .. 1 Bokväska med dilo .. 1 jVJattornist ... 3: o) IngeniörTrupper ne samt Infanteriets Hantboister, Hata Ijons-Trumslag are. A) Stora Mondcringcii. a) Bevakningen med dertill hörande: 1 Gevär med bajonett ...•••••• 1 Gevärsrem 1 Bajonettbalja • • • • • , • 1 Tappnyckel med skrufmejsel och krats . 1 Nötpåtryckare och Nötulryckare .. 1 Fjäderess ... .. 1 Fodral till Fjäderess 1 Oljeflaska 1 Huggare Brukningstid. Värde. Totalt. Ärligt. År. r:dr. sk. ist. r:dr. sk. rst. Fiir Korpraler och vederlikar tillkommer: Fiir vice Korpraler och vederlikar tillkommer : Snören å Vapenrocken • • 3 /• — 8 O — 2 10 -i Snören å Kapotten 1) 3 O 1 — 3. 5. Fiir Trumslagare tillkommer : Persedlar. B) Mindre Monderingen.
Hr Frih. o. Landtm, framställde propositioner först till bifall och derefter till afslag å betänk., men båda blefvo med ja och nej besvarade. Hr Landtm, förnyade derefter propos:n till bifall å betänkandet. Ropades starka ja, blandade med nej. Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverröstat nej, begärde Frih. Cederström votering. Hr von Hartmansdorff: Innan R. o. Ad. skrider till votering, ville jag till Frih. Cederström hemställa, om han icke, i stället för att yrka afslag, ville begära det R. o. Ad:s ledamöter måtte instämma i beslut om äterremiss, ehuru jag lika med Frih:n anser formen icke vara rätteligen iakttagen. Ett reglementarisk! stadgande fordras utan tvifvel. Frih. Cederström: Jag skulle gerna instämma med Hr von Hartmansdorff, om någon slags form dermed kunde vinnas, först och främst i öfverläggningen här, och pro secundo i afseende på ärendets företagande inom Utsk:n. Fråga är icke väckt om ändring i allm. lagen, utan det är en bristande form i sjelfva motionen, som förledt Utsk:n till en oriktig framställning. Någon viss motionär har icke gifvit förslag till ändring i allm. lagen, utan ifrån olika motioner hafva olika resultat uppstått; och då nu öfverläggningen är slutad och votering begärd, finner jag ingenting bättre, än alt vi må få votera om bifall eller afslag, emedan Utskrns betänk, är i grundlagsvidrig form framstäldt. Upplästes lill justering och godkändes följande voter:sproposition : Den 3 Mars e. m. 85 Den, som bifaller Lagsamt Allm. Besvärsoell Ekon.- Utsk:ns betänk. N:o 33, voterar ja; den det ej vill, voterar nei; Vinner nej, afslår R. o. Ad., ofvannämnda betänk. Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Föredrogs ånyo Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.- Ulskius den 27 sist). Febr. på bordet lagda betänk.
Till odlingen af finare köksväxter användas årligen 25 1/2 tunnland jord, sorn med mycken omsorg skötas och hvaraf årliga inkomsten skattats till vid pass 2000 R:dr B:co. Den öfriga öppna jorden brukas lill sädesoch Potätodling, emedan den, i anseende till sin sämre beskaffenhet, icke kan nyttjas till producerande af mera grannlaga växter. Staden har en Skola, hvarest Vexelundervisningsmelhoden är införd. Läraren lönas af staden; men till Scholashusets vidmagthållande är, genom donation af enskild person, räntan af Hagby Hemman i Tillinge Socken anslagen. Sjukvården ombisörjes af en Stads-Chirurg, som kostnadsfritt bistår de fattiga, hvilka derjemte, på Stads-Cassans bekostnad, erhålla läkemedel. Fattigvården ombesörjes af en Direclion, hvilken, till bestridande af underhålls-kostnaderne, har att disponera dels årliga Arrendet af 7 1/2 tunnland jord, inköpta för gåfvor, dem Hans Majrl Konungen Nådigst behagat staden, lid eller annan, förära, dels åtskilliga af private personer donerade medel, för hvilka jord jemväl blifvit inköpt, dels ock årligen till Fattig-Cassan ingående bouppteckningsproeent, saköresmedel, sammanskott vid bröllop och barndop samt andra frivilliga gåfvor, alltsammans uppgående till 5 å 6uo R;dr B:co, och hvad derutöfver, vid tryckande behof, erfordras, utdebiteras i mån af hvars och ens Bevillning; i sammanhang hvarmed bör omförmälas, det stadens nu vai ande Borgmästare, H. W. Carlson, med vissa, under hans återstående lifstid gällande, förbehåll, år i836 skänkt en bebygd gård, med dertill hörande större trädgård, till staden, för alt till sjukhus och fattighus begagnas.
IG Saft. 7 Bevillning s-U Ukottch Memorial, N:o 30. ”och handtverks-smiden samt stålarbeten af de slag, som i TuII”taxan ej äro specificerade, äfvensom söljor af jern och stål, ”skola profver, genom VVår General-Tullstyrelses försorg tillstå I ”las samtlige sjötullskamvar i Riket å sådane jernsmides-arlik”lar och stålarbeten, som i Eskilstuna tillverkas, jemte noggrann ”namnförleckning derå med utsatta gångbara priser.” Som delta af Ridderskapet och Adeln sålunda beslutade tillägg synes vara föranledt af nämnde Stånds beslut, alt de uppräknade varuslagen borde förtulias efter värde med stadgadt minimum för värdet af hvarje skålpund och föreskrift alt hvarje serskildt slag borde till både vigt och värde angifvas; så och då lämpligheten af sagde tillägg lärer vara beroende derpå, huruvida Ridderskapet och Adelns omförmäldla beslut kunna, emot de andre Ståndens derifrån skiljaktiga meningar, göra sig gällande, hemställer Utskottet, att på utgången af dess här ofvan vid de ifrågavarande arliklarne gjorda inbjudningar, eller de under Arris 61, 62, 115, 116 och 114 uppställde voteringspropositioner må ankomma i hvad nion tillägget till paragrafen bör ega ruin eller icke; och att det i sådant afseende ina tillåtas Utskottet all, med uppskjutande för närvarande af vidare yttrande, få i denna del framdeles afgifva det förslag, sorn af förhållandena då kan linnas påkallad!. I afseende å det vid 9 § föreslagna tillägg hafva samtlige Stånden bifallit Utskottets sednare hemställan i utlåtandet, N:o 26, att såväl sjelfva tillägget som den närmare lydelsen deraf må ankomma på Rikets Ständers definitiva beslut, angående tullbehandlingen af artikeln ulf; vid hvilket förhållande, med vidare yttrande äfven i denna del torde få anstå.
Till stöd för dessa motioner har blifvit anfördt, att, i synnerhet i städerna, söndagarne ofta på ett för sabbatsfriden störande sätt egnades åt dryckenskap; att något skäl ej förefunnes, hvarföre samma inskränkning i rättigheten alt å sönoch helgedag sälja starka drycker, som gälde för landet, ej äfven borde gälia i städerna; att öfvertygelsen, det förbudet mot starka dryckers försäljning å sönoch helgedagar skulle innebära ett afgörande steg till hämmande af bränvmets missbruk, blifvit allt mera allmän samt att, äfven om ett dylikt förbud som det ifrågavarande skulle i sina följder till en början kännas besvärande för den ordentlige mannen, han likväl helt säkert vid närmare öfvervägande af de fördelar, en sådan försakelse å hans sida skulle medföra för hans svagare bröder, skulle utan missnöje underkasta sig den uppoffring, förbudet komme alt medföra; och har Herr Björck särskildt omförmält, att till magistraten i Göteborg blifvit ingifven en ansökan om inskränkning i utskänk ningsrätten å sönoch helgedagar, undertecknad af omkring 8,800 personer, till största delen tillhörande arbetsklassen, hvilken ansökan äfven blifvit af motionären till Utskottet öfverlemnad. Enär det af Doktor Forssell gjorda yrkande blifvit framstäldt i sammanhang med hans förslag om upphäfvande af den för en del gästgifverier nu medgifna ut skänkningsrätt, hvilket förslag Utskottet afstyrkt, torde något särskildt yttrande i anledning af hans ofvanberörda yrkande ej erfordras.
Med den Konungsliga huldhet, som låtit så många vanlottade hemta hjelp och tröst från Konungaborgen, täcktes Eders Kongl. Maj:t och den Kongl. Familjen Nådigst genom rika gåfvor bidraga till den insamling, som för berörde ändamål af Wermländska Sällskapet i Stockholm gjordes; och Wermlands innevånare bevara i tacksamt minne det välsignelsebärande medlidande, och den ädla välgörenhet, hvarföre den hungrande och i armod försänkta délen af provinsens befolkning var föremål. Gåfvorna, som tillsammans uppgingo till 15,834 R:dr 9 sk. 6 r:st. Banko och 100 tunnor hafre, ankommo dels till Stiftets Biskop och dels till Landshöfdingen i Länet för att utdelas, och desse Embetsman tillkallade åtskillige andre om förhållanderna i Länet kunnige män samt bildade med dem en Kommitté, som tog befattning med gåfvomedlens fördelning församlingarne emellan och afsändande till vederbörande Pastorer, åt hvilka utdelningen till de behöfvande eller medlens användande för deras räkning uppdrogos. De så beskaffade medel, som först om våren inflöto, utdelades genast bland de mest nödställde i provinsens norra del för att rädda dem från hungersnöd, och af de sedermera efter hand inflytande medlen användes åtskilligt på samma sätt, men det öfriga, enligt gifvarnes uttryckliga önskan, dels för att afhjelpa bristen på utsädes-spannmål under våren hos obemedlade hemmansbrukare derstädes och dels för att förskaffa arbetsförtjenst åt de nödlidande i norra socknarne, der största fattigdomen varit rådande, samt såmedelst bereda de behöfvande ett eljest ofta saknadt tillfälle l 4 att med arbete i hemorten vinna sitt uppehälle; och man fullföljde alltså, hvad redan några år tillförene blifvit genom sammanskott inom provinsen påbörjadt i öfra delen af Fryksdals härad, att uppmuntra och befrämja hemslöjder hos den arbetande klassen.
De ordinarie inkomsterne äro visserligen i allmänhet bestämda; dock får jag erinra derom, att då jag första gången yttrade mig i detta ämne, talade jag äfven om Qvarn-tullen. Flere motioner äro väckte om dess afskaffande, och om dessa bifalla*, minskas den beräknade inkomsten; samma sak kunde hända med flere andra poster. Det är en naturlig sak, att StatsUtskottet beräknar be« hofven och sedan later Riksens Ständer pröfva StatsRegleringen; det är ej formen som bestäm.; mer saken. Sedan utgifterne äro bestämda, är det tids nog, att beräkna inkomsterne, och att bestämma huru bristen skall fyllas. Följden af bifall till ett Betänkande, som detta, vore densamma som förr, att i fall titlarne gåfvo högre inkomst, än man beräknat, uppstod öfverskott, och om den blef mindre, uppstod en brist, som 566 Den 20 April e. ml genom creditiv måste fyllas. Råda dessa händelser äro olämplige, oell jag tillstyrker således återremiss. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Det är medgifvit, att StatsUtskottet nu förfarit på samma vis som förr. Hvarifrån kommer då, att man nu vill neka ett gillande, som man förr ej dragit i betänkande att lemna? Jo, orsaken 3r den, att vid förra Riksdagar såg man inkomsterne vara så beräknade, att behållning på dem skulle inträffa. Men tiden och administrationens ständiga fordringar, hafva satt StatsUtskottet i nödvändighet, att så noga uppgöra beräkningen, att troligen ej sådane öfverskotter, vid hvilka man vant sig, kunna uppkomma. Detta är förmodligen orsaken. Jag anser, att Riksens Ständer böra hålla StatsUtskottet räkning, för det Utskottet nogare än förr beräknat anslagen, då det är gifvit, att större svårigheter nu måste möta vid summornas utgörande. Skulle det hända, att man vid slutliga regleringen linner de beräknade inkomstmedlen icke räcka till be. hofven, så gifvas det flere sätt att fylla bristen, genom fyllnads-afgifter, genom lån, genom Statsobligationer eller genom Creditiver. Jag tillstyrker således, att de föreslagne grunderne måtte fastställas. Herr Rothlieb, Axel:
Rätt i detta fall år, samt RikdagsFulhnägtigen jonas Nilssons_» från Carlstads Län, Memorial, der med flere af Ståndets Ledamöter sig förenat, och hvaruti föreslås: 1:0 Att vid utmätning för skuld af fast egendom, dess af föregående årets TaxeringsCommittee äsatte Värde måtte såsom värderingssUmma antagas, a:o att då värdering således skulle kunna undvikas, vederbörande Fjerdingsman och Nämndemän må uppdragas att verkställa utmätningen, 3:o att itär Gäldenärens fastighet i värde öfverstiger skulden, endast så Stor del bör Säljas, som svarar emot det som skall gäldas, i händelse åbo å återstoden kan vara besuten, 4:o Att uLmätt egendom ej må säljas under värde - ioq6 LagUtskottets Betånkandtnl ringssumman förr an tvenne Auctioner äro hällne» hvarmed ej får utdragas öfver ett år; men att Pantegaren å tredje Auctionen må egå att för nämnde summa låta inslå egendomen för sin räkning; äfvensom enahanda rätt må vara honom öppen å de tvänne föregående Auctionerne, om Gäldeiraren det medgifver; 5:o att på lika sätt hör förfaras, när intecknad t Capital eiler Ränta derföre ntsökes, eller Borgenärer Sälja ConcursMassas fastighet; desse sednare dock obetaget att dessförinnan och sedan en Auction är hållen, sälja Fastigheten bäst de gitta, med vilkor likväl, att i Liqvid godtgöra Gäldenaren skillnaden, i händelse den för yttras under värderingsSumman; 6:0 Att då egendom ej eller å tredje Auction kunnat försäljas till värderingssumman', den ä eli tvenne Månader derefter ytterligare anstäld Auction, bör till hvad pris heldst föryttras, med skjddighet för Gäldenaren att af annan egendom fylla bristell, i fall sådant sig yppar, 7:0
Ständer böra hos Kongl. Maj:t anmäla sin underdåniga önskan, att Kgl. Majit täcktes i Nåder anmana Kongl. Uppfostrings-Comitéen, att, det snaraste sig göra låter, inkomma till Riksens Ständer med en fullständig berättelse om allt hvad intill denna dag blifvit vidgjordt, till undersökande af Upp* fostrings*anstalternas tillstånd och förbättring. 3:0 Om en förnyad Tacksägelse-adress bör till Kongl. Maj:t i underdånighet aflåtas, för de mått och steg Kongl. Majit redan i Nåder vidtagit till vinning för Allmänna UppfostringstV erket. Hvad såleles den första och hufvudsakeliga frågan beträffar, har Utskottet för att inhämta närmare kännedom af detta ämne, sorgfälligt granskat ej mindre de Handlingar, som, medelst Kongl. Uppfostrings-Comitéens omsorg, blifvit Allmänheten meddelade, än de upplysningar Herr Lector Silverstolpe lemnat Utskottet, genom - Den 14 Juli. 1205 nom en särskildt ingifven afhandling) rörande närvarande fråga; och får Utskottet nu häröfver afgifva följande vördsamma Utlåtande. Med fullkomligt medgifvande, af den stora nytta , sorn förbättrade Uppfostrings-anstalter medföra den uppväxande generationen, och med lika fullkomlig öfvertygelse, om nödvändigheten af en sådan förbättring inom Fäderneslandet , har Utskottet företagit pröfningen af det uppgifna förslaget till Folkoch Industrie-Skolors inrättande ; men då ostridigt, ju vigtigare ett ämne är , ju större är faran af ett misstag , och då ett helt och hållet passift förhållande är bättre, än den verksammaste åtgärd, ledd af en falsk riktning , har Utskottet med den varsamhet, som. ämnet kräfver, ansett sig böra betrakta det samma , utur alla] dess särskilta synpunkter.
Utskottet har trodt sig med ali tillförlatelighet kunna öfwerlemna tjenligake sältet för ändamalels wtnnan, de, till Herrar Banco-Fullmägtiges, i allt öfrigt adagalagde omtänksamma bedömning, och deras konda nit för Stadgar och Författningars efterlefnad. Uppå Herr Friherre Ceöersträms framställde önstan, bör Banco-Utskottet emedlertid ej förtiga, att efter desi tanka ett sadant salt, till exempel, icke borde anses otjenligt, att Herrar Banco-Fullmäguge blott meddela Canal-Directioncn Banco-Ul-koltets, och nu mera jemwäl Riksens Ständers, vin tillämpningen af Discont-Reglementets oftanämnde §. yttrade åstundan, till det afseende, som Canal-Di, rectionen finner tjenligt, att dera göra.