Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Cantiller och Pailletter: — 40 — äkta eller halfäkta 1 lod — 4 •— 25 — oäkta Fransar, Galoner, Gramaner, Aiguilletter, 1 lod — 2 6 32 Snören och andra ej specificerade: 1 — äkta eller halfäkta 1 lod — 16 1 oäkta 1 lod — 10 — 30 — Gummi, alla slag, ej specificerade 1 skålp. 8 Gulla percha: 2 arbeten deraf, i Taxan ej specificerade . 1 skålp. — 12 9 — Hågel, alla slag 1 skålp.. — 3 — 2 32 — Halsduksvalkar 1 skåip. — 32 50 Hampa, häcklad . 1 skepp:d — 24 — 12 Handskar, alla slag 1 skålp. 2 1 — Harts 1 lisp. 8 Hallar: 4 af strå 1 stycke 1 — 10 af siden eller annan väfnad, samt i allmänhet monterade fruntimmershattar 1 stycke 2 24 — 0 af ull, hår eller silke af läder, fiskben, papper, träd eller rötter m. m. 1 stycke 9 2 1 stycke — 24 — 10 Hattflätor af halm eiler strå 1 skålp. 1 Hattformar och Hattstommar af filt, med eller utan styfning, lullbehandlas lika med den filtväfnad, hvaraf de bestå. — 8 — Honung 1 skålp. 1 ...— Horn, arbetad t: — 12 — platter 1 skålp. — 2 knappar . 1 skålp. lz 4 andra slag 1 skålp. 1 — Hudar och Skinn: ej hänförliga till pelsverk: — 16 -— oberedda: torra, osaltade 1 skålp. ; 1 — 8 — våtsallade och andra slag beredda eller läder: 1 skålp. t 8 1 hvita samt sämskade Hudar och Skinn 1 skålp. 1 skålp. 12 4 Karduans-, Pergaments-, samt färgade, pressade eller tryckta Skinn — 36 — Gummi Elåsticum; se Cautschuk. Gummi Gutta; se Färger, andra slag, ej specificerade. Gäss, hänföres under Foglar. Handtverkeri-varor, ej specificerade; se Slöjdvaror.
Innehafvare af mindre hemmansdelar i en gård eller i samma by bibehålla rättigheten att med gemensam panna utöfva bränvins-bränning, på sätt och under vilkor, som 1800 års förordning stadgar. Vill egare al liera i samma län befintliga lägenheter å en af dem, lör alla eller liera af desamma, förena utöfningen af dessas sammanslagna hrännings-rältighet, ege vederbörande, efter gjord anmälan, dertill lemna bifall, dock må pannerymden lör det gemensamma bränneriet, ehvad detsamma till ena eller andra slaget af tillåten redskap hörer, ej öfverstiga 90 kannor. Sökes tillåtelsen i afseende å större pannerymds begagnande, förordne vederbörande i hvilket förhållande dylik gemensam tillverkning må cga rum. Lägenhets-innehafvare berätLigas att under loppet af de tre första åren efter denna författnings kungörande, för de 15 derpå följande åren, afsäga sig sin brännings rättighet med befrielse från afgifterna. Då egare af den sålunda afsagde brännings-rättigheten icke sjelf, å annan honom tillhörig lägenhet, vill eller tillåtes att dess idkande i gemensamt bränneri förena, kommer denna rättighet att lör hvarje län serskildt på allmän auktion utbjudas; dock är enskilde lägenhets-innehafvare inom länet tillåtet alt lör anläggning al brännerier med 90 kannors pannerymd eller mindre, underhand tillköpa sig andra lägenheters rätt. Mindre tillverkningsrätt, än som motsvarar tillsammans 5 mantal, må ej i sender å auktionen utbjudas, och må å denna auklion endast de göra anbud, som ega jordegendom inom samma län. Denna sålunda genom auktions-inrop erhållna rättighet kan sedan, efter derom gjord anmälan och erhållet tillstånd, till annan lägen - Bil. N:o 4 till Bev.-Utsk. Skrifvelse, N:o 6. 7 hetsinnehafvare i länet öfverlåtas. Tillverkningsrätt för lägenheter, hvarå anbud ej skett eller varit antagliga, ulbjudes sedan genom ny auktion till joidegare å andra orter utom länet.
Bland dessa olägenheter fäster jag mindre vigt vid kosluaderne, ty vinnes det stora mälet alt utbilda slatsmannainsigter och lagstiftningsförmågan i vårt land, så kan detta måls ernående knappast nog dyrt betalas; men der finna; andra omständigheter, mina Hrr, hvilka mäste afhjelpas, innan något sådant blifver möjligt. Deribland intager vår arbetsordning ett vigtigt rum. Jag fäster nfg härvid mindre vid vår fördelning på 4 kamrar, ehuru den onekligen verkar tidsutdrägt, men vi hafva i forna tider, med för öfrigt annat arbetssätt, haft korta riksdagar. Men vår nära oinskränkta rätt alt fordra hvarje motion, äfven en sådan hvars öde att förkastas med lätthet kan förutses, behandlad hela den långa vägen af vår riksdagsordning, vår rätt att i hvad ämne som helst lala huru ofta man behagar, en rätt som skapat vanan och nära behofvet för hvar och en att hafva sista ordet, samt särdeles vårt ulskottsväscnde med dess afdelningar och återremisser, är någonting, hvars motsvarighet knappast i något land torde finnas. I England t. ex., der kan man genast vid dess födsel qväfva hvarje motion, som ej är nog vigtig att frana understöd, och om möjligheten af vårt behandlingssätt kan man der knappt göra sig begrepp. Och så länge dessa våra arbetsformer qvarstå, lära våra riksdagar, antingen de utsättas lill hvart 3 eller hvart 5 år, icke kunna betydligt i hänseende till deraslängd förminskas, eller sålunda komma i jemförelse med hvad de varit under de anförde liderne af Carl XI:s regering. Jag skulle likväl önskat, att man hade valt ett annat exempel, ty under Carl XI:s regering ägde, såsom bekant är, Ständerna ingen delaktighet i beslutanderätten, utan endast rätt alt gifva råd, och benämdes äfven, icke Rikets utan K. M:s Ständer. Jag skulle snarare önskat, att man valt ett annat exempel, såsom från Gustaf II Adolphs tid, då Sveriges Ständer ofta årligen voro tillsammans och i bekymmersamma tider deltogo med Konungen eller hans ombud i lillvägabringaude af de åtgärder, som gåfvo räddning icke endast åt fäderneslandet utan åt hela mensklighetens dyrbaraste intressen.
Till dessa undsättningar hafva de till Stats-kontoret influtna medel af spanmålstull och återbetalade undsättningar lemnat så full tillgång, att Stats-kontoret icke för ändamålet behöft utreqvirera något från Riksgälds-kontoret, utan deremot inlevererat dit ej mindre återguldna undsättningsmedel: år 1854 122,897: 45. — „ 1855 136,013: 15. — „ 1856 till den 15 Juli 100,000: 358,911: 12. — än ock år 1854 spanmåls-tullmedel för år 1853 177,102: 3. — samt år 1855 dylika medel för år 1854 30,653: 17. — 207,755: 20. — tillsammans R:dr 566,666: 32. — Jemte det af bilagorna till Stats-kontorets berättelse inhemtas, att af det kreditiv, som Rikets sednast församlade Ständer anvisat till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, icke något behöft för undsättning i följdfaf missvext anlitas, upplyser sjelfva berättelsen, att för sådant ändamål den 15 Juli detta -14 Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. N:o 14■. år funnos att tillgå medel innestående i Riksgälds-kontoret . 1,089,487: 37. — och å Stats-kontorets räkning i Rikets Ständers Bank 13,552: 47. 9. tillsammans B:ko R:dr 1,103,040: 36. 9. hvartill kommer spanmålstullen för år 1855, uppgående tili 15,091 R:dr 3 sk. Banko, med undantag af hvad för undsättningar nu kan erfordras. Deremot, då Kongl. Maj-.t, under den 26 September 1855, i nåder förordnat, att, bland annat, spanmål af alla slag, omalen och malen, finge, intill
Riktigt starka människor kunna ju utan vidare men utstå dessa högst öfverflödiga attacker, men är det fråga om sjukliga eller hysteriska personer, har erfarenheten i många fall visat att inträffandet af ett svartkantadt bref, ofta af helt ofarligt innehåll, haft de sorgligaste följder: svåra återfall, ja, till och med dödsfall ha kunnat framkallas däraf. Därför är det hvar och ens oafvisliga plikt att på inga villkor hylla en dylik osed, från hvilken vi bekvämt och utan någon uppoffring å vår sida kunna afstå. Med samma rätt som vi under sorgetiden använda svartkantadt brefpapper, kunde vi ju äfven använda en i svart dekorerad bordsservis, svartkantade underkläder o. s. v., och om modet en gäng kommer att på- bjuda detta — skall det säkert också ske. Den, hvars sinne hänger fast vid dylika ytligheter, som helt visst ej ha det ringaste att göra med den verkliga sorgen, den kan ju äfven bära den till torgs, men aldrig borde detta ske, om vi veta med oss, att vi därigenom kunna skada andra, och detta är just fallet vid den gagnlösa användningen af sorgpapperet. För våra blomstervänner. Ett och annat om krukväxters fortplantning. Af Mark dock noga, hon bör vara fattig, utan vänners skara, utan far och mor och bror. Och att hon hos oss skall trifvas, inga tvifvel därom gifvas, hon skall få det godt, jag tror. Hon bör äfven kunna spela, ingen kunskap henne fela: språk, musik och handaslöjd. Och när mina nerver strejka, skall hon med massage dem stärka, allt skall gå med lust och fröjd. Hon bör kunna väfva, sticka och i allt sig lämpligt skicka som en flink och bra modist. Hvad jag nu begärt år ringa — svårigheter också inga böra finnas. Så till sist Viol ». (Slut fr. föreg. n:r.) Till sticklingar tagas vanligen 4 till 10 centimeter långa skott — af en lång kvist kan erhållas 2 k 3 sticklingar — som afskäras med skarp knif tätt under ett blad. På den del af skottet, som kommer under jorden, afskäras bladen jämte sina skaft.
Friherren tycktes vilja draga någon fördel af bristande officiel uppgift på den truppstyrka, sorn för tillfället på hans reqvisition funnits under vapen; fann jag nödigt att i detta ämne förskaffa och bifogade en Kommendantsembetets uti skrifvelse härom mig meddelad uppgift, omförmälande beloppet af de den 18 Mars förstärkta vakterna i staden. För öfrigt har jag, i afseende på dröjsmålet med anstalt mot våldet i Storkyrkobrinken, anmärkt, att uti den lidsberäkning, som Herr Friherren sjelf i första förklaringen uppställt, men sedermera sökt ogilla, tycktes röja sig, det Herr Friherren visste sig hafva användt något längre tid, än som efter hans egen beräkning bordt åtgå. Imedlertid hade jag uti Herr Polismästaren Bergmans förklaring funnit väl uppgifvet, men icke styrkt, att Herr Friherren blifvit utan allt dröjsmål underrättad om oroligheternes utbrott; och detta förhållande var ej heller genom ett bestämdt medgifvande af Herr Friherren utredt. Jag hemställde derföre, att ett ytterligare förklarande härutinnan måtte Herr Friherren affordras, och Herr Polismästaren derefter, i fall af behof, lemnäs tillfälle att för sin uppgift använda den bevisning, han möjligen ville söka åstadkomma. —- I anledning häraf hafva ock förklaringar blifvit från Herr Friherren och Herr Polismästaren infordrade och afgifna, deruti den sistnämnde för sin del förbehållit sig den upprättelse, som den af åklagaremakten på obehörigt sätt antastade fått sig i lag tillerkännd. På denna skriftvexling följde Kongl. Hofrättens ofvanförmälte utslag, gifvet den 8 Maj 1849, hvars innehåll är: öfver den af Herr Öfverståthållare!!
Utskottet delar visserligen den i anmärkningarne framställde åsigt, att formen för ifrågavarande utgift varit origtig; men då vid den löne - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 170. reglering, som med Läroverken sedermera blifvit verkställd, tillgång funnits för ifrågavarande utgift, och dylika anvisningar icke vidare äro alt befara, samt något väsendtligt ändamål således icke vunnes genom en underdånig framställning i ämnet, bar Utskottet ansett och anser fortfarande denna, i öfrigt gagneliga utgift, icke böra föranleda till någon åtgärd. 19:0 Friherre Silfversköld, C., har yrkat återremiss å 62 $. af Utskottets Betänkande, på den grund att, då Rikets Ständer icke föreskrifvit något vilkor vid beviljandet al anslaget lill Expeclance-arfvoden, sorn skulle hindra Kongl. Majit alt bevilja högre arfvoden åt lönlöse Officerare efter befordran, Kongl. Majit jemväl kunde efter sitt godtfinnande utdela dessa arfvoden; och då i öfrigt kändt vore, huru mångå behöfvande lönlöse Officerare finnas och huru otillräckligt anslaget är, bar Friherre Silfversköld ansett Rikets Ständer åtminstone böra lemna Kongl. Majit fri disposition af de medel, som lill della ändamål blifvit afsalte.
Hr Carleson: 1 anledning af Hr Olivecronas anmärkning, att Preussiska strafflagen skulle förklara vittnen strafflösa, får jag erkänna detta, äfvensom medgifva ett dylikt förhållande äfven uti åtskilliga andra Tyska lagar, men deremot erinra, att flera af Tysklands nyaste kriminallagstiftningar, t. ex. Sachsens, Wiirtemberes, Hannovers m. fl., hafva straffbestämmelser i detta afseende. Afven den Österrikiska kriminallagen, hvilken, om jag ej misstager mig, är den nyaste af dem alla, har bestämt straff för sekundanter. Frih. Cederström: Om en åklagare fått kännedom om en duell och vidtalar tvenne personer att från något gömställe åskåda striden för att sedermera kunna begagna dem såsom vittnen, så låta ju dessa personer bruka sig till vittnen vid enviget och skulle således, enligt §:ns ordalydelse, straffas med fängelse. Den 15 Juli f. m. 497 geise. Skulle detta stadgande blifva i strafflagen införd!, komme följden deraf endast blifva den att duellerna komme alt försiggå utan vittnen, och de brottslige kunde således aldrig öfverbevisas. Jag fortfar derför i mitt yrkande om afslag. Hr von Koch: Lyckligtvis är detta stadgande hos oss af mindre vigt, enär dueller äro mera sällsynta i vårt fädernesland än i andra länder. Anledningen hvarför jag yrkat afslag derå var den, att i de länder och inom de kårer, der dueller oftare förekomma, är det nära nog omöjligt att, när man derom anmodas, undvika att vara sekundant, och att jag, långt ifrån att dela Gr. Sparres åsigt att sekundanterna äro de som reta till dueller, snarare tror att de, såvida möjligt är, söka afstyra dessa uppträden och, om de icke förmå det, genom sin närvaro åtminstone hindra att de kunna antaga ilen grymma och våldsamma natur, som envigen utan vittnen merändels få. För min del vill jag icke bestrida att sekundanter skulle kunna, när anledning dertill förekommer, tilltalas såsom delaktige i duellsbrottet, men skillnaden blir att de i så fall komme att straffas med högst sex månaders fängelse, då deremot straffet för dem enligt denna § skulle kunna uppgå till fängelse i 2 år.
Skulle man nu besluts, att dessa mill. skulle uptagas genom ett inhemskt fondsystem, så skulle RiksgäldsKontoret ovilkorligen vara skyldigt att anskaffa dessa medel, antingen genom en sådan uplåning eller ock upköpa dem till hvad pris som helst, blott med afseende på H. V. 26 402 Den 26 A piff. livar det först kunde tinna dem, men ehuru jag visserligen önskar, att denna bana måtte så fort som möjligt fullbordas, så kan jag dock ej sträcka min önskan så långt, att det måtte ske med hvilka uppoffringar som helst från Statsverkets sida. Det återstår således att undersöka, om RiksgäldsKontoret skall kunna af sina disponibla tillgångar lemna den erforderliga summan. StatsUtskit har ännu ej inför 11. Stil* framlagt någon beräkning om RiksgäldsKontorets tillstånd, men Utskrt har af Fullmäktige erhållit en tabell, innehållande uppgift på sannolika utgifter och inkomster under nästa Statsregleringsperiod. Hvad inkomsterna beträffar, voro de på siffran bestämda, men utgiftsposterna är det omöjligt att ännu med någon visshet kunna beräkna, då Ständerna ej afgjort mer an 5 hufvudtitlar och de öfriga jemte många andra motioner, hvari äfven anslag äskas, ej ännu utgjort föremål för granskning. Men man kan dock göra sig en bild öfver, huru hufvudutgifterna skola gestalta sig. Om allt i K. M:ts Propos. bilalles. så återstår i behållning en disponibel summa af 1,697,000 rdr. Men med dessa penningar skall man belacka de utgifter, sorn vid denna riksdag komma att göras för jernvägslånen. Dessa utgifter utgöras årligen af 1,497,000 rdr; återstår således en disponibel summa af omkring 200,000, hvilken på tre år kommer att utgöra 600,000 rdr. Visserligen är det sannt, att man ej med bestämdhet katt förutsätta att allt hvad K. M. i sin nåd.
Den som sädan wäldsam gerning förmärkt och icke hrn. drat, warde för mindre delaktighet deruti ansedd; Men den som efter första anmaningens afkunnande friwilligt qwarblifwer, stall, säsom den der sällat sig till upploppet, derföre deläg, gas med iz Riksdaler 16 st. fridsbrotts böter, och särskilt för den ogärning han derunder mö. jeligen föröfwat. Den äter som beträdes, att haswa instält sig försedd med wapen eller werk tyg, tjenlige att stada, säsom päkar oä> stenar, eller att hafwa sädane ät andre närwarande anskaffat, ehuru nägok bruk deraf icke blifwck gjordt, umgälle sädant särskilt med 10 par spö, eller 8 pär ris, eller med deremot swarande watten och bröd. Sätter sig nägon till wärn emot den, som honom under eller i anledning af upploppet lagligen gripa och fängfla bör, stylle sig sjelf för allt hwad derunder händer. Med deras döda kroppar, hwilka, oaktadt anmaningarne, förblifwit bland de upproriske och tillsatt lifwel förfares pä sätt första Momentet i L. Cap. Straff-Balken om döda Mistgerningsmäns kroppar stadgas. § 5 Skulle, i afseende pä upploppets widsträck. tare sammanhang, den yttersta nödwändighet fordra sädane anstalter, säsom Communicatio. nenS stängande emellan Hufwudstaden och Län. det, postgängenS hämmande eller ankommande drefs 592 Den 19 September. bress granskning, med mera dylikt, sä äge i Hufwudstaden ingen annan än Konungen eller den Han under sin fränwaro dertill utsett, alt i stikå fall förordna.
Majit måtte täckas genom dertill utsedde sakkunnige personer eller på annat lämpligt sätt låta utarbeta förslag lill en sådan förändring af Slals-konlorets organisation, äfvensom af arbetsordningarne för öfriga i Stockholm befintliga förvaltande kollegiala embetsverk, hvilka hafva åliggandet alt verkställa utbetalning af statsmedel, att dessa förvaltande verk i allmänhet, och med undanlag af expensmedel samt möjligen en mindre kassa för smärre utbetalningar, icke behöfva hafva några kontanta penningar om händer eller större summor innestående å verkets Bankoräkning, men deremot erhålla rättighet att lör sina utgifter, inom vissa för hvarje embetsverk begränsade belopp, lill hvar och en, som af det förval tande verket skall uppbära penningar, utfärda invisningar, ställda på Kongl. Räntekammaren och hvilka der genast blifva med kontanta penningar infriade; äfvensom alt för de utbetalningar, som af Slats-kontoret omedelbarligen ombesörjas, sådan förenkling må tillvägabringas, alt särskilda anordningar och assignationer icke behöfva för mindre summor utfärdas, men medlen utan tidsutdrägt i kontanta penningar utbetalas af Räntekammaren, som derefter eger redovisa de förskott, hvilka till sådana utbetalningar blifva Räntekammaren meddelade; Och få Rikets Ständer tillika i underdånighet anhålla, att E. K. Majit täcktes, efter pröfning af de uppgjorda förslagen, låta befordra desamma till behörig verkställighet. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 16 Bi/i. tilt B. St. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 6 Maj 1863. Preste-Slandet den 9 Borgare-Slåndet den 9 Bonde-Ståndet den 16 Rikets Stånders underdåniga Skrijveise, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, om antagande af en Jörfattning angående allmänt kyrkomöte. (Lag-Utskottets Betänkande N:o 31.) S. A. K. Sedan uti underdånig skrifvelse af den 6
Af den 21 Juli: om Borgenärs Eden; om granskning af RiksdagsBeslutet och BevillningsFörordningen; om vigtsorter; om rättig* het för Kongl. Maj:t att förhöja Tullafgifternaj om Chartae Sigillatae Förordningen; örn befunnen stridighet imellan 42 och 94 §§ Regeringsformen; om förändring i 41 § och ny Redaction af 29 § Regeringsformen; Om Bevillningssumman, liqviderandet af skulderna efter sids* ta krig, utländska gälden, och exportations premier, samt publika lån för skånska Stenkolsgrufvan; om dagen för Riksens Ständers nästa sammankomst. Af den 22 Julii : om jemkning uti Extra Roteringsskyldigheten; om uppmuddring af några Sjöar vid Stockholm, Enskiftesmedlen, ny Landtmätaretaxa, Fabrikernas upphjelpande, ändring i Enskiftesstadgan, inskränkning i införsel af utländska varor och Nederlagsfriheten ; om ändring uti 5 § Tryckfrihetslagen och 4 § Regeringsformen; om Postafgiften för utrikes bref; om Båtsmansindelningen i Blekinge, anslag för de Fria Konsternas Academieoch understöd för skriften Svensk Botanik; om Tacksägelse Adress till Hans Majit Konungen och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen i anledning af utländska gäldens indragning; om Forvagnar; om Lumpsamlare; om Norriges StorThings svar på den föreslagna Riksakten; om Götha Canal; om Bevillnings stadgan; om de delar af Särskildta Utskottets Betänkande hvilka böra till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning i underdånighet öfverlemnas; om Skogshushållningen och Svedjandet. 86 Den 2 Augusti.
Majdi NådProposition* N.o 54- de hufvud vilkor, att låuen må innehafvas under fern åis lid, räknadt från den 1 Juli 1848, ulan ränta, och sedermera under tre år, eller intill den 1 Juli 1856, mot ränta af fyra för hundrade om året, hvarefter å primitiva Jånesumroan böra erläggäs årligen sex procent, deraf såsom ränta beräknas tre procent å lånets återstod och hvad derefter blifver öfrigt afföres på kapitalet, intilldess detsamma blifvit tillfullo guldet, samt under iakttagande i öfrigt af de serskilda bestämmelser, som Rikets Ständer finna lämpligt att föreskrifva. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. S. A. Munthe. Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden* hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 16 December 1847- Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse* Ilans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre* Sta ts-rådm: Friherre Stael von Holstein* Munthe* Friherre Peyron* Silfverstolpe, Waern* Friherie Gyllengranat* Faxe och Fåhreeus. Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Munthe* uppläste tili justering ett, i öfverensstämelse med Kongl. Maj.ts redan meddelade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angåvnde beviljade af låneunderstöd åt de genom eldsvåda hemsökta innevånare i staden Christianstad för uppförande af nya byggnader i de afbrändas ställe, Kongl. Maj.Is Nåd. Proposition, N\o 55. 3 Kongl. Majit behagade, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befalla, att nådig proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå.
Hennes vänner började nästan frukta, att de gjort henne orätt, då de lockat henne till en värld, som hon så snart åter måste lämna för att återvända till sin förvisningsort. » Så långt ofvannämnda författarinna. Bio" granen har ej några data, men den måste tidigast vara skrifven för ett par år sedan, kort efter att A d a Negris diktsamling u t k o m m i t; emellertid är ej hennes lott numera så hård som då. E n litteraturälskande, varmhjärtad och inflytelserik dam, Emilia Peruzzi, har tagit henne i sitt skydd, skaffat henne lärarinnebefattning i en högre normalskola i Milano och till stor del genom sin påverkan åvägabragt, att hon erhållit det efter Gionnina Milli lediga stora litterära hedersgaget. Det är alltså att hoppas, det A d a Negri för framtiden skall komma i tillfälle att rikare utveckla sin sällsynta begåfning, och att hennes känsliga, lidelsefulla natur skall kunna mottaga ljusare intryck af lifvet, än hvad som hittills varit fallet. Strindberg. Vi meddela h ä r nedan i öfversättning några af hennes dikter, så subjektivt skrifna, att man skulle vilja taga dem för blad ur en dagbok, och ägnade att ställa hennes personlighet i klarare belysning än någon lefnadsteckning vore i stånd till. De fyra dikterna äro alla hämtade ur hennes diktsamling » Fatalitas ». (Fragment.) Hon sade mig: » Ef löjets konst förstår du. Föl-stämd din lyra klingar, som om böjd i ok du ginge. Hvarför slår du ej strängar an, som ljujt likt kyssar smeka att tolka lifvets fröjd? » Hur klara ljödo ej Apollos toner, hur var ej yrseln glad hos en bacchant! Hur ljus, hur frisk ur hafvets zoner i naken skönhet Venus steg och strödde kring världen ut glycinier och akanth. » Hur hög, hur skön han är! En släggans konung sitt städ hän mäktigt slår. Om då hans blick mig som en solglimt når, den är mig ljufvare än vin och honung. Han är min afgud. Fritt jag det bekänner, jag offrar honom allt. Mitt lif jag gåfve honom tusenfaldt, ty genom honom först jag lifvet känner.