Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 5 Maj 184 r. Preste-Ståndet den 5 Borgare-Ståndet den 8 Bonde-Ståndet den 8 —* — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition om ändring i Sy §. Regerings Formen. (Coust. Utsk. Mern. N:o 99.) S. A, K. Enär under föregående Riksdagar flere gånger inträffat, att Rikets Ständers förslag i sådane lagfrågor, som 87 §. Regerings-Formen omförmäler, inkommit så sent, att Grundlagsenlig pröfning deraf, under Rikets Ständers sammanvaro, icke kunnat af E. K. M. medhinnas, hvadan förslagen af sådan anledning kommit att förfalla, samt med afseende å de ännu betydligare olägenheter, som uppstå, derest, när förslag till ny allmän Civiloch Criminal-lag eller andra lagförslag af större omfattning skola behandlas, Kongl. Maj:t icke, äfven efter Riksdags slut, kan Lill lag antaga, hvad Rikets Ständer, för deras del, i sådana ämnen beslutat, hvarigenom kunde inträffa, antingen att Riksdagen måste förlängas, på det Kongl. Majus beslut i dylika frågor må hinna meddelas, eller att den möda, Rikets Ständer derå användt, blefve förspild, har E. K. M., uti aflåten Nådig Proposition den 15 sistlidne Februari, täckts föreslå följande ändrade lydelse af Regerings-Formens 87 §: >t>4 Expeditions-UIskot tets Förslag till tind Skrijvelse, N.o 323. ”Riksens Ständer ega gemensamt —• skäl att det vägra. Kan Konungen icke förr, än Riksens Ständer åtskiljas, fatta och meddela Sitt beslut, vare Han oförhindrad att före nästföljande Riksdags öppnande förslaget ordagrannt bilalla och allmän Kungörelse derom utfärda. Sker det ej, anses förslaget hafva förfallit, och Konungen underrätte då Riksens Ständer, vid deras nästa sammankomst, om de skäl, sotn hindrat förslagets antagande.
Ombord voro lif och rörelse, vackra ungdomliga ansigten, dyrbara toaletter och lorgnetterande ungherrar, och bland allt detta ett lifligt sorl af barnröster, förtjusande små ungar i sjömansdrägter; öfver allt bland resfiltar och hattaskar döko apelsiner och konfektpåsar fram. Skulle det verkligen bära åstad till en ort, der sjuklingar återvinna helsa och krafter? Ack, här fans hvarken sjukdom eller nöd, endast rosiga kinder och glada, sorgfria menniskor. Jag kände mig så lätt och lefnadsfrisk till mods, — voro menniskorna så lyckliga, var tillvaron verkligen så härlig? Jag var nyss fylda tjugo år och insöp med begärlighet hvarje tillfälle att lära känna lifvet. Under tvänne timmar fortforo vi att glida fram på hafvet så ett doft rytande ur skorstenspipan — och Marstrandsön i all sin tilltalande, men kärfva natur låg framför oss. Hvilket lif och sorl, när båten lade till! Hamnen var uppfyld af menniskor, viftningar, helsningar och omfamningar från alla håll. Hur i all verlden skulle jag få tag i mitt resgods? » Har fröken några koffertar? » hördes i det samma från minst fyra håll, och fyra bärare betraktade mig med förväntningsfulla blickar. » Ja, det har jag visst, en stor, gul. riktigt I DU N brandgul von med svarta beslag — » fröken Eva Gastronomiska kåserier. Heland » i stora bokstäfver. » » Jaså, jaha, men hvart skall den bäras? » in. » » Ska ' eke. » Men tanken på, hvart min kära Signe tagit vägen, trängde sig med oroväckande kraft inpå mig. Hon skulle var vara en ung, förtjusande min beskyddarinna i enka och detta vårt lands » moderna Babylon », och det var med en viss oro jag spejade efter hennes vackra ansigte i denna orediga menniskomassa. » Eva, Eva! » klingande ropade skratt någon, och under ett lades en liten mjuk hand öfver mina ögon.
Majit, som anbefallt en ombildning af detta läroverk enligt vissa bestämmelser, hvarigenom, bland annat, läroverket kommer att förändras till en militärisk tillämpningsskola, under namn af Krigs-skola, för bildande af alla vid arméen och flottan behöfliga Officerare, har, med tillkänriagifvande häraf, föreslagit, att oaktadt ny stat för läroverket efter dess förändrade organisation framdeles måsta ifrågakomma, nuvarande anslaget måtte tillsvidare under öfvergångstiden förblifva orubbadt; till hvilken nådiga framställning Utskottet tillstyrker Rikets Ständers bifall. i Siats-Utskottets Utlåtande IM 66. Indelta Arméen. 8:0. Kavallerioch Infanteri-regementena. Till fyllnad i Korporalernas löner vid Lif-regementets Husaroch Grenadierkorpser, Andra Lifgrenadier-regementet, Smålands Grenadier-bataljon, Uplands och Södermanlands regementen samt Westerbottens Faltjägare-korps, har Kongl. Majit äskat ett anslag of 1,658 kubikfot oindelt spanmåi, att tilläggas det i Riksstaten förut för indelta Kavallerioch Infanteri-regementena uppförda anslag af sådan spanmåi, men att deremot det för samma regementen i Riksstaten befintliga penningeanslag måtte förminskas med 2,004 R:dr 4 öre. Af det den Kongl. Propositionen bilagda protokoll öfver landtförsvarsärenden den 14 Oktober 1862 inhemtas, bland annat, att ofvannämnda regementen och korpser icke ega full tillgång till den, enligt Kongl.
Ilo, Dagsverken, samt dessutom Penningar; med tillägg att räntegifvarnes yttrande skulle inliemtas, huruvida de ansågo lämpligt att redräntan omflyttades till Spanmål. I Länet valde Deputerade hafva ansett lämpligast, att endast spanmål och smör bibehållas såsom hufvud-räntor, men vedoch dagsverks-räntan förvandlades till spanmål, hvaraf en tredjedel råg, en tredjedel korn, en tredjedel hafre, samt att hö förvandlades till smör. Kongl. Majrts Befallningshafvande i Länet har förordat detta deputerades förslag. Kongl. Maj:t, som af härofvan meddelade skäl i allmänhet anser dagsverks-räntan böra bibehållas, finner i öfrigt intet hinder för skatteförenklingens i detta Län verkställande uti öfverensstämmelse med Deputerades mening. Kongl. Maj:t föreslår således nu Rikets Ständer, att: 1:0 Såsom hufvud-ränte-persedlar uti Hallands Län bestämmas: spanmål, smör och dagsverken; 2:o Nuvarande hufvud-ränte-persedlarne, spanmål, smör och dagsverken bibehållas med blott de förändringar, som blifva en följd af i allmänhet gifna föreskrifter; ved förvandlas till spanmål, hvaraf en tredjedel blir råg, en tredjedel korn, samt en tredjedel bafra; hö förvandlas till smör; 3:o Alla öfriga nuvarande uti jordeboksoch hemmantalseller ordinarie räntan inbegripne persedlar förvandlas till bestämd penninge-ränta, att, jemte till penningar förvandlade bråktalen samt nuvarande skatte-titeln penningar, utgå enligt i allmänhet stadgade grunder. Götheborgs och Bohus Län. Af nuvarande ränte-persedlar ansåg Kongl. Maj-t lämpligen kunna komma i fråga ali såsom särskilda skatte-titlar bibehållas: Spanmål, Smör, Dagsverken, samt dessutom Penningar.
Utskottet har derföre ansett det ifrågaställde bidraget af salpeterfondens medel böra inskränkas till 200,000 r:dr, under förutsättning hvaraf Utskottet jemväl, i sammanhang med regleringen af utgifterna under riksstatens fjerde hufvudtitel, föreslagit, att det å nämnde hufvudtitel uppförde anslag till salpeter-uppköp måtte från sitt nuvarande belopp, 194,000 r:dr, nedsättas till 180,000 r:dr, eller minskas med en summa, ungefärligen motsvarande en lågt beräknad ränta å den, efter afdrag af ofvanberörde 200,000 r:dr, å fonden återstående kapital-behållning af omkring 400,000 r:dr. På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, får Utskottet i så måtto tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Maj.t uti förstnämnde nådiga proposition föreslagit, att Utskottet hemställer, att af salpeterfondens tillgångar en summa af 200,000 riksdaler må få användas till bestridande af sådana tillfälliga statsbehof, för hvilka under innevarande riksdag anslag kunna varda af Rikets Ständer beviljade. Stockholm den 17 Februari 1848. STOCKHOLM. Östlund & Ank. till Exp. Utsk. den 22 Febr. kl. 5 e. m. Utlåtande, angående regleringen af Utgifterna under Riksstatens Fjerde hufvudtitel. (U. A.) För denna hufvudtitel, innefattande anslagen för Landtförsvarsdepartementet, upptager nu gällande riksstat ett sammanräknadt belopp af 4,118,240 r:dr, hvaruti innefaltas indelda räntor till ett värde af 1,196,656 r:dr 3a sk., jemte 37,400 tunnor indeld och oindeld spannmål, a 6 r:dr tunnan, utförde till 224,700 r.dr; varande under lönerne inbegripne 24,3i4t:r spanmål.
Jag har således in - 422 Den 30 October f. ni. geni ing emot återremiss af denna punkt, hvarigenom Ulsk. blir i tillfälle alt yttra sig öfver det nu väckta förslaget. Gr. Posse, Fredr. Salomon: Jag uppträder kanske litet partisk, då Frih. Palmstjerna redan förut yttrat sig. Att jag å min sida skulle önskat ett annat tillstyrkande ifrån StatsUlsk., än det vi hört oss föreläsas, är temligen naturligt, emedan 3 af de personer, som skulle komma i fråga till åtnjutande af löneförbättring, tillhöra det län, hvars vård blifvit mig i nåder anförtrodd; men då jag är öfvertygad, att Konungen redan beslutat en reglering af laudtstatens lönevillkor oell jag således icke vågar hoppas att kunna erhålla något tillskott för desse tjenstemän, anser jag mig icke eller böra påyrka återremiss af denna punkt, enär troligen ej kan vinnas hvad man åsyftar. Att landtstatens tjenstemän äro pä många ställen illa lönta, del är en allt för känd sak för att behöfva bevisas, men all genom partiel förändring få hjelp för några, tror jag knappast vara möjligt att vänta just då, när man vågar hoppas alt emotse en förändring i det hela, ehuru vissas ställning är beklagansvärd, i synnerhet i Skåne, der få af kronobetjeningen äga boställen. Hr von Hart mansdorff: Jag är väsendtligen af den mening som Frih. Palmstjerna uttalat. Att behof af förbättrade löner, äfvensom af en allmän lönereglering för landlstaterna förefinnes, är allmänt kändt. Jag tror ock, att svårligen torde någon brist på lönereglering så trycka allmogen som just denna. Sådan ärjsaken sedd från den ena sidan. Betraktar man henne från den andra; så vållas balancer och tillgrepp af otillräckliga löner. Icke blott den enskilde, hvar i sin ort, utan ock Kronans cassör förlora således derpå, att landtstatens tjenstemän icke äro behörigen aflönade.
Dessutom hade i det af Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader upprättade generalförslag öfver allmänna arbeten blifvit till erhållande af statsbidrag förordade följande jernvägsanläggningar, nemligen : l:o) från Frövi station på Örebro—Arbogabanan till Falun, med en beräknad kostnad af 16,417,298 R:dr 14 öre och ett af Styrelsen tillstyrkt låneunderstöd af 5,472,000 R:dr; 2:o) från Christianstad till Sölvesborg, med upptagen kostnad 1,400,000 R:dr och tillstyrkt låneunderstöd 933,000 R:dr; 3:o) från Moholms station å vestra stambanan till Mariestad, med beräknad kostnad 678,249 R:dr 60 öre, och ifrågasatt låneunderstöd 452,167 R:dr; 4:o) från Håkantorps station å Herrljunga—Wenersborg—Uddevalla-banan till Lidköping, beräknad till en kostnad af 898,100 R:dr, i förhållande hvartill ett låneunderstöd af 590,000 R:dr blifvit tillstyrkt; 5:o) från Dalkarlsbergs grufvefält till sjön Wikern samt vidare till Carlskoga faktori och sjön Möckeln, med upptagen kostnad 1,115,000 R:dr och tillstyrkt låneunderstöd 743,000 R:dr; och 6:o) från Sundsvall till Stöde sjö i Wester-Norrlands län, hvilken jernvägsanlägguing beräknats till en kostnad af 1,540,000 R:dr, och för hvars utförande förordats ett låneunderstöd af 1,026,000 R:dr.
Men sedan Rikets Ständer, som genom anordningen af desse förskott, ansett en af Rikets Ständer icke beviljad årlig tillökning uti Krigs-Academiens Stats-summa vara beredd, i underdånig skrifvelse den 1 Mars 183o förordnat, att, i den mon och då redan antagne Fri-Cadetter af de 3 ofrälse Stånden ifrån Academien utgingo, förskotten borde minskas, samt inga nya Fri-Cadetter till underhåll af denna fond antagas, på det allt vidare behof af förskotten måtte upphöra; så har Kongl. Majt, under den 7 April berörde år, i Nåder bifallit, att ifrågavarande förskott skola tredje Hufvudtiteln ersättas, så fort tillgångarne å Barthelemyfonden sådant medgifva, samt emedlertid i räkenskaperne balanceras; hvarjemte Revisorerne tillkännagifvit, att för år i83o, hvarefter denna utgift helt och hållet upphört, har förskottet utgått till förminskadt belopp, 5,533 R:dr 16 sk., utgörande Statsverkets fordran hos Barthelemyfonden för meranämnde förskott från och med år i83i, sammanlagdt 73,o33 R:dr 16 sk. Kongl. Maj:ts lill Rikets Ständer den 18 April 1812 aflåtne och af Rikets Ständer bifallne Nådiga Proposition, angående en serskild författning med Svenska Ultramarinska Besittningars Styrelse och Drätsel, och hvarigenom, uppå anförde skäl, Ön S:t Barthelemy undanlogs från Sveriges Statsförvaltning, administration och drätsel, för att förvaltas efter de serskilda grunder, som antingen vid acqvisitionen 3^ Ståls-Utskottets Utlåtande N.-o 22. blifvit eller blifva lagde, eller sedermera i behörig ordning tillkommit eller tillkomma, då alla dertill hörande ärenden borde behandlas och inför Kongl. Maj:t i underdånighet föredragas af ett serskildt
Befälh afva ren å Carlsborg, under den 24 November 1839 det lian förordnat Löjtnanten och Magasinsförvaltaren L. v. Nackrej att kassöisbefaltningen derstädes bestrida, samt alt, vid inventering i Kassan m. nu., allt befunnits, enligt lör banden varande räkenskaper, i beböng ordning.” ”Sedan Revisionen, den a5 sistnämnde månad, till Kongl. Kollegium inkommit med fullständig uppgift å alla skiljaktigheter, som vid anställd undersökning föref unnits emellan Hufvud-Journalerna för fäslnirigsbyggtiads-ar betet vid Cai Isborg år 1838 och ofvanberörde utdrag af samma Journaler, handlades balansmålet, under slutet af år 1839 och böljan af år 1840, af den förordnade Blandade Krigs-Rätten å Carlsborg, som ock, i Februari månad sistnämnde år, till Kongl. Kollegium insände Piotokollerna öfver undersökningen rörande anmärkta löihållanden vid i838 å 1 s räkenskaper, meri med tilkännagifvande derjemte, att, då Hallström vidgått, del han å en del veilfikatitoner till såväl 1838 som åtskilliga föregående års redogörelser verkställt förändring af summor, Kongl Majit och Kronan till skada, Krigs-Rättens undersökningar blifvit tills vidare inställda, i anseende till saknad tillgång af härför eiforderliga handlingar.” "Emedlertid hade uti Kongl. Kammar-Rättens Öfver-RevisionsDepartemenl undersökning blifvit börjad med föregående årens räkenskap-r för Carlsborg öfver så väl ordinarie som extra statsmedel under Hallströms redogöraretid, och sedan dervid uppstådda anmärkningar blifvit, i Februari och Juli månader år 1841, till Kongl.
Norra Skånska infanteri-regementet, nytt förrådshus, i öfverensstämmelse med förutnämnda, af Majoren Malmström uppgjorda ritning och kostnadsförslag » 6,500: — Södra Skånska infanteri-regementet, nybyggnad af en smedja, innehållande derjemte lokaler för gevärens besigtning och rengörande, m. m., lika med den från Elfsborgs regemente insända ritningen och mot beräknad kostnad af » 1,628: 42. Wermlands Fältjugare-regemente, nytt förrådshus, lika med förut föreslagna, och mot en här uppgifven kostnad af » 7,203: 40. samt Wester-Norrlands bevärings-bataljon, nya gevärs-ställningar, enligt uppgifven ritning och kostnad af » 400: — tillsammans Rdr 74,262: 52. Med afseende å vigten, att de till regementen och korpser utlemnade gevär väl vårdas, finner jag mig föranlåten i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Maj.t täcktes hos Rikets Ständer föreslå, att för nu uppgifna behof varder anvisadt den beräknade kostnadssumman 74,262 rdr 52 öre. N:o 3 a. till Kongl. Maj:!* Nåd. Prop. N:o /, om Statsverket 1865. 17:o Magasinsbyggnader å Ladugårdsgärdet. Sedan Krigs-Kollegium, i sitt den 25 Juli 1862 afgifna förslag till Intendentsafdelningen utgifter under nu löpande statsregleringsperiod, förnyat sin under den 26
Utställningen på börsen lofvar att blifva en intressant och rikhaltig uppvisning af alster af kvinnlig verksamhet på olika områden, representerande litteratur, skön konst, konstindustri och handaslöjder af många slag, såsom väfnad, knyppling, konstoch linnesömnad, glasetsning, föremål af graverad koppar m. m. Iduns redaktion utgifver i anledning af basaren ett extra festnummer, rikt försedt med porträtter, andra illustrationer och text, allt med afseende på den svenska kvinnans deltagande i Chicagoutställningen. Detta nummer skänkes till basaren och kommer att därstädes försäljas. Den svenska damkomitén vågar emellertid i ännu vidsträcktare grad än hittills påräkna damernas i landsorten ekonomiska understöd för sin nationella sak. Om någon vore väl denna värd uppoffringar af litet penningar och tid. Exempelvis kunde kretskomitéer bildas, som hvar på sitt håll anordnade någon liten fest till kvinnoutställningens förmån. P å basaren å Börsen kommer, bland mycket annat, en försäljning af fågel, vildt, frukter och sylter att anordnas, och vi ha särskildt blifvit ombedda att påpeka, att gåfvor till denna afdelning äro ytterst välkomna — ett bland flere sätt att visa sitt intresse för saken. Redan ha från flere håll glädjande prof på praktiskt intresse rönts, så har exempelvis från Vesterbottens län insamlats och insändts 100 kr. genom landshöfdingskan Crusebjörn. Men den yttersta tiden nalkas allt närmare, då alla för Chicagoutställningen afsedda föremål måste afgå ocb arrangementen begynna på ankomstorten, och den nitiska och arbetsamma sveDska damkomitén har väl förtjänat att stödjas i sin uppoffrande sträfvan att bereda den största möjliga framgång åt det svenska kvinnoarbetet vid den stora världsutställningen. För alla, som " kunna göra något, hänvisa vi dessutom än en gång till den inbjudning, som var införd i Idun n:r 4 5. Mormors vantar. I stora länstolen sitter den gamla i hvit, krusig m ö s s a och med putsade, klara glasögon på näst i p p e n. » La parisienne » t urudan parisiskan, den äkta parisiskan är såsom typ oeh individ, har en ung parisare, rn:r Bigeon.
I afseende å den del utaf E K. M:ts högstberörda nådiga proposition, som angår sältet för de upplånade medlens användande, och som nu jemväl blifvit af Rikets Ständer pröfvad, har, då de medel, hvilka äro i fråga att utomlands anskaffas, möjligen måste betingas på drygare vilkor, än som motsvaras af här gällande laglig ränta, E. K. M:t trott det håde kunna och böra stadgas att, vid utlåning af samma medel, en lämplig provision afdrages, hvarigenom Banken hålles skadeslös för dess omkostnader, samt på grund deraf föreslagit, att af den beredda tillgången måtte bildas en serskild diskonteringsoch utlånings-fond, och alt, jemte ränta för de å denna fond beviljade lån, må erläggas en provision lill det belopp, som Banko-fullmäktige, efter sig företeende omständigheter och behof, finna skäligt alt bestämma, och som vid lånens meddelande förskottsvis afdrages. Lika med E. K. M:t hafva Rikets Ständer ansett, att af den genom det utländska lånet eller kreditivet beredda tillgång bör bildas en särskild diskonteringsoch utlånings-fond, hvilken synts Rikets Ständer lämpligast kunna benämnas Statslåne-fonden och till förekommande af sammanblandning med Bankens egna fonder, böra i dess räkenskaper serskildt upptagas och redovisas, enligt de ytterligare föreskrifter, som Fullmäktige, efter inhemtande af vederbörandes yttrande, kunna finna skäligt att till efterrättelse meddela. Hvad angår vilkoren för försträckningars erhållande från nyssnämnda fond, hafva Rikets Ständer funnit det vara angeläget, att någon begränsning sker, hvarutöfver den serskilda provisionen ej får uppgå, emedan eljest vilkoren möjligen kunde blifva så betungande, ali det med lånets eller kreditivets upptagande åsyftade ändamål, att bereda näringarne behöfligt understöd, skulle komma att till väsendtlig del motverkas.
Uti en inom hedervärda Bonde-ståndet väckt, till Utskottet remitterad motion, har Riksdags-fullmäktigen Johan /Vestermark från Vesterbottens län, å Skellefteå stads vägnar föreslagit, att stapel-rätt matte staden beviljas, enär densamma redan vore sä bebyggd och ordnad, att den kunde jern foras med flertalet af rikets stapelstäder, sådana de voro vid den tid, då en sådan rätt dem medgafs; och har han härvid åberopat ett motionen bifogadt, af Skellefteå tull-inspektion ineddeladt bevis, innefattande uppgift å de fartyg, med hvilka förpassade varor exporterats från Skellefteå tull-inspektions-distrikt under åren 1848, 1849 och 1850, af hvilket bevis inhemtats, att samma fartyg utgjort: till inrikes ort ett antal af: år 1847, 56, med en drägtighet af tillsammans 5,954 läster, » 1848, 71, » » » » ... 7,932 » och » 1849, 79, » - » » ... 8,871 * samt till utrikes ort: år 1848, 55, med en drägtighet af tillsammans 2,535 läster, , 1849, 40, • » » » ... 1,912 » samt » 1850, 41, • * » ... 2,059 äfvensom att ett ej ringa antal varor af ortens produkter årligen exporterats oförpassade ifrån distriktets landthamnar till utrikes orter. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottels Utlåtande, N.-o 55. 15 Derjemte liar till Utskottet blifvit ingifven plan och kostnadsförslag för farleds upprensning i Skellefteä eif från Ursviks hamn till Skellefteå stads plan samt för anläggning af en lastbrygga derstädes, i hvilket förslag kostnaden för berörde arbeten blifvit upptagen tillsammans till 9,654 R:dr banko.
U. 87. A. 119. U. 288, 303. E. 417. — N:o 34. i anledning af Rikets-Ständers skiljaktiga beslut, rörande Utskottets Utlåtande N:o 20 öfver väckt motion om beviljande af pension åt Grefve Thorsten Rudenschöld. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Protocoll, hållna hos Hög lo f lige Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stochholm, Åren 1828 och 1829. Trettiondefemte Häftet. STOCKHOLM. Tryckta lius Johan Hurberg j 183r. Måndagen den 27 Julii 182g. Plenum klockan g Förmiddagen. Jöretogs till pröfning BancoUtskottets den 1 dennes under N:o 48 afgifne, och den i3 derpåfölide e. m. på bordet lagde, Betänkande, angående grunderne för Bankens lånerörelse intill nästa Riksdag. Friherre Cederström, Jacob: Detta Betänkande utgör egentcligen ingressen till de följande om Bankens lånerörelse. Likväl förekommer här åtskilligt att anmärka, hvilket sedermera upprepas och tillämpas i specialiteterne uti de andre Betänkanderne. Pag. 8 yttrar sig Utskottet: ”att då i ”Statsoch BancoUtskottens förslag, röran”de Myntbestämning och Realisation, är an”taget, att 29 Millioner vöre den Sedelstock, ”hvartill silfverfonden före i83i års slut ”skulle bringas i förhållande såsom 5 till 8, ”för att sedermera å [28 sk. hörja utvexling från Banken; så skulle hvarje verklig ”förökning af den i permanent utläningsväg ”circulerandé summan nödvändigt leda till ”rubbning i dessa beräkningar, hvarföre ock ”BancoUtskottets förslag måste inskränka sig ”blott inom förut befintliga fonder, och hu35 H. x* 4 Den 57 Jnlii f. m. ”ru dessa må kunna på det mest ändamåls» "cnliga sätt fördelas och användas.”
Majit täcktes tillåta Sekund-Chefs Embéfet att, eftér tig; då företeende omständigheter, få ytterligare sig i fl innöt utlåta. — Slutligen föreslås af Sektind-Chefs-Etnbetet, att Vaktoch Arrest-bgggnttden måtto Uppföras på det nuvarande kokhusets grund; hvarjemte anmäles behofvet af nytt ExCrcishus, Uthusbyggnader, Tvätthus och Krutkällare, saint förflyttning framdeles af bryggorna och badhuset på andra sidan om den blifvande Strandgatan, äfvensom jernstaket till stängsel. Uti Ingenieur-Militär-Kontoret hafva blifvit granskade de tvenne byggnadsförslagen till kokhus, det ena, på Sätt förut är omförittäldt, år 1'856 angifvet af dåvarande Öfverste-Löjtnriuten C. Stål och det andra innevarande år uppgjordt af Byggmästaren A. Alm, hvilket senare egentligen 'blott vore en komplettering nf det förra, i öfverensstämmelse med de förändringar, som Sekund-Chefs-Eiribctet funnit önskvärda och af nuvarande förhållanden föranledas. Oaktadt kökhuset enligt nyare förslaget, både till längd och till bredd, vöre tre föt större Och ett särskildt trapphus dessutom tillkommit, understegc den beräkhade egentliga byggnadskost maden för detsamma ändock med 0,000 Kalr den för det förra upptagna kostnadssumman; hvadan Militär-Kontoret ansett i detta fäll, likasom i alla öfriga, ingenting vara att anmärka, så att ilen af Sckurtd-Ghefs-Eiiibetfet ifrågaställda nedsättning i ställnings-, transportoch instrumentalii-kostnader syntes ej kunna påräknas. Hvad beträffade byggnadens läge, i hörnet mellan Storbch Oref-Magni-gatorna, funne Militär-Kontoret detta, enär kokhusets Uppförande på gamla stället i anseende till den dyra grimdläggningskostnaden ej kuhde ifrågasättas, otvifvelaktig! vara det lämpligaste, på sätt redan år 1 857, då frågan uppstod, anfördes af dåvarande Ofverste-Löjtnanten Stål, äfvensom af Chefen för Ingenieur-Corpsen.