Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Så vidt vi veta, har denna utmärkelse förut endast tilldelats följande svenska sångerskor: Jenny Lind, Christina Nilsson och Mathilda Taube, f. Grabow. Ett artisthem. Den kända målarinnan friherrinnan Emma Sparre, som under flere af de senare årens somrar bott i Bättvik, har i Sjurberg, c:a 3 kilometer från Rättviks station, inköpt ett jordområde å höjden bredvid landsvägen och där åt sig uppfört en antik bostad. Väggarne äro af rundtimmer, och det första, stora rummet man inträder uti är försedt med öppen spis, å hvilken ägarinnan själf med smak utfört mindre fresker. Sängen i detta mur är väggfast och försedd med en s. k. terre. Flere antika möbler, inköpta i orten, pryda för öfrigt rummet. Bredvid detta rum finnas gästrum och kök. Från det första rummet ledeten trappa i antik stil upp till sofrummet, utanför hvilket ligger ett » burspråk » med den vackraste utsikt öfver Siljan och Leksandsbergen. Fönstren äro infattade i bly. N y a s i d e n p r o f v e r för säsongen hafva tillsändts oss från den välbekanta firman Schweizer &amp; C:o i Luzern (Schweiz), och visa de genom sin såväl godhet som rikhaltighet, att nämnda firma fortfarande står på höjden af hvad vår tids fabrikation har att erbjuda i denna bransch. Firman säger sig ock i skrifvelse till redaktionen hafva allt skäl att vara nöjd med sin annonsering i Idun, emedan flertalet rekvirenter från Sverige-just åberopa sig på denna annons. • _ HULTMANS CACAO i — * - 1 Redan 1888 intygade prof. Joh. Lang 1 L-und, att Huitmans Cacao var fullt lika med van rfoutens Cacao. Huitmans Cacao kan således varmt rekommenderas till hvarje husmoder. IDUN 1897 Teater och musik. Det parti, hvarmed I ' m Sigrid Arnoldson afslutade sitt senaste gästspel härstä- des, var Julias i Gounods opera » Bomeo och Julia ». Att fru A. under detta gästspel visat sig som en verklig konstnär, torde de flests vara ense om, säga på somliga håll hvad man vill.
Det var en bra påk, du har tagit med dig, L ARS A NDERS . såg nog, hvad du gick och tänkte på. J AN A NDERS . Den onde kan inte gömma klorna. Och jag lider. Och då kanske jag har hunnit skaffa mig en. ( kommer tillbaka, stannar och skrattar tyst ) . Jag vill inte ge dig nu, efter jag ser, att du ( Falsk sortie. ) L ARS A NDERS . K ARL J OHAN Men jag träffar dig nog utan påk, hvad det har tagit pojken till hjälp. Men vi träffas. Kom, Brita Stina. B RITA S TINA . om vi inte kan sätta lus i skinnpälsen på dig. ( Ut. ) Kom öfver till vårt en gång, så ska du få se, ­ 31 ­ Tag pojken med dig, så ska vi se, om det inte K ARL J OHAN ( gapskrattar ) . Nu var de allt något till rasande. Ja, men stryk fick de inte ändå. Nej, inte den här gången J AN A NDERS . kan bli ett par till öfvers åt honom också. ( Båda ut. ) Men när han ingen påk har, ja. Kom, Jan Anders. Pojken håller ju med dom J AN A NDERS . K AROLINA . K ARL J OHAN . där utbölingarna. ut till höger. ) Ungdomen är på det viset, nu för tiden. ( Båda Nionde scenen. KARL JOHAN. LENA. K ARL J OHAN ( ropar efter dem ) . så att det inte hinner svalna innan kvällen. ( Skrattar. ) Nu har de haft sig ett nappatag igen. Ja, det är säkert, att om inte gubben och gumman hade Lars Anderses att träta med, skulle de dö utaf ledsnad inom året. Nej, nu får man hålla sig vaken och titta till milan. Jag tror, det har redan börjat sig ned, sjunger. ) Den onde brasar aldrig så hett om morgon, att mörka. Jonas ska väl vara här snart. ( Lägger ­ 32 ­ Det satt en fågel på en kvist, han sjöng om paradiset. och ängelen med riset. Mel.: Det står ett ljus i Österland. Han sjöng om kärleks argan list Han sjöng om Adam och hans fru, han sjunger än, han sjunger nu:
Till handlingarna lades, såsom icke erfordrande någon åtgärd af Ridderskapet och Adeln, Utskottets yttranden, angåen le den irsta och den ardra af de speciella anmärkningarna; schawlar, schawletter och andra dukar, släta af färgadt garn, större och nrndre, samt tryckta, under 7 qvarters fyrkant, fransarna oberäknade; samt angående förteckningen öfver sådana för närvarande lill inoch utförsel förbjudne varuartiklar, som böra från och med den 1 Janna 1 i 1843 få, emot utsatte tull-afgifter, till Riket införas och från Riket utföras ; 3:o Antog Ridderskapet och Adeln de inbjudningar, som till Ståndet blifvit gjorda, i afseende på den tredje af de speciella anmärkningarna:
Men hvad som mäste ännu mer förvåna är, att hans profetia gått i fullbordan, och alt Utsk. nu, på de skäl, som vid det omnämnda tillfället anfördes, afstyrkt motionen, ulan att ingå i minsta vederläggning af de argumenter, genom hvilka från motsatta sidan de framställda betänkligheterna fullkomligen undanröjdes. Detta hade man så mycket mer bordt kunna påräkna, som Utsk. i sitt betänk., på sätt Frih. Raab redan anmärkt, medgifvit att promotorialrätten skulle underlätta kreditväsendet i allmänhet. Dessutom hade Utsk. bordt finna af den remissen i ämnet åtföljande diskussionen, att den mening inom detta Stånd allmänt gjort sig gällande, att man borde söka häfva de svårigheter som möter en borgenär, hvilken har en fordran att utsöka inom ett annat län, än der han sjelf är boende, så framt han ej vid exsekutionssälet lyckats förskaffa sig en pålitlig kommissionär. Utsk. hade vidare bordt behjerta hvad Hr von Rosen vid ofvanberörde tillfälle anförde, eller att sedan del hos somlige. K. bef:de blifvit praxis att ombesörja promotorialmål, men andra deremot vägra att emottaga dem, så kan det bända, att sedan den ene länsstyrelsen emotlagit och till en annan öfversändt handlingarne i ett sådant mål, sä får den första efter en längre lids förlopp handlingarne tillbaka, af det skäl att den sednare länsstyrelsen icke haft för sed alt emottaga dylika mål; och detta ofta så sent att fatalierne i saken kunnat vara förlorade. Oaktadt, säger jag, alla de upplysningar, hvilka så väl Hr von Rosen som andre talare vid tillfället lemnade i ämnet, har Utsk. likväl icke funnit för godt all framställa något förslag, hvarigenom det omnämnda slota missförhållandet kunnat afhjelpas på samma gång, som man undveke de olägenheter, som Utsk. framhållit Och påslått skola uppväga de 326 Den 5 F e b r u a ri. fördelar som man väntar sig af promotorialrällen. Detta ändamål tror jag likväl skulle kunnat vinnas, om Utsk. föreslagit R.
Aphrodite, Ares, Artemis, Demeter m. fl.), när, öfver halftannat århundrade efteråt, den Nya Skolan uppträdde. BRÖLLOPS-BESVÄRS IHUGKOMMELSE. Hammarsköld har i sin upplaga intagit två större stycken, bägge satiriska: det ena kalladt ”Tidens Seder”, det andra ”Bröllopps-Besvärs Ihugkommelse”. Det förra, tillförne otryckt, har icke förut varit Stjernhjelm tillkändt; annorlunda, än att det finnes tecknadt med hans namn i den å Linköpings Bibliothek förvarade Rolandska Handskrift-samlingen. Det borde ej heller kunna honom tillkännas. Redan den omständighet gör saken misstänkt, att det, i sådan längd, är författadt på rimmade Hexametrer. Väl förekomma dylika, någongång, äfven hos Stjernhjelm. Så talar Mars, i andra ”cortin-öppningen” af Parnassus Triumphans; Fastaste borgar, beväpnade slott, land, städer och åker, Folk och fä, gods, penningar, hus, och allt det jag råker, Måste gå kull, uti eld och mull; allt måste förödas; Allt, hvad ock lif har och anda, det måste på jordene dödas, Hvar jag och mine gå fram. Mord, brand, rof, fängelse, pina, Kedjor och band, samt jemmer och gråt äro rätterna mina. Den tredje af dessa verser framter till och med detta anbringande af rim inuti versen, hvilket sedermera, en lång tid framåt, blef så omtyckt; Runius, och hans allmänhet, voro alldeles förtjusta deri. Sjelfve ”Hercules” har några inuti-rimmade hexametrer, – såsom då der säges, att Flättjans drägt var Ringad och slingad i kors, med fransar i lyckor och nyckor; men blott högst sällan, och med bortkastande af slutrimmen. Det enda undantag der, som förenar bådadera, är följande verspar: Hel i dag och sund; frisk, lustig, fager, och röder; Morgon kaller i mund, stock-stelnad-styfver, och döder.
Är inte utgivaren dömd för nesligt brott eller ovärdig att föra andras talan läggs inga hinder i vägen. 5: o Boktryckeri får anläggas utan att vara underkastad någon skråordning. Skall anläggas i stad eller högst ½ mil därifrån. 6: o Författare är inte skyldig att sätta ut sitt namn. Han lämnar boktryckaren en förseglad sedel med namn och hemvist i händelse skriften blir anmäld till domstol. 7: o Den som utgiver utländsk mans arbete eller översättning därav eller inländsk mans, som inte satt ut sitt namn har lika ansvar som författaren. 8: o Vid rättegång är boktryckare skyldig att uppge författarens namnsedel, annars står han som ansvarig. Skulle det visa sig att åklagaren varit ute i oträngt mål, och namnsedeln blivit bruten bötar han 100 riksdaler. 9: o Varje skrift är författarens lagliga egendom. Utgivare av dagblad har inte brutit mot författarens ägande rätt om han inför en skrift anonymt. Den som på titelbladet uppger fel författare eller utgivare straffas enligt missgärningsbalken kap 8. 10: o Varje skrift skall ha boktryckarens namn, tryckorten och årtalet utsatt annars bötas 300 riksdaler. Upprepas förseelsen förlorar han rätten att trycka böcker. 11: o Boktryckaren är pliktig att utan betalning lämna ett exemplar till hovkanslern, alla universitet, Kongl biblioteket, riksarkivet och vetenskapsakademien. 12: o Det finns inget hinder för den som vill öppna bokhandel. Kungörelse skall dock införas i Allmänna tidningar. 1: o I överensstämmelse med ovanstående skall det stå varje författare fritt att över allt som är eller kan bli föremål för mänsklig kunskap kungöra sina tankar. 2: o Skrivarten är varje författares eget val och ansvar. 4: o Det är var och en tillåtet att utgiva så väl rättegångar, allmänna handlingar, protokoll och beslut av vad slag de vara må. Undantag är protokoll från Konungen i ministeriella ärenden eller hemliga utskottet, bank och riksgäldsärenden och övriga verks hemliga ärenden. Preskriptionstiden är 50 år. Protokoll och handlingar i förlikta brottmål må ej tryckas så länge någon av parterna lever, utan deras ömsesidiga tillstånd. Då de båda är döda väntar man i 50 år. Det gäller också handlingar som rör utdrag ut kyrkoböcker eller handlingar i avseende på enskilda personers leverne och seder om det kan skada dem.
Möjligheten att begagna lättare skenor äfvensom en mindre dyr anläggning i liera andra afseeuden beror äfven på olikheten i vagnarnas konstruktion i Amerika emot de Engelska elier Nordtyska, då de förra fördela tyngden på flera punkter af jernvägen, äfvensom de Amerikanska lokomotiverna, i följd af sitt byggnadssätt, med samma kraft uppgifvas kunna framdraga samma tyngd på starkare stigningar, än hvad de En gelska lokomotiverna göra, ungefär i förhållande som 1 : 80 i stället för 1 : 100, äfvensom kurver med V* mindre radier utan någon olägenhet med deitt Bilaga M 1 till Herr Hiertas reservation vid Stats-Utsk. Ull. M 86. 95 kunna befaras, hvilket allt i hög grad bör bidraga till minskning af kostnaden. Utan alt närmare ingå i tekniska detaljer, måste dock af det, som här ofvan ur särskilda tryckta skrifter af godkända författare finnes åberopadt om förhållanden, sådana de voro redan för tio år sedan och af hvad Ingeniören Wenströms promemoria innehåller angående hans egen erfarenhet om nu varande förhållanden vid jernvägarna i Förenta Staterna, den slutsatsen kunna och böra dragas, att del åtminstone (örtjenade att närmare undersökas, huruvida icke de methoder, som der begagnas och i vissa delar skilja sig från de hos oss hittills införda så väl i afseende pä sjelfva jernvägarnas anläggning som lörelse-roaterielen, och hvilka afse en mindre kostnad, kunna vara fullt svarande mot ändamålet. Härtill kommer ännu en annan och lika vigtig omständighet, som synes påkalla en närmare undersökning Uti Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer vid 1853 och 1854 årens riksdag, angående Statens jernvägar, har nemligen Kongl Maj:t i nåder upplyst, »att, med iakttagande af de förenklingar och förbättringar i byggnadssättet, som under de sednare åren begagnats, skulle, enligt sammanstämmande uppgifter af flera er far ne ingeniörer och pä grund af den redan till en del derom äfven härstädes vunna erfarenhet, anläggnings-koslnaden inom
Ox krvtacollo. 8. 0. Ilä-Lrälr. S. D. Uppå de af Stats s Utskottet uppgifne grunder . sann Bonde - Ståndet sig böra antaga bemälke Utskotts den zo sistledne Nowember aflatne Memorial, angående Herr Landshöfdingen och Riddaren af 8csienkorna ansökning att komma i åtnjutande af den wärkeliga Landshöfdinge - Lönen i Stockholms Län med arföljMde förmoner. Om detta Beslut skulle de Ncspecliwe Med Hidd. och A-H. pror. 5 B. Scmr -8. izF Den z IanuariL Standen gensm Protocolls-Utdrag wördsamt och mänligen underrättas, Lx krotocollo. 8. L. 1'rägäräk. Under läsningen häraf hade följande Manne Protocoilö.Utdrag blifwit författade och justerade: Utdrag af Protocollek hallit i Högloft. Ridderskapets och Adelns Plenum den z Ianuarii iZio. S. D. Sedan Ridderffapet och Adeln för flere manöver sedan beslutat att för sine Säterier ataga sig lika Bewillning med den som Krono, och Krono.Skatte Jordägare komma art utgöra, och Ridder stapel och Adeln korrt före nästledne ars utgång wid bestämmandet af lidin hwarifran den nya beskattningen bör taga sin början, för sin del ansett denna beskattning böra fattas under de twanne hus. wud,tittlarne Bewillning och Krigsgärd; bestor Ridderstopet och Adeln nu härmed förklara, det dest me. ning marit, att denna Krigsgärd äfwen kemmer att till nästa Riksdag af Säterier och andra Hemman af hwad Frälse natur det wara ma, alldeles ljka med Krono, och Krono, Skatte, Hemman utgöraS: hwilket ds öfrige Reipeclime Med, Standen genom Utdrag af Protokollet skulle manligen wid handen gifwaö. ku^ra. S. D.
Karnereraren J. H. Boll har vid sitt afskedstagande , genom Kongl. Brefvet den ig Februari 3807, blifvit tillagd årligen - i ao8- i6.‘ Samt Controlleuren Walling på lika sätt genom Kongl. Brefvet af den 2 Aug. 1808 * 15n. som gör tillsammans 1,158. 16. 6:0 Extra Utgifter, hvilka bestå, dels ut'1 ljus-penningar till betjeningen, Skrifmaterialier, Postporto rn. m. och dels i Discretioner, som blifvit af Kongl. Commerce ■ Collegium Betjeningen i Discont-Gontoiiet tillagde, utbetaltes för år 1812 med tillsammans 710. Hvarförutan, genom Kongl. Brefvet den 20 October 181 I., är i Nåder förordnad!, att Kongl. Commerce-Collegii fasta egendom allt framgent bör underhållas af Manufactur-Discont-Fondens Besparings-Cassa. Vissa Fabriks-Idkare hafva äfven af Kongl. Maj:t erhållit en större Dhcont-rättighet, än dem, i grund af den enligt Kongl. Reglementet för Mariufactur-Disconten den 22 April 1779 skedde Fördelning af Fonden, tillkommit; hvarjemte, * utom de, enligt Reglementet, till Hiscont-Eån berättigade Idkare, visse ägare af på Engelskt sätt Den 6 Mars'. 87 sätt anlagde Garfveriet samt andra inrättningar blifvit i Nåder tillagde Lån af Manufactur-Discont-Fonden, till ett sammanräknadt belopp af R:d. 146,330. Äfven äro stående Lån på vissa år följande Idkare beviljade. L. Fresk, sorn utom sin ordinarie Discont innehar ett slående Lån på 84,933. 16.' J. Korssberger, hvilken är innehafvare af ett stående Lån på 3000. Directeuren Wadman — 6000. Till Lån för Mechaniska Spinneri-Inrättningen äro anslagne 35,000.
Men olyckligtvis dröjde det ej länge, innan både Stjernhjelm och Skutenhjelm bortkallades från Stockholm, den förre i ett administrativt ärende, den sednare för att undersöka, beskrifva och afteckna märkvärdiga fornlemningar på De la Gardies egendomar i Westergötland. Efter skiljsmessan från dem lemnade Adolf sällan sin bostad och emottog endast besök af Erik, som alltemellanåt meddelade honom underrättelser om och framförde helsningar från Ingrid och Ellen. Erik iakttog med bekymmer sin väns allt mörkare sinnesstämning och försökte allt att förskingra densamma, men denna uppgift öfverskred hans krafter. Själens sjuka tillstånd afpreglade sig äfven i ynglingens yttre: den friska ungdomspurpurn var försvunnen från de insjunkna kinderna, hans blick blef dyster och hans hållning kall och sluten. Så förflöt April månad för den unge Skytte. I det sista af de bref, som Adolf under denna tid erhöll från sin mor, meddelade hon en nyhet från granngården Sjövik. Fru Agnes Drake hade, åtföljd af en sin fars fordne trotjenare, som förblifvit i hennes tjenst, samt af två eller tre andra manliga och qvinliga tjenare, begagnat den vackra årstidens annalkande och anträdt en sydländsk resa, i hopp att genom denna få sin vacklande helsa återställd. Hon skulle fara landvägen till skånska kusten och derifrån öfver sundet taga vägen genom Danmark till Rhenländerna. Vidare hette det i brefvet, att herr Gustaf Drake inom kort, såsnart han hunnit ordna vigtiga ekonomiska göromål, ämnade resa efter sin hustru och med henne tillbringa sommaren utomlands. Detta hade friherrinnan hört af herr Gustaf sjelf, som nu gjorde nästan dagliga besök på Signildsborg. Äfven Vanloo hade ungefär samtidigt med Agnes anträdt en resa till södra Sverige. En qväll kort tid derefter blef Adolf genom Erik underrättad, att det ting, vid hvilket målet mot de föregifna hexorna skulle förekomma, hade öppnats, samt att Ingrid och Ellen samma dag blifvit med kronoskjuts ditförpassade. Adolf hade knappt emottagit denna underrättelse, förrän han kallade på sin värd, betalade sin skuld till denne och befallde, att hans häst i morgongryningen skulle vara sadlad.
Likaledes hafva, i afseende å vilkoret för Byråns tjenstemän att med sina beställningar icke få förena annan allmän befattning, två Stånd stannat emot två, såvidt delta vilkor gäller Arkivarien och Revisorn vid ifrågavarande verk. J följd häraf föreslår Utskottet omröstningar, enligt följande propositioner: (?) Den. som vill, att af (len för en Föreståndare vid Statistiska Central-bvrån blifvande aflöning, bestämd att fördelas i lön och lönetillökning, 4,000 R:dr R:ml skall såsom lön uppföras, röstar Ja: den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, upptages lönen till 4,500 R:dr samma mynt.” b) Den, som vill, att vid den beviljade aflöningen för en Arkivarie och Registrator samt en Revisor vid Statiska Cenlral-byrån det vilkor skall fästas, att desse tjenstemän icke med sina beställningar få förena annan allmän befattning, röstar Ja; den det icke vill, röstar Nej; vinner nej, kommer frågan om ett sådant vilkor att förfalla.” 6:o) Utskottet hade i 29 punkten, första mom, tillstyrkt, att Rikets Ständer mätte för en gång anvisa en summa af 30,000 R:dr att från Riksgälds-kontoret utgå, till inköp af hingstar af utmärkta racer, med särskildt fastad t afseende å sådane, som äro passande för jordbrukets behof. Denna framställning är bifallen af Preste-slåndet och Ridderskapet och Adeln har äfven godkänt densamma, likväl med den förändring, alt slutorden ”med särskildt (åstadt afseende14 etc. skulle utgå: hvaremot Borgareoch Bonde-stånden afslagit Utskottets tillstyrkande.
Utom det motbjudande uti, att se en Lag, som ej har sin grund i rättsläran, förekommer den nu föreslagna mig så mycket mindre antaglig, som den icke står i det naturliga förhållande till våra redan existerande, hvaruti Lagar böra stå till hvarandra, och hvarförutan ständiga collationer dem emelian uppkomma, hvilka förlama deras kraft och lägga hinder i vägen vid verkställigheten. Så vidt jag förmår uppfatta denna fråga, kan jag icke annat finna, än att den anmärkte nya §:n skall förfela sitt ändamål; åtminstone skall dermed obetydligt vinnas. Få lära de lagbud vara, som så lätt kunna illuderas sorn detta. Den minsta eftertanke skall lära den minuterande, huru han, denna §. oaktadt, skall, ulan risk, kunna tillfredsställa den med penningar ej försedde bränvinslystnes begär; och fara värdt är, alt dennes belägenhet derigenom göres än beklagansvärdare. Den rigtning detta stadgande dymedelst skall gifva omtankan åt ett, för samhällsordningen, högst vådligt håll, är ganska betänklig, helst nog talrika försök derförutan gifvas, att göra våra Lagar overksamma. Genom den fullkomliga strid, hvjöri denna §. står med våra gällande Utsöknings-Författningar, skola olvifvelaktigt betydliga olägenheter uppkomma, hvilka vida öfverväga den förespegiade nyttan deraf; och hvarföre då införa denna §.; stifta ett lagbud, hvars resultat är så ovisst, så litet hafvande? Äfven lagbrytaren eger anspråk på rättvisa och billighet, hvilka icke få honom betagas. Yid uppställandet af det föi ändrade förslaget till G3 §.„ angående böternes förvandling, synes det likväl sorn Utskotten derpå skulle hafva fästat föga afseende. Sedan Utskotten förmenat sig genom höga bö - Bev.-t Lagsamt Allm. Besv.- och Oecon.- Utshs Utlåtande IV'o 8. 45 ter, så höga, att de vid de flesta tillfällen säkerligen skola öfverstiga den skyldiges förmåga, kunna afskräcka från öfverträdelser emot ifrågavarande Författning, hafva Utskotten än vidare skärpt ansvaret genom höternes förvandlande till fängelse vid valten och bröd.
R:dr, hade sistnämnde år en räntebärande Capitalfond, stor 212,278 R:dr 5 sk. 4 r:st., och i årliga inkomster 19,745 R:dr 22 sk. 6 r:st.; utgifterna, bestående i underhålls-kostnad för 66 personer inom Hus, 6,45o R:dr 3 sk. 6 rist., samt understöd till 56 Pensionärer, 3961 R:dr 18 sk. 8 r:st. m. m., utgjorde tillsammars 11,969 R:dr 29 sk. 2 r:st. III. Grosshandels-Societetens Pensions-Inrättning eger 1:0 en ordi narie Pensions-fpnd, genom Kongl. Resolutionen af den 23 Mars 1827 bestämd till 4°,000 och a:o en till Pensions-cassan åren i83o och 1831 med 22,628 R:dr 16 sk. influten lestamentJ-andel; utgörande hela Capital-fonden vid i83a års slut 64,628 R:dr 16 sk., inberäknadt ett Inrättningen föräradt, men ännu ej räntegifvande Capital af 2,000 R:dr; årliga intraderna uppgingo till 4.284 R:dr 8 sk., och utgifterna för 73 Pensions-tagare till 3,65o R:dr. IV. Under Bemedlings-Commissionen ställda Understödsobh Pensions-Jonder:
Då 4:de qvartalets redogörelse för depöten ej kan afgifvas och stationen tillhandakomma samt hinna granskas och slutligen åtgärdas förr än måhända 2 till 3 månader inpå ett följande år, är det naturligt att, så länge nu gällande stadganden skola efterlefvas, nämnde qvartals redogörelse icke kan ingå i samina års räkenskaper för Stockholms station, hvilka skola med årets utgång afslutas. Att efteråt intaga 4:de qvartalets redogörelse för depöten i samma års räkenskaper för stationen, vore ett fel, hvarigenom räkenskapen klofve oriktig, enär den kotnme att utvisa ett resultat, olika med det förhållande, som här ägde rum vid redogörelsesårets slut. Ett sådant intagande efteråt af specialräkningar för det tilländalupna åiet äger ej heller rum i afseende å stationen. Sålunda kan t. ex. aflöningen för December månad till Kronans manskap och daglönarne vid varfvet afföras först i påföljande årets räkenskap, af det skäl att aflöningsuträkningarne för nämnde personal, enligt gällande föreskrifter, upprättas först sedan månaden til ländalupit. Likaså är förhållandet med andra utgifter, hvilka afse ett föregående år, men ske först sedan det påföljande ingått. Sjelfva sättet för depötens redogöi’elses intagande i stationens kassaräkning stödjer sig på 1T:de punkten uti den stationen år 1850 meddelade »underrättelse rörande »tillämpningen af de för Kongl. Förvaltningen af sjöärendena och Kongl. Flottans sta»tioner i underdånighet föreslagna formulärer till hufvudbok och kassaräkning, m. m.», så lydande: »Öfver flera efter hvarandra liggande verifikationer, hvilka tillhöra sam »ma intägt eller utgift, kan ett omslag eller sammandrag upprättas, som hänvisar till »hvar och en af verifikationerna, i hvilket fall endast totalbeloppet i kassaräkningen upp»tages med hänvisning till sammandraget». I enlighet härmed har också förfarits vid intagandet i stationens räkenskaper af redovisningen för Götheborgs depot.