Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St:s und. skrifvelse lill K. M., ang:de några med statsregleringen gemenskap ägande allmänna frågor. Hr von Hartmansdorff, A ug.: Jag har genom gått detta förslag, och för min del icke funnit några andra olikheter emellan IJtsktns betänktn, än dem jag nu får anmärka. De torde måhända anses likgillliga; men då della beslut är ett ibland dem under denna riksdag fattade, hvilka måhända komma att föranleda åtskilliga öfverläggningar och tvister vid kommande riksdagar, så torde det vara nödigt att i möjligaste måtto vara nogräknad örn ordalagen. IJär står först: "Utan att inblandas med skeende anordningar å de besparingar, som uppkomma ifrån den tidpunkt då den nya statsregleringen tagit sin början, godtgöras af under händer hafvande medel, eller statsverkets reservfond, samt i räkenskaperna särskildt balanceras intill nasta riksdag, då R. St. komma i tillfälle att, efter det slutliga beloppet blifvit tillför I i 11 igen kändt, derom vidare förordna.” 1 StatsUökrs för denna punkt bifallna betänk. JN:o 92 heter det i stallet för sistnämnda ord — ”vidtaga de åtgärder, som omständigheterna föranleda.” Dessa ord ä ro införda j de rader, som äro tryckta med indragen stil, och utgöra således sjelfva beslutet. Dernäst förekommer uti följande mening : ’’Att sålunda besparingarne i intet fall må komma i fråga att begagnas till bestridande af årliga löner och arfvoden, hvilka böra rätta sig efter den statsreglering, som af R. St. blifvit godkänd, och måste betraktas såsom gällande intilldess densamma i stadgad ordning förundras.” I stäl - let för stadgad slår vederbörlig i Utsk:s belänk. Slutligen förekommer följande: ”Hafva R. St., för att förekomma all sammanblandning al sådana besparingar med andra inom titlarna uppkommande verkliga och disponibla, godtfunnit förordna, att till begrafningshjelp efter en afliden tjensteman må, ifrån och med innevar. år, användas lönen för de efter dödsfallet nästföljande sex månader.” etc. ] stället för hemställa, som begagnas i StatsUtsk:s betänk.
Anckarsvärd haft 3:ne månaders tid på sig, för att uptäcka och upteckna alla de inkast och anmarkntr. som lian ansett sig böra göra emot ett arbete af det omfång, som vidfogade StatsRåds-prot. utvisar, innehållande närmare 250 tryckta sidor med dithörande tabeller och allegater, och jag deremot blott efter ett hastigt åhörande och flygtigc genomögnande icke haft mera än 3:ne dagars tid, för att, midt under mina öfriga ganska trägna göromål derom taga kännedom och deråt egna min upmärksamhet — så inses lätteligen af hvar och en huru mycket fördelen ligger på anmärkarens sida, och huru mycket försvaret måste lida vid jernförelsen. Det må sålunda ursäktas mig, om jag kanske hvarken mäktat rigtigt upfatta. eller nu är i tillfälle att fullständigt besvara allt hvad Hr Gr. Anckarsvärd ansett bristfälligt, onödigt eller olämpligt uti elen Kongl. Propos:n. Lyckligtvis behöfver jag icke ensamt lita på mitt minne i detta afseende, enär jag funnit Hr Gr:ns anförande tryckt uti en af de dagliga tidningarne härstädes, och jag således icke behöfver sakna ledning för den ordning, hvarutinnan anmärkn:ne blifvit framställda, och bland hvilka jag nu vill försöka uptaga de väsendtligaste till besvarande. 144 Den 28 Januari f. m. Emellertid anser jag mig dessförinnan böra till Hr Gr:n hembära uttrycken af min förbindelse för det humana och värdiga sätt. hvarpå Hr Gr:n behagat, utan ali bitterhet, hedra 4:de Hufvudtitrn med sina anmärkntr. Jag säger hedra, ty då man från den sidan icke velat eller ansett behöfligt att framkomma med flere och svårare inkast emot de gjorda, ganska vidsträckta och i flere afseenden genomgripande förslagen, än nu skett, så måste jag anse dessa hafva vederfarits en ära, utöfver ali min förväntan.
Emellertid torde det icke böra lemnäs obemärkt, att en ganska väsendtlig lindring af jordbrukets skattebördor redan är vid närvarande Riksdag tillvägabragd, genom afskaffande af mötes-passevolance-afgiften, motsvarande en årlig utgift af 186,000 R:dr, äfvensom genom upphörandet af Lagmansoch Häradshöfdinge-räntan, utom att det är sannolikt, att capitalions-afgiften kan, i enlighet med Bevillnings-Utskottets förslag, nedsättas till hälften af dess nuvarande belopp, hvilka skaltelindringar med skäl kunna anses hufvudsakligen träffa den mindre bemedlade delen af nationen och deribland serdeles de mindre jordegarne. Såsom någon egentlig eftergift, kunna Ut - Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskottcns Utlåtande, N.o 184• 5 skotten icke betrakta nedsätlningen från t 1/2 lill 1 proc. af den efter 1838 års Författning utgående hammarskallen, då denna afgift icke varit annorlunda än provisionelt af Kongl. Maj:t endast intill denna Riksdag bestämd. All den lindring, som, efter Utskottens förslag, skulle beredas bruksnäringen, inskränker sig således lill upphörande af den, enligt i8o3 års Författning, stadgade fördubblingen af hammarskalten 1,651 SkU, eller, efter det i Stats-regleringen antagna priset i5 R:dr 32 sk. per SkU., 25,865 R:dr, hvarå torde böra afdragas den afgift, som hädanefter, enligt Utskottens förslag, skulle utgå äfven för det icke vågförda , å bruksbacken försålda smidet, som hittills ej erlagt någon skatt, och hvilket ej torde för högt beräknas till minst 5o,ooo SkU, svarande emot en hammarskatt af 5oo SkU, eller i penningar 7,833 R:Jr 16 sk. Vid jemförelse emellan de begge näringarne, torde i följd deraf visa sig någorlunda motsvarighet uti de åt hvardera beredde förmoner.
Med frångående af sä ival Ståndets redan fattade beslut, som UifkottetS förslag till föreskrifter i ämnet för dcfie Moment el»ler Bränwinsbränningcn i Stockholm, Götheborg och Carlscrona, beslöt nu Standct att, utan någre derwid fastade willkor och förbehåll l underdånighet öswerlemna lill Kongl. Mant, att derom förordna, såsom Kongl. Maj:t bäst och nyttigast svneS. irue och iz:de Mom. Srsndel fann innchället af dofia Moment tillhöra Bewillnings-Utffottetåtgärd och förwiste det derföre lill samma Utskottstvndsamma handläggning, under uttryckligt förbehåll af Ståndets rätt till närmare yttrande om ei > mindre beloppen af än grundcrne för asgiftrrne, nar Utskottet med sitt förslag inkommer. r^de Mom. bick' af Ståndet bifallit. »k-de Mom. Derwid förklarade Ständet det wara stridande emot förhällandet, att Ståndet bifallit detta Moment. Ståndet hade uri nv Redaktion sammanfört alla de stadgande» om Bränwipsbränningen, som Ståndet för sin del funnit nödige och lämplige. Dä detta Moment icke fanns intagit i nämnde Redaction, sä följde deraf att Ståndet icke eller antagit detsamma. Utom det Ståndet för öfrigt ansäg det icke kunna förenas med Landets Joncwänares rätt och bästa, att meddela någon ständig och owillkorlig föreskrift i de delar som detta Mom. omfattar; Sä trodde Ständet att defie ämnen wörö af den beskaffenhet, att de hädanefter likalon, hitintill borde ankomma pä Kongl. Maj-ts Nädiga godtfinnande. »6;de, f Den 18 Julik. »875 rk:de, t7'.de och !8!de Mom. antogos. tg:de Mom. hade Ständet icke bifallit, och ansäg nu Ständer detsamma höra till de Ncglementariska stadganden, som bero pä KonglMaj:t.
Den 14 April. 395 del sig dock så, alt jag, äfven i denna dag, har talat med den, som är agent i densamma; och han sade att det visserligen är aftaladt och lofvadt, att lån skulle erhållas, men ännu är intet kontrakt derom afslutadt. Direktion i den ena föreningen lärer icke ens vara vald. För tryckning af obligationer, om sådana komma att utgifvas, fordras flere månader. Man får väl icke laga upp dessa obligationer vid beräkningen af den utländska skulden, innan lånekontraktet blifvit afslutadt och obligationerne utskrifne och aflemnade. Det är icke värdt att se spöken, der de icke finnas, och förskräckas för en skuldsättning, som möjligen kan komma alt inträffa, men som ännu icke har inträffat. Gr. Liljencrantz har sagt, att ”för Staten likasom för den enskilde, finnes icke mer än ett sätt att samla kapitaler, och det är att hushålla.” Delta erkännes vara rätt, ty det är det enda goda sättet att förvärfva; men det finnes mer än ett sätt alt hushålla, man kan spara utgifter och knoga tills man blir fattig, och raan kan väl använda lånta kapitaler, så att man derpå kan blifva rik. Detta sednare sätt att hushålla är det lyckligaste både för individen och för samhället. Sedermera har den ädle Gr:n sagt något, som jag högeligen bestrider, nemi. ”ali våra varor icke ega något värde på verldsmarknaden, och kunna icke användas för annat än bränvinspannan. ” Jag har här Commerce-collegii berättelse i afseende på Svenska handeln och sjöfarten, som visar att vi f. n. exportera 500,000 tunnor säd, således är icke vår säd oduglig för verldsmarknaden. Jag föreställer mig också att våra kreatur, af hvilka vi, innan denna olyckliga lungsjukan kom till Sverige, exporterade flere tusende till Danmark, duga för den utrikes handeln, vårt smör kan också exporteras, med ett ord, vi hafva mycket annat än jern och trädvaror, som kan duga härtill.
Garantien, som begäres, är således endast riktad emot okunnigheten, oförståndet och tilläfventyrs någon gäng (det afskyvärdaste af allt) lycksökeri hos de lägsta auetoriteter, h^s hvilka det är lagstiftarens pligt att äfven antaga möjligheten af sådana brister,hvaraf åter också följer, att icke af svaghet för dem uppoffra allin, säkerhet. — Mina Hrr! den politiska friheten utan personlig säkerhet är ingen frihet; men må ni då eftersinna, huru det skulle stå till med den personliga säkerheten i det land , der den skulle åtföljas af den största hland alla osäkerheter, den i begreppet hos hopen 0111 hvad som är eller icke är majestätsbrott. Jag anhåller hos Hr Gr. o. Landtm, om propos. till afslag å betänk., samt att, sedan den, som jag hoppas, blir med ja besvarad, vi må få propos. till bifall åt motionen, på sätt Hr Holms reservation framställer. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. till bifall å LagUtsk.-s utlåt. Ropades ja och nej; men under ropen anmälde sig Hr B er gen sch j ö I d, Erik, och uppläste följande: Jag kan i detta fall lika litet inse nyttan af ett laghud, som förbjuder en tilltalads arrestering, som af ett lagbud, hvilket ovilkorligen föreskref sådant. Förgäfves skall man förespegla mig någon våda deraf, att i detta slags brott, mera än i de flesta andra, lagen lemnar åt domaren att efter omständigheterna förordna. Efter min öfvertygelse ligger hela fördelen af det i K. brefvet 1777 meddelade stadgande om underd. anmälan om angifvelse!’ af dessa brott och K. M:s nåd. beslut, innan ransakningen derom får fortsättas, helt och hållet på den anklagades sida, då det för utsattes, att han, den tilltalade, skall åtnöjas med anbefaldt nedläggande af målet. Jag anser det icke tänkbart, att K. M. skulle vilja meddela någon dess undersåte en fördel eller befrielse af nåd, då denne tror sig kunna fordra detsamma af rättvisa.
Dess arfvingar efter Successions-Ordningen af den 26 September 1810, §■ 4- Sedan Svenska Stals-Verkels, vid i83o års slut, återstående skuld af 4,4oo,ooo R:dr till Rikets Ständers Bank, för derifrån utbetalda medel till 1808 års krigskostnader, numera, genom de härå, under åren 1835— 1840, af Riksgälds-Contoret verkställde afbetalningar, blifvit minskad till ett capital-belopp af Tre millioner Åtta Hundrade Sjuttio Två Tusen Riks - 12 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 494. daler Banco; så hafva Rikets nu församlade Ständer beslutit, att, i utbyte emot Riksgälds-Contorets för denna skuld år i83o ufärdade 44° stycken räntebärande förbindelser, skola för berörde capital återstod, hvarå de årliga afbetalningarne äfven framgent komma att till förut bestämdt belopp foitfara, g68 stycken nya 4-procents_°bligationer, å 4000 Rtdr hvardera, af Conloret utgifvas, enligt det derför faslslälda och bär nedan intagna formulär; hvilka obligationer, deraf 22 stycken, på sätt formuläret innehåller, årligen inlösas, jemväl böra förses med så kallade ränte-couponer, af den lydelse, nedanstående för dem äfvenledes faststälda formulär utvisar, och hvilka senare till en början utfärdas för en tid af 10 år, hvarefter nya couponer för enahanda tidrymd meddelas; kommande de obligationer, som dessförinnan icke blifvit af Riksgälds-Contoret på nu stadgadt sätt infriade, att detta Verk till inlösen hembjuda.', förr än de varda af Banken, i och för det af Rikets §tänder bestämda ändamål, å annan man öfverlåtna. Formulär till of vanberörde obligationer.
Det har blifvit upplyst, att, om än, här i Stockholm, Kongl. Seraphimer-lasarettet ej uppburit, på sednaste året, mer än 2 å 300 R:dr, så har dock, t. ex. vid Upsala läns Lasarett, inkomsten ur denna källa uppgått till mer än 1,000 R:dr årl igen, ett tillskott, sorn icke synes vara att försmå eller, utan afsak12 Alim. Besv.- och Ekon.- Utskottets Betänkande N:o 55. nåd, kunna undvaras. Man säger visserligen, att ingenting hindrar välgörenhet att framgent utöfvas vid dessa och alla andra tillfällen, blott icke göres obligatoriskt, att dertill å cmbetes vägnar uppmana. Men »agon klagan öfver denna skyldighet är ej förd af kyrkans män. Det är att befara, att, om de ännu lagliligeri gällande äldre författningar afskaffas, en dvlik uppmaning dädanefter ansåges obehörig och kunde tillbakavisas, till skada för det goda och nyttiga ändamålet: den lidande mensklighctens bästa!, Häruti instämde Grefve Posse, /T., Prosten Westrn, Professor Ribbing och Kyrkoherden Ekelundh. af Grefve De la Gardie, Robert, och Herr Siljeström. Kyrkoherden Simonsson anmäler, att han ej i slutliga behandlingen af detta ärende inom Utskottet deltagit. STOCKHOLM, tryckt hos J.& A. Ras, 1866. Allm. Besvär»- och Ekonomi-Utskottet» Betänkande N:o 56. 1 JK:o 56, Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Febr. 1866, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner angående undervisningen i elementarläroverken och dermed sammanhängande ämnen. Likasom vid de närmast föregående riksmötena, har den allmännare uppmärksamhet, hvarmed undervisningsväsendet numera följes, äfven vid innevarande riksdag yttrat sig genom åtskilliga i detta ämne väckta motioner.
Ifrågavarande handling, Kongl. Majrts ofvanomförmälda nådiga skrifvelse af den 7 November 1826, hvilken tillförne blifvit, genom Herr Presidentens i Kongl. StatsKontoret föranstaltande, uppvisad uti Rikets Ständers Statsutskott, befinnes nu åter i bemälde Herr Presidents vård, enligt hvad han, uppå min förfrågan, behagat tillkännagifva. Jag anhåller altså vördsamt, att Höga RiksRätten täcktes kalla och anmoda honom, Herr Presidenten och Kommendören Westerstrand, att, i förrberörda ändamål, denna handling inför Höga RiksRätten förete; derefter tillfälle gunstigt torde mig lemnäs att uppgifva de omständigheter, angående hvilka Svarandens ytterligare hörande vore nödigt, innan å nun sida slutligt yttrande angående denna punkt och, i sammanhang dermed, rörande de bägge öfriga i anmärkningsmemorialet afhandlade punkter, afgifves. Stockholm den 14 Juni 1841. C. L. LANDIN. 204 Lit. G. Vördsamt Memorial. Uti den till Höga RiksRätten afgifna förklaring öfver min, å Embetes vägnar, genom ansökningen Lit. G. väckta och i derpåföljda anmärkningsmemorialet utförda talan emot Herrar Ledamöter af Hans Maj:t Konungens StatsRåd, hvilka tillstyrkt Kongl. Majrts den 1 Februari sistlidna är fattade beslut om utbyte af förste Majorsbostället vid Westmanlands Regemente Bennebeck emot egendomen WestTerna, är först framställd den invänning rörande rättegångens behörighet, att R. II. S. KonstitutionsUtskotts åtgärd, att anmärka och till åtal förvisa denna sak, angående ett ofvannämnde dag förefallet rådslag, måtte finnas stridande emot 105 §. Regeringsformen och 11 §. af Ansvarighetslagen, hvilka alltid skola varit så förstådda och tillämpade, att
Bidderskapet och Adeln till Statsoch Oeconomie-Utskotten remitterat de, vid Skrifvelsens föredragning, af Ståndets en del Ledamöter afgifna yttranden i åmnet. Bland dessa har Grefve Nils Bark, under åberopande af den utaf honom förut våckta motion om lånebitråde för enskilde, till anläggande af Schåferier af finulliga Får, beslridt nyttan af att, får Statens räkning, införskrifva Electoral-får och deraf anlägga Schäfefier, samt ansett en Discont-anstalt för belåning af Ull vara tills vidare öfverflödig, men deremot fortsatt yrkandet om ett anslag till Ull-Discont-Fonden, af 200,000 B.:dr, hvaraf lån emot vederhäftig borgen skulle bevijjas enskilde personer, för att från utrikes orter infora Electoral-får och inråtta Schåferier af sådana; på hvilket sätt Grefven, enligt uppgjorda calculer, ansett bristen på finulliga Får i landet kunna, med minsta kostnad för Staten, afhjelpas; hvarjemte Grefven tillstyrkt Ull-sorterings-anstalters inrättande såsom högst kraftiga medel att befordra Får-skotseln och Ull-productionen. Herr August Anckarsward har, i afseende på de i Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse framställda j4 Slais-j Bevillningssamt Oec.-Utsk.
Efter hvad mig är berättadt, skola remisserne från BondeStåndet vara så mångfaldige, att de ej förr än mot slutet af innevarande månad påräknas vara expedierade, och måhända är förhållandet föga olika här hos Ridderskapet och Adeln. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Protocoll, hållna hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1828 och 1829. Fyrationde/]erde Häftet. STOCKHOLM. Tryckta hos Johan Hörberg, i833. Thorsdagen den i Oct. 1829. Plenum klockan half till 6 Eftermiddagen. JL ortsattes pröfningen af StatsUtskoltets ej mindre den 16 sistlidne April under N:o i32 åfgifne, och den 7 derpåföljde Maji e. m. på bordet lagde, Betänkande, angående regleringen af utgiflerne under RiksStatens Tredje Hufvudtitel, än ock under N:o 23q tneddeldte, och den 29 sistlidne Augusti f. rn. på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar. l' 3:dje Punkten. GeneralAdjutants-Ejcpeditionen. Herr Toll, Florus, uppläste följande: Till en väl organiserad Aimee hörer ovilkorligen, alt äga en Generalstab, hvars Chef, i Hans Majrts höga namn, förer befälet öfver Armeen, och således måste i fullt mått äga alla de egenskaper, som någon annan Generalsperson.
Egentliga orsaken till denna sämre beskaffenhet är rågens blandning med hvarjehanda lökfrön, hvilka, svåra att afskilja eller bortrensa, minska rågens vigt och gifva bismak åt det bröd, som deraf bakas. Konungens Befallningshafvande har på Nådig befallning hållit undersökning och samtal med Öländska allmogen i denna omständighet och har uti särskildt underdånigt betänkande föreslagit åtgärder till beredande af en renare sädes-växt på Öland. Förhållandet med de under loppet af sistförflutna fem åren, inom Länet verkställda nyodlingar, så vidt detsamma kunnat utrönas, är som följer: 12 Norra och Södra Tjusls Härader Sefvedes Härad Aspelands dito Tunaläns d:o . Handbörds d:o Stranda d:o Norra Möre d:o Södra Möre d:o Ölands Norra Mot Södra Mot . 1832. 1833. 1834. 1835. 1836.' Fördelas denna åkervidd på Länets 3,365 hemman, visar det sig att hvarje hemman vunnit en tillökning af omkring 20 kappland nvodlad jord, eller 4 kappland om året. Det torde likväl kunna antagas, att nyodlingarne varit vida större än uppgifvet blifvit. Underdånigst bifogade Tabell upptager förhållandet med utsäde och afkastning, så vidt upplysningar derom kunnat vinnas. Allmogen som vid efterfrågningar om utsäde och skörd har svårt att aflägsna farhåga för någon dermed afsedd högre beskattning, meddelar icke gerna full t tillförlitliga underrättelser i dessa ämnen; och de fleste bönder eller hemmansåboer kunna det icke eller, enär de sällan deröfver föra några anteckningar. Krono-betjeningen har således, nu sora tillförene, måst approximativt antaga utsädets 13 celi afkastningens belopp efter jemförelse med de hemman, från hvilka trovärdiga uppgifter ingått, och med ledning för öfrigt af kännedomen angående de särskilda hemmanens olika åkervidd, bördighet och brukningssätt.
Jag godkänner visserligen icke detta skäl, emedan det var mycket haltande, men Utsk:ns majoritet har godkänt det, och jag förmodar, att Utskm vidblifva detsamma. Statsoch BancoUtskms utlåt. N:o 8 blef af R. o. Ad. återremitterad!. Vid förnyad föredragning af BancoUtskts den 25 sisth Juli på bordet lagda utlåt. N:o 5i , i anledn. af väckt motion om belåning af colonialvaror vid Handels-och Näringsdisconten i Götheborg, blef samma utlåt, af R. o. Ad. bifallet. Då nu ånyo föredrogos BancoUlsk:s den 25 sisth Juli på bordet lagda roemorialer: N:o 52, till svar å Vällofl. BorgareStis återremiss å Utsk:s betänk. N:o 26; N:o 53, i anledn. af ett RiksStls återremiss å Ulsk:s betänk. N:o 28; och N:o 54> lill svar å 2!ne RiksSt:s återremisser af särskilda punkter i TJtsk:s under N:o 29 afgifna berättelse om bancofullmäktiges åtgärder och förvaltning på det hela eller nästförflutna riksdag; fann R. o. Ad. desamma icke erfordra annan åtgärd un att läggas till handlingarna. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då nu t^lla frågor, om bankens förvaltning sedan sista riksdagen, blifvit af R. St. pröfvade, äfvensom pröfningen redan förut blifvit fulländad af de åtgärder, som vid Riksg.conlrs förvaltning vidtagits , R. o. Ad. måhända torde finna tiden vara inne att förelaga val af fullmäktige till styrelsen af dessa båda verk. Då det för ärendenas behöriga gång i banken vore af vigt, alt valen skedde någorlunda vid samma tid i alla RiksSlni, hade fråga uti Talmans-öfverläggningcn förevarit att företaga Den i Augusti. dessa val i alla Stånden på en viss tid.
För år 1828. F£ t r år 829. För år i83o. För år i83i. j För år i832. Ved och Lysnings-Ämnen: En famn Björkved af nya målet, omkostnadsfritt lefvererad i Garnizonsort En famn Alilved dito . En famn Tallved dito . En famn Granved dito Ett Lisp. Talgljus å 7 st. ] Ett Skålp. gula Vaxljus En kanna Rofolja Ett Lisp. Rågmjöl En Tunna Korngryn Ett Lisp. salt Kött Ett Lisp. fårskt dito Ett Lisp. Koksalt Ett Lisp. salt Fläsk . Ett Lisp. torrt dito En mark mjukt Bröd En Dag-Portion En Dag-Ration Lands-Contoiret i Hernösand den 12 December 1833. För är 18.48. För år 18.19. För år i83o. För år i83i. För år iS32. SELLING. Tabell för Landet inom Wester-Norrlands Län. Bidra XJnderhållne Kreatur. i utsädet är afdraget, § 2 ET < Clerecie Statens Underhåll. Bevillnin; *0 Efter Bcvillnings-Förordningen, B > 3 C2. cn 2 cu järf 2- Efter 2:dra Alt. till och med ' 21 till och med 37 till och 8 §§. 36 §§. med 4o §§. Hus och Tomter Jord Glasbruket Strömbäck Tabell för Staden Umeå inom Westerbottens Län. ■ •• r5 Jord. >o 7T* St. 129 b crq Tid. Tid. 760 C/3 P*- cr W Ci rt" i sa -i 7? C/J c Tid. 873 Utsäde af « Tid. 1,633 st. Tr Tr Tr 110 Tr a Tr Tr Tr 70 Medel-afkastning sedan utsädet är afdraget.