Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M:s nåd. propos:r icke åstadkomma annat än gräl och afslag, så skulle detta påslående, ifall det egde grund, leda derhän, att man skulle bedja Gud bevara sig från alla K. propos:r och att grundlagen vore bäst inrättad om man ställt så lill att man helt och hållet sluppe några propos:r från Regeringen. För min del, vägar jag likväl föreställa mig att ehuruväl R. St. många gånger och med skäl afslagit K. propos:r, man icke får antaga den andra statsmakten vara så illa utrustad på förstånd, alt den icke kan föreslå något godt eller att den icke det redan mången gång har gjort, och att man således icke i allmänhet får betrakta K. M:s propos-.r såsom ett ondt utan såsom något nyttigt, beroende alltid 1C Den 29 Juli. af R. St. att i hvarje fall besluta allt efter som de anse den föreliggande K. propos:n leda till ett nyttigt resultat eller icke. Hvad nu serskildt beträffar den K. proposm rör:de bränvinslagstiftniogen, hvilken här blifvit nämnd, tyckes just denna propos. vara ett ganska godt skäl för antagande af Otsk:s förslag. R. St. hade vid 1844 års riksdag hos K. AI. anhållit ora propos. till en förändrad bränvinslagstiftning och K. AI. inkom dermed. Hvarföre blef den propos:n afslagen? Jo, derföre att den var alltför radikal och vidt omfattande. Denna K. proposms fall härledde sig till stor del ifrån den nuvarande grundlagsstiftningen. Om Const.Utsk:s föreliggande förslag varit lag, så hade K. M. troligtvis icke då behöft komma med ett förslag lill ny bränvins-lagstiftning utan K. AI. hade fortfarande följt denna lagstiftning och allt efter tidernes och öfvertygelsernas utveckling gjort förändringar och föreslagit de förbättringar, hvarom tankarne blifvit ense. Det är således ganska troligt, att i st. f. den K. proposm, som nu omfattade allt på en gång, och till följd deraf endast föranledde ett afslag, hade successiva framställningar om de delar hvarom tankarna kunnat blifva ense, afgifvits och åstadkommit mycket gagn.
Ärfda-Balken, afslogs; N:o öfver gjorde anmärkningar emot Betänkandet, N:o i33, i anledning af väckt motion, om inskränkning i allmän åklagares rätt, att anställa åtal å vissa brott, bifölls; N:o 172, med förslag till samman jemkning af de inom Riks-St änden fattade skiljaktiga beslut, vid förehafvande af Utlåtandet, N:o 144,. i anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet, N:0 42, rörande ändring i nu gällande Lag, angående behandlingen af frågor örn oenighet makar emellan: Ståndet vidblef sitt förut fattade beslut, oell biföll i öfrigt Utskottets Memorial; PyT:o ij3, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet, N:o i53, öfver väckt motion, att den maka t> eller far, som saknar andra medel för hustrus och barns försörjande, än sin arbetsförmåga, och icke densamma härtill använder, måtte kunna till arbete hos enskild person dömas, lades till handlingarne; lV:o in^ i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande, N:o ^3, öfver Petter Perssons från Calmar Län förslag, att Jjagfarts-sökande må vara skyldige förete gravationsbevis, Lief'lagdt till handlingarne; och !N:o 178, med förslag tili sammanjemkning a£ de inom Riks-Stånden fattade skiljaktiga he«- Prot. Utdr. d. 17 Dec. i834 45 slut, vid förehafvande af Utlåtandet, N;o r6i, i anledning af gjorde anmärkningav vid Betänkandet, JNf:o ng, öfver Nils Strindlunds motion, att stadgas måtte, det afhandiingar, hvarigenom någon förvärfva!* sig nyttjande vätt till jord eller betingar sig så kallade undantag eller afkomst af annans fasta egendom, böra intecknas, för att vara gällande, bifölls. Den 17 Dec. 1834* Från Högvördige Preste-Standet. S. D.
Riksgälds-kontoret: 27,700 st. blanketter till obligationer, k 200 R:dr 5,540: - Transp. 5,540: — j I 95 Transp. 55,100 st. blanketter kuponer k 200 R:dr 204,000 st. blanketter kortkonvoluter a 6 It: dr 7,750 st. blanketter kortmanufakturstäxnplar k 24 R:dr 5,540: - 11,020: - 1,224: - 186: - 17,970 Kongl. General-tullstyrelsen: 562.000 st. blanketter till tullplakat-stämplar k 10: 50 560.000 st. blanketter till duks-stämplar, k 5: 25 5,901: - 2,940: - 8,841 Kongl. Kommer se-kollegium: 151,600 st. blanketter till fabriks-stämplar k 7: 50. 1,137 Kongl. General-Post-styrelsen: 22,000 ark porto-frimärken k 30 R:dr 660 Jern-kontoret: 28,500 st. blanketter till obligationer . k 30 „ 855 Skånska Hypotheks-föreningen: 16,550 st. blanketter till obligationer . 723 Götheborgs Hypotheks-förening: 22,000 st. blanketter till obligationer . Wermlands Ilypotheks-förening: 12,400 st. blanketter till obligationer . k 60 R:dr 1,320 _ k 60 „ 744 __ Elfsborgs Brandstods-bolag: 3,200 st. blanketter k 18 „ 57 60 Hallands Enskilda Bank: 244,000 st. sedel-blanketter k 7: 50. 1,830 Summa R:dr 34,137 00 c) För Brukets eget behof. Värdet af tittverkadt papper. § 80.
Icke heller lärer väl en sådan konseqvens kunna anses vara förnekad af Rikets Ständer derigenom att de, med någon modifikation, antogo det Kongl, förslaget, så mycket mindre som vid samma riksmöte icke förefanns någon grundlagsenlig anledning för Lag-Utskottet att föreslå eller för Rikets Ständer att besluta någon förändrad lagstiftning angående giftomanna-rälten. Bland skäl, som af Utskottet åberopas emot all inskränkning i nämnde rätt, förekommer i första rummet det, som hemtas från familjens rätt och den varsamhet, hvarmed man bör gå till väga vid förändringar deruti. Att denna rätt bör hållas helig, derom finnes säkert blott en mening; ty på familjens helgd hvilar hela samhällets bestånd. Men hvari består denna rätt? och hvilka äro dess gränser? Åsigterna derom vexla med tiderna och synas bero af olika kulturstadier. Från de tider, då familjefadren var enväldig herrskare öfver familjemedlemmarnes lif och väl, och intill våra dagar — huru många skrankor uppställda kring den förres maktutöfning! huru många hinder undanröjda för de sednares individuela frihet! Det är civilisationens eller, som är detsamma, christendomens stora uppgift att väcka till lif känslan af det moraliskt rätta, att befästa de inre banden och, i den mån detta lyckas, lossa de yttre. Detta är en tanke, som genomgår mensklighetens utvecklingshistoria och sammanhänger med det Christna personlighets-begreppet, som ställer den nya tiden i så skarp motsats till den antika. Det är denna tanke, som, först i våra dagar mera klart uppfattad, gjort den ogifta qvinnan myndig,— gifvit henne frihet att förvalta sina egodelar, att välja yrke och hemvist, oberoende af allt tvång utaf familjen. Det är ock denna samma tanke, som nu fordrar att den myndiga qvinnan må befrias från familjens tvång i den angelägenhet, som rörer henne sjelf närmast. Men, invänder man, — och härmed kommer jag till ett af de ytterligare skäl, Utskottet anfört för sin åsigt, — giftomanna-rätten »är erfarenheten, välvilligt bjudande sitt råd åt den med lifvets yttre förhållanden mera obekanta qvinnan.
Redan 1793 vidtogs en författning tili uppmuntran af s. k. vänliga associationer (friendly societies), som voro ett slags försäkrings-inrättningar mot sjukdomar och ålderdomsbräcklighet. Emot viss mindre summa, som hvarje vecka eller qvartal inbetalades till den gemensamma kassan, kunde en person efter viss tid, vanligtvis efter tre år, erhålla understöd, då han genom sjukdom, olyckshändelse eller ålderdomsbräcklighet blef oförmögen till arbete, enär de medlemmars bidrag, som antingen dogo innan de blefvo berättigade till understöd eller aldrig behöfde anlita det, föllo de behöfvande medlemmarne till godo. Lagstiftningen beviljade dessa inrättningar åtskilliga förmåner, och de fingo snart en ganska stor utbredning. Den första sparbank inrättades 1810 i Ruthwell och 1817 stadfästade parlamentet för första gången en bill rörande sparbankerna. Sedan den tiden ehar knappt någon enda session gått förbi utan att parlamentet sysselsatt sig med dem. Ar 1828 utfärdades en ny lag, som kan anses för sparbankernas karta. Enligt denna lag måste sparbankernas reglementen behörigen fastställas och förvaltarne få icke taga något slags arfvode. Sparbankernas medel insättas på fonden för statsskuldens förminskande. Enligt en lag afår 1860 få de numera läggas i alla genom parlamentsakter garanterade värdepapper. Sparbankernas antal i det förenade konungariket, som år 1859 endast utgjorde 640, i hvilka pa Motioner i Borgare-Ståndet 1862. JV$ 206. 393 på 1,479,723 böcker voro insatta 36,462,440 .£, fingo sistlidet år på en gång en ofant-' lig tillökning, då Regeringen stadfästade en bill, som stadgar att i hvarje postexpedition, der rekommenderade bref få inlemnas, och deras antal uppgå i det förenade Konungariket till icke mindre än 2,200, skola mottagas depositioner af minst 1 shilling sterling och multiplar deraf. Utom anteckning i deponentens bok lemnäs honom särskildt qvitto af postförvaltningen, som återbetalar honom de insatta medlen sednast inom en vecka efter gjord uppsägning.
Den omständighet, alt en eller annan domstol, på det eller det sättet upfatlat skiftes-stadgan, utgör icke en tillräcklig anledn. till ett nytt stadgande uti densamma. R. o. Ad. biföll äfven Utsk:ns i denna punkt afgifne yttrande. 11:0 8:de kap. Usla §:n; 12:0 9:de kap. Usta §:n och 13:0 7 Ute kap. J:sla §:n. Afven de i afseende på dessa punkter af Utsk:n afgifna yttranden bi föl los. 14:o 7S:te kap. Usla §:n. Gr. Sparre: Utskms förslag i denna del står tillsammans med det i fråga om skogshushållningen afgifna förslag, att skogarne skulle förblifva under tillsyn af jägeri-betjeningen jemte delegerade af kommunen eller skogarnes egare, men då detta förslag, som hvarken vunnit K. o. Adis eller ett annat RiksStånds bifall, förfallit, samt då skiftesstadgan redan innehåller föreskrift derom, att, i händelse enskifte öfvergålt skogen, det skall bero på pröfning huruvida den skall ingå uti skifte, vågar jag vördsamt tillstyrka att R. o. Ad. behagade afslå Utsk:ns förslag. Frih. Raab: Gr. Sparre har förekommit mig med den up lysning, att Utsk:n icke tagit i betraktande, det skiftesstadgan innehåller den föreskrift, att storskiftad skog icke skall ingå i skifte. 12 Den 13 November. Pä de af Gr. Sparre nu anförda skäl instämmer jag uti det af honom framställda yrkande. Gr. Sparre: Jag vill icke göra Utsk:n den tillvitelse, alt hafva förbisett stadgandet, utan blott nämna, all Utsk:ns mening varit, att det nu befintliga stadgandet, alt skog, som icke vore storskiftad, skulle ingå i delning, skulle utsträckas derhän, att oskiftad skog icke skulle behöfva ingå i skifte, ulan alt frågan derom skulle vid hvarje fall bero på pröfning. Frih. Raab: Gr.
Directionens beredvillighet att efterkomma sistnämnde Låntagares önskan, 7,500 Kannor Brännvin, till mehn för Inrättningen, biefyo uti Lager-Källarne q varj iggand e, Alla de i föreskrefne Utlåtande innefattande anmärknings-puncter, har Stats-Utskottet funnit så beskaffade, att Stats-Utskottet med åberopande af 3o j. i Riksdags-Ordningen anser sig böra hos Riksens Högloft. Ständer hemställa, det Riksens Högloft, Ständer må hos Kongl, Stats-Utskottets Betänkanden. io43 Maj:t i underdånighet anmäla de anledningar som sålunda förekommit, att emot vederbörande i laglig ordning ansvar yrka. Stockholm d. g6 Maji i8a3. Litt, E e. * Utdrag af Protocollet, hållet inför Riksens Håglöf!. Stånders Stats-Utskott, under Riksdagen i Stockholm den 6 Maji 1823. S. D. Sedan Högloft Stats-Utskottet nu fattat sitt beslut, rörande det af Kongl. Allmänna Magazins-Directionen hos Kgl. Maj:t i underdånighet tillstyrkte, men af Riksens Högloft. Ständers Revisorer vid 1822 års Revision anmärkte inköp af den så kallade Santessonske Sockerbruks Egendomen i Götheborg, samt det sedermera projecterade utbyte af denne Egendomen emot Herr Commerce-Rådet Björnbergs egande hälft uti f. d. Ostindislca Compagniets Hus, ansnälte Herr Commerce-Rådet Santesson sig i dessa frågor hysa en annan öfvertygelse, än den Högloft. Stats-Utskottet yttrade, och inlemnade efterföljande skrifteliga an - io44 Stats-Ut skot tets Betänkanden. förande, med anhållan, att detsamma ma särskildt få åtfölja Högloft. Stats-IJtskottets Betänkande till Riksens Högloft. Ständer: ”För min del kan jag ej instämma uti Högloft. Utskottets
Erkännandet af ett mindretals sjelf-tagna rätt att upphäfva sig mot densamma, under förevändning af att genomföra vigtiga reformer, skulle göra all styrelseomöjlig. Sina egna idéer ville han på öfvertygelsens väg göra till folkets flertals; till dess detta skett, måste han och de med honom lika tänkande tåligt vänta. Men till en sådan resignation kunde flertalet af hans anhängare icke besluta sig. De upproriska demonstrationerna gjordes i hans idéers namn och i början under yrkande på att han skulle sättas i spetsen för styrelsen; icke underligt då, om man under en så upprörd tid sköt skulden för dem på honom. Så skedde ock med attentatet den 15 Maj. Förbittringen mot honom var inom bourgeoisien så stor, att han, då han på aftonen samma dag skulle bevista ett sammanträde af nationalförsamlingen, blef vid ingången till parlamentshuset öfverfallen af några personer, som ville mörda honom, och räddades blott genom några af sina kollegers mellankomst. I enlighet med hela sin karakter mindre tänkande på sig sjelf än på andra, besteg han — nyss undsluppen mördar-nes händer, med sönderrifna kläder och blodigt ansigte — talarstolen för att vitua till förmån för sin vän Barbés, som skulle ställas under åtal för delaktighet i dagens tilldragelser. Louis Blanc blef sjelf anklagad för att vara den egentlige upphofsmannen till desamma. Församlingen vägrade för denna gång sitt bifall till åtalet mot honom. Det inbördes kriget, som Blanc förgäfves velat hindra, kom omsider. Det fruktansvärda Juniupproret, framkalladt af de öfverspända men grymt svikna förhoppningar, som Februarirevolutionen och republikens proklamerande framkallat hos Paris ’ arbetarebefolkning, och detta upprors blodigt stränga undertryckande inledde en långvarig reaktions-period i Frankrike och Europa. Förbittringen mot Louis Blanc blef nu större än någonsin. Detta uppror hade sin rot i socialistiska åsigter hos arbetarne. Louis Blanc var socialismens erkände målsman i Frankrike; alltså: Louis Blanc var upphofsman till juniupproret. Huru mycket man än må ha att anmärka mot riktigheten af denna slutsats — i partihatets ögon var den ovedersäglig.
Ut supra. kix?rotocollo, O. Lilverstolpe. Ut, Den 9 Juuii. 50; Utdrag af protokollet, hältet hos Högw. Prest-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Junit 1812. S. D. ^tter öfwerläggning om Lag-UtskottetS, den i dennes pä bordet laggda betänkande, i anledning af Riksens Ständers Justitie-Ombudsmans till Utstottet remitterade Embetsberättelse, och i anseende till deremot gjorda anmärkningar, bestöt Ståndet att ofwanberörda utlåtande till Lag-Utskottet återremitteras, Ut supra. Lx krotocollo, U. ^lirr^uist. Utdrag af protokollet, hället hos >HZgw. prest-Ståndet, wid Urtima Riksdagen i (örebro den 9 Junii 1812. S. D. Äterremitteradcs Allmänna Besvärsoch Ekonomie-lltjkottets den z dennes pä bordet lagda Betänkande, rörande förhöjning af Fäng-Skjutsiegan; med de wid samma utlåtande inom Stander gjorde anmärkningar. Ut supra. kix krotocollo, U. ^lm^uist. Utdrag af protokollet, hället hos Hogw. Prest-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Junii »812. S. D^8id förnyad föredragning af Constitutlons, Utskottets sedan sista Riksdag hwilande, och den z i denna manad a nyo upplasta Memoria! af den 5«4 Den 9 Juni». Utdrag af protokollet, hållet hos ^Zglost. R.ddcrstapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i (Orebro d.n 9 Junit i8l2. S. D. E mitterades till Allmänna Bcswärs - och Ekon-mie-Utssottet, såsom en serkild motion, Herr Landshöfdingen m. m. Friherre
De gångbara prisen på kött, smör och andra viktualier hafva snarare stigit synnerligast under missväxtåren, då sädens och potatisens dyrhet föranledt ett allmännare och vidsträcktare begagnande af förstnämnde slags födoämnen. Hästafveln fortfar att i allmänhet förkofras, särdeles på Öland, hvarest finnes ett för hästar synnerligen tjenligt bete, och der man äfven lättast är i tillfälle att draga fördel af Ottenby stuteri. Vid detta stuteri hafva under nedannämnde år hållits följande antal äldre och yngre hästar, nämligen: Hingstar. Moderston. • • • 5- 40- eller i medeltal årl. ungefär 8. 51. 'hingstar. Ungston. Föl. Af stuteriets hingstar betäcktes: År 1842 Från stuteriet såldes År 1842 „ 1843 „ 1844 „ 1845 „ 1846 och „ 1847 eller i medeltal årligen . 3 å 4 år gamla hingstar och ston. 40 hästar, 33 „ 29 „ 41 „ 33 „ 52 „ 34 hästar, deraf största delen Ofvannämnde stuteri är anlagdt å kungsgården Ottenby, hvarest, i förening med ett stort jordbruk, äfven finnas ett holländeri och ett schäferi; och jag vill icke neka mig tillfredsställelsen att här i underdånighet omnämna, hvad både det allmänna omdömet i orten och mina egna iakttagelser bekräfta, att så väl besagde inrättningar, som ock det vidlyftiga och väl ordnade landtbruket vid Ottenby, fortfarande under den der anställde nitiske stuterichefen handhafvas på ett sätt, som icke allenast synes lända statsverket till gagn, utan äfven lemnar orten en nyttig föresyn i jordbruk och kreatursskötsel. Försäljning af hästar från Ottenby stuteri sker årligen hvarje höst genom öppen auktion. En stor del af de sålda hästarne . har användts såsom remonter vid det värfvade kavalleriet, och äfven vid de indelta kavalleri-regementerna finnas flera sqvadronshingstar, som blifvit inköpte vid Ottenby.
Den 24 Maj 1815 583 I från PresteStåndet af den 22 Maji af samma innehåll. (bilägges) D :o D :o ifrån Borgare Ståndet. (bilägges) D :o D :o ifrån Bonde Ståndet. (bilägges).1 Dessa sista Protocolls Utdrag lades på bordet. Uplästes et Protocolls Utdrag ifrån R. och Ad. af den 22 Maji, om red(action af) updragande til Utskottet at redigera förslaget til Riks acten.2 LTtskottet afträdde på afdelningar.3 1 Präste-, Borgareoch Bondestånden fattade i sak samma beslut som R. o. A. 2 Ursprungligen har stått: om redaction af Riks acten: därpå ha stavelserna action av strukits och ovan raden införts orden fr. o. m. updragandet t. o. m. til; härvid har stavelsen red blivit kvar. R. o. A. uppdrager här åt utskottet att redigera förslag till riksakt samt utbjuder medstånden att instämma i detta beslut. 3 Underskrift saknas. B 84 Bilaga till protokollet 24 Maj 1815 Protokollsutdrag från Ridderskapet och Adeln av 22 Maj 1815. N :o 4 den 24 Maji Utdrag af Protocollet hållet i Höglofl. Ridderskapet och Adelns Plenum den 22 Maji 1815. S: D: Då, i afseende på den frågan, huruvida de sedan förra Riksdagar beredda förslag till ändringar och tilläggningar i Grundlagarna vid innevarande Riksdag [skola] till afgörande upptagas eller förblifva hvilande till den nästa, den skiljaktighet i meningar hos Riksens Ständer inträffat, at Högvördige Preste Ståndet ansett det alla dessa, förslag borde hvila, Hedervärda Bonde-Ståndet, att blott de Sju af Constitutions Utskottet utmärkta, Yällofl. Borgare-Ståndet att berörde
Lån till nya odlingar och nya bostäders anläggande, skulle ofelbart en sådan låntillgång uppmuntra tili nya företag, af stor inflytelse pa enskildt och allmänt väl. En afhandling om Brännvins - bränningen borde visserligen förenas med hvad jag nu haft den äran anföra, men som Bränneriets historia dessa sednare åren intager ett särde • o Ö les märkvärdigt rum i vara Oeconomiska A* naler, får jag utbedja mig att vid ett annat tillfälle yttra mig i detta amne. Begärdes på bordet. Friherre von Hayelin, of ohan Wilhelm, yttrade skriftligen följande: Med mycken fägnad afhörde jag Herr Darellis propositioner till Landtbrukets förkofran. Bland de ämnen, som då förekommo, saknade jag ett, som eiter mm tanke förtjenar Rikets Ständers öfvervägande. Flyttningstiden för Tjenstefolk på Landet, den är nu utsatt vid Michaelis, en tidpunkt, då ofta, i min Landsort, inbärgseln ej till fullo är verkställd och som under en Svår väderlek b!ifver hindrad, dels genom de arbetande so.n skola flytta, dels genom dem som skola trans - Den 20 Mart, 127 portera eller hämta de tjenstehjon som böra flytta eller tillkomma; fyra dagar före och fyra dagar efter Michaelis saknar således jordbruket flera arbetande händer. De tjenstehjon som böra flytta och hafva Boskapens och Hästars vård sig anförtrodd, nyttja sällan den nit uti insamling och aktsam bergsel af de dertill erforderliga födoämnen, som man borde vänta och som de säkert gjorde , om de sjelfva skulle bestrida utfodringen; dessa svårigheter blefve hulpna, om flyttningstiden på Landet för Tjenstefolk ar.toges vid Midsommarstiden, hvilken för arbetet är mera lämplig, och hvarigenom en åbo, sorn afträder ett H emman vid Vårfrudagen elier den 14 Mars, och stadt sitt folk på ett år, ej för så lång tid , som nu g^nom accord med det Tjenstefolk, han då ej kunde behöfva, finge förnöja dem han lemnade.
Det var vid Nerike och Wermlands Regemente jag i i5 år tjenslgjorde, och således känner jag med visshet, att inom detta Regemente gaf vanligtvis Rotehållaren åt soldaten till möteskost 2 Lisp. fläsk, 1 Lisp. kött, 2 R:dr i godt mynt, samt skjuts för 4 dagar fram och åter. Detta D-en 26 Oetober f. m. blir en större summa, än hvad Kongl. Majit nu begär, men detta var ej enda olägenheten; första dagarne hade man svårt att undanhålla soldaten att förtära sina penningar i bränvin, Samtalen angingo under mötestiden endast jemförelse hvad livar och en erhållit i matsäck; de, som erhållit mindre, k om 111 o missnöjda hem, och förgingo sig somlige anda till brott mot Rotehållarne, hvarom Majors-journalerne för den liden vitsorda. Detta stegrade legorna lill och med till i5o R:dr, men vanligen voro de 70 å 80. Jag hemställer då till alla, sorn tjent under denna tid vid Indelta Regementer, 0111 icke detta förhållande tillräckligt tyckes väcka den önskan, att undvika återgång till ett så olämpligt underhållssätt. Jag kan ej se saken ur mera än en synpunct, nemligen att då Kongl. Majit, hvars militairiska bedcynmande ingen i Europa lärer jäfva, föreslagit 7 R:dr Banco, har detta skett under förutsättning, att hvarje minskning deraf skulle göra exercicetiden för kort, för att bibringa soldaten tillräcklig tjenstbarhet. När en härförare med det mogna omdöme framställt sine vilkor1 till ett Contract, så kan han ej gå tillbaka, och minska det begärda anslaget; och hvad blir följden, då Kongl. Majit ej kan tvingas att antaga de ringa vilkor Ständerne kunde bestämma? Jo, att Kongl. Majit nödgades återgå till det gamla sättet.
Ståndets Ledam. vägnar vägnar Carl De Géer. Gust. Murray. På Vällofl. Borgare. På Hederv. BendeStåndets Ledarn. Ståndets Ledam. vägnar vägnar - Carl Fredr. Landberg. And. Sandstén. C. Tunelius. Uppläst hos samteliga Rlks-StSnden den 29 Maj. Riksens Höglofl. Ständers Stats-Utskotts Betänkande s i anledning af Hans Excellences m. m. Herr Grefve Al. F. Brahes hos Höglofl. Ridder skåpet och Adeln ingifta och derifrån till Stats-Ut skott et remitterade Memorial , angående Bevil hängen för Dannemora Bergslags Jcrntillverkning. Hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln har Plans Excellence m. rn. Herr Grefve M. F. Brahe d. %i sistl. Mars ingifvit ett så lydande; ” Vörd - Den 29 Maj. ”Vördsamt Memorial.” ”Inför Eders Excellence samt Högloft. Rid”derskapet och Adeln får undertecknad den äran ”framställa ett ämne, som, i anseende lill dess ”vigt och beskaffenhet, torde förtjena Högloft. ”Ridderskapets och Adelns synnerliga uppmärk.' ”samhet, heldst det är en afgjord sak, att en ”rättvis och jemn fördelning af alla Statsbördor"na imellan alla ledamöterna i en Stat utgör icke ”allenast det yppersta stöd för Statens sjelfbestånd, utan äfven den enda och säkraste grundtal för alla ledamöternas gemensamma välstånd. ”Uti en Stat, hvarest en ojemn fördelning af ”Statsbördorna äger rum, måste alltid någon ”dass af Medborgare tryckas och blifva lidande ”på de öfrigas bekostnad, dä deremot, i händei”se af en efter omständigheterna afpassad jemn ”fördelning, alla Medborgare rättvisligen bidra”ga till Statens upprätthållande och sjelfständighet, i den mån de nemligen, hvar för sig, ”tillbaka af Staten behöfva och erhålla' skydd. ”Denna högst vigtiga princip hafva äfven Riksens Högloft.