Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle nu 33 hafva afgifvit voterings sedlar, då ställas de 3 :ne som fått detstörsta antal af röster emot sig under en ny omröstning hvar efter annan, hvarvid 2/3 af de röstandes antal fordras emot den el. dem som skola vara från Riksens Ständers förtroende uteslutne. Flera Ledamöter trodde att detta förslag skulle möta nog många motsägelser mot antagandet, och svårigheter i verkställigheten, men ansågo Nämndens sammanträde i början af Riksdagar vara väl beräknadt. Herr Grefven och Ordföranden upläste följande förslag till redaction af 103 §. »Vid hvarje Riksdag skola Riksens Ständer välja Tolf Ledamöter af hvardera Ståndet till en Nämnd, som äge att döma huruvida Högste Domstolens Ledamöter gjort sig förtjente att uti sitt vigtiga kall bibehållas, eller om vissa af dem, utan bevisligen begångna fel och brott hvarom föregående § handlar, likväl kunde anses böra ifrån utöfningen af Konungens Domsrätt skiljas». Denna Nämnd träde samma dag den blifvit vald tillsamman. Hvarje utaf Nämndens Ledamöter inlemne då en öppen sedel, som antingen, derest intet namn finnes antecknadt, utmärker att den röstande ansett alla Domstolens Ledamöter böra bibehållas, eller, genom uppgift af namn på en eller flere af Domstolens Ledamöter, 1 Hallenst jernäs yttrande är såsom bilaga n:o 7 fogat till protokollet. Det är icke undertecknat. Ovan texten är antecknat: Til Prot. d. 13. - Ordet icke, som ger omening, torde bero på skrivfel. Den 13 Augusti 1812 413 utmärker dem, som den röstande ansett böra entledigas. De trenne, som då fått det största antal af röster emot sig, ställas hvar efter annan, under ny omröstning med slutna sedlar, men hvarvid två tredjedelar af rösterna erfordras emot den eller dem, som skola anses vara till entledigande anmälte. Blifve han eller de derefter af Konungen, genom Nådigt afsked ifrån Embetet skilde. Dock &c.
De contanla Stats-anslagen, Stuterierna under samma tid uppburit, åtgöra för år 1836, inberäknad t 5,000 R:dr lill byggnader och reparationer, omkring 32,500 R:dr och för år 1837 med enahanda byggnadsoch reparations-anslag ungefär 33,000 R:dr. Revisorerne hafva ansett anmärkningsvärdt och erfordrande rättelse för framtiden, att af Cassa-bebållningen vid 1837 års slut, utgörande 6,442 R:dr 37 sk. n r:st., förblifvit i Chefens vård 3,000 R:dr och i Secreterarens 3,442 R:dr 37 sk. n r:st. under rubrik af ”framdeles redovisning, ” i stället att dessa medel bort, på sätt hos andra penninge - 1 — 176 — förvaltande Verk i Hufvudsladen tillgår, insättas i Rikets Ständers Bank för att derifrån, i nion af behof, ulassigneras. Revisorerne hafva inhämtat, att Kongl. Maj:t uti Bref den 11 October 1836 i Nåder gillat Stuteri-Öfver-Styrelsens undei’dåniga Förslag, till följe hvaraf Flyinge Stuteri blifvit förvandladt till Hingst-depot. Salpeter-Fonden. Räkenskaperne, för åren 1836 och 1837 granskade i Kongl. Kammar-Rätten med anmärkningar, redovisa inkomster och utgifter sålunda: Debet. B al ance från föregående året: Utlånte Medel 187,941:22.5. 155,929:26.3. Fordringar för Salpeter-Sjudnings-pannor 27,325:37. Balance till påföljande året: Skulder till Landt-Ränterierne för för skotler 171,384:26. i. 141,322:43. i. Balance från föregående året: Utgifter: — Balance till påföljande året: År 1837. m. ULod. LU. m. Lod.
Ropades Nej. Hvarefter Herr Grefven och Ordföranden gjorde Proposition till bifall af Betänkandet, hvilken Proposition med Ja besvarades^ Grefve Spens, Carl Gustaf, hade inlera?» nät ett så lydande Memorial: I sista Plenum, då Högloflige Stats_ och BancoUtskottens sista Betänkande om DiscontRegleringen lades på bordet, till dess frågan om FinanceRegleringen skulle förekomma, försummade jag att föreslå tryckning af det e-i mot slutet deraf förekommmande, i puncteraf* delade Förslag; jag får nu ödmjukast anhålla om Höglofl. Ridderskapets och Adelns tillåtelse, att på Enskiltas bekostnad, som mig derom anmodat , få till trycket befordra dessa Proposi* tioner, pä det, innan Målet till afgörande före* tages, hvar och en må äga så mycket mer till-' fälle, att kunna noga begrunda dem. Herr Pahlman, Otto Fredric, hemställde, om icke, enär TryckfrihetsFörordningen stadga-.’ de, att hvarje skrift borde, vid fråga om tryck». I 222 Den 8 Maj', nina:, hel och hållen uti ett sammanhang Ut* gifvas , Gretve Spens mätte erhålla tillåtelse, att lå till trycket befordra de ifrågavarande Propositioner, så vida han i ett sammanhang utgat Statsoch BancoUtskottens om Discont* Regleringen meddelte Betänkande helt och hållit. Uppå derefter af Herr Grefven och Ordföranden gjord Proposition , bifoll Ridderskapet och Adeln Grefve Spens’s berörde anhållan, under förbehåll likväl, att Statsoch Banco" Utskottens Betänkande borde . på sätt Herr Påhlman föreslagit, helt och hållit till trycket befordras.
Att stora läger eller större truppsamlingar under 8 dagar, inoch utryckningsdagarne oberäknade, årligen må hållas, ulan alt indelda arméens regementsmöten deruti inberäknas. 2. Att dessa truppsamlingar så ordnas, att hvarje afdelning af arméen, sd vidt ej sär skilda hinder förefinnas, deruti hvart fjerde år kan deltaga. 6. Beväringsmanskapets vapenöfningar. Enligt kommitterades förslag rörande beväringsmanskapets vapenpligt under fredstid, skulle en fjerdedel af hvarje års l:sta klass, eller de s. k. beviiringssoldaterne, genomgå en 62 dagars rekrvt skola och derefter 15 dagars vapenöfning under hvartdera af de tre påföljande åren, samt den ölriga delen af beväringsmanskapet, såsom hittills, vapenölvas under 15 dagar två är å rad. Kommitterade öfvergå till dessa allmänna grunders tillämpning på beväringsmanskapets vapenöfningar vid de särskilda truppslagen. Vid indelda infanteriet. Hvad beväringssoldaternes vapenöfningar angår, borde första klassens möte eller rekrytskolan börja samtidigt med stammens rekrytmöte, ehuru under särskildt befäl. Den slutar då på samma gång som regementsmötet. Om en klass beväringssoldater beräknas till 5000 man, skulle beväringsrekryternes antal, fördeladt på 50 stambataljoner, uppgå till 100, hvilket tillsammans med manskapet vid stammens rekrytmöte (10 procent af stryrkan eller ungefär 50 man), gör 150 man på stambataljon och 300 man på regemente. En fullkomligt jemn fördelning af beväringssoldaterne på stambataljonerna låter sig likväl svårligen förena med sättet för deras uttagande, På ett stalie kan delta antal således blifva mindre, på ett annat icke obetydligt större.
Jag anliåller derföre, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition till godkännande af BevillningsUtskottets hemställan till Ridderskapet och Adeln att biträda PresteStåndets beslut. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall af BevillningsUtskottets förslag, att testamenten till fromma stiftelser må vara fria från Chartering. Ropades starka Ja jemte några Nej. I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken iövWzrade, att som, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, Ridderskapet och Adeln således bifallit Utskottets berörde förslag. Angående det Testaments-belopp i värde eller penningar _, som skall vara fritagit från Chartering. Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt godkänna de i afseende å denna fråga föreslagne voterings-propositioner. §. 5. Om Chartce-Sigillatce-beloppet å Fullmagter och Afsked. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet Den 17 Augusti e. m. 243 och Adeln godkände den i afseende härå föreslagne voterings-proposilion. Ropades Ja. Om Chartering af Fullmagt ä Namn., heder och värdighet af embete eller tjenst. Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt godkänna den af BevillningsUtskottet, i afseende härå, föreslagne voteringsproposition. Om beräkningsgrunden för fullinagters Chartering. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemstälde, om Ridderskapet och Adeln godkände den af Bevillningsutskottet i afseende härå föreslagne voterings-proposition. Ropades Ja. Om Afskeds Charterande.
Utaf de för Statens jernväg sbyggnader vid sistförflutne riksdag anvisade medel, hvilka uti 124 § af Riksgälds-kontorets reglemente upptagas till 20,000,000 R:dr, voro, på sätt uti sednaste revisions-berättelse, sid. 68, finnes uppgifvet, lyftade: för 1857 års arbeten R:dr 5,180,000: under år 1858 » 7.000,000 och intill September månads slut 1859 ... » 6,150,000: — 18 330 000- — under Oktober, November och December månader sistnämnde år lyftades tillhopa 470,000: — så att hela det lyftade beloppet vid 1859 års slut utgjorde 18,800,000: — och återstodo alltså, såsom ofvan är nämndt, vid innevarande års början 1,200,000: — R:mt 20,000,000: De under innevarande år för berörde jernvägsbyggnader af Riksgälds-kontoret utbetalda summor hafva intill sistlidne September månads utgång uppgått till ett sammanräknadt belopp af R:dr 5,525,000: — hvaraf utbetalts under Januari 300,000: — » Februari 100,000: -~ » Mars 650,000: — » Maj 850,000: - » Juni 1,000,000: — » Juli 1,050,000: — » Augusti 450,000: — » September 1,125,000: — R:dr 5,525,000: 63 — Utaf det utbetalda beloppet hafva 4,325,000 R:dr utgått af de vid innevarande riksdag för Statens jernviigsbyggnader beviljade anslag, varande likväl häruti inberäkdade de 400,000 R:dr, som återstodo af de vid sistförflutne riksdag till jernviigsbyggnaderne upplånta medel.
General-tullstyrelsen uppgjord tabell öfver beloppet af den föring, som blifvit utbetald under fem af de sednare åren, har den: år i833 utgjort r:dr b:co i3,52i: 28. j> i834 „ „ „ 13,336: — „ *835 „ „ „ i4,o83: 23. » >836 „ „ „ 12,937: 45. och „ 1807 , , 1 j,oG6: 43. tillsammans r:dr b:co 6ö,g45t 43. eller i medeltal årligen , „ 13,38g: 8. Genom egen erfarenhet och sakkunnige personers yttrande, hafva comiteradc blifvit öfvertygade, att denna betydliga summa, som tillfaller de sjöfarande, icke medför någon synnerlig nytta, så länge den i alltför små delar utbetalas till hvarje sjöman, särskildt för hvarje fullbordad resa. flan betraktar den som en gåfva, och använder den ofta som en drickspenning. Förlusten af en sådan inkomst i det ögonblick, då han vanligen är bäst försedd med penningar, skulle icke blifva särdeles kännbar. Men sjömannen har så många vigtiga behof i vårt land ännu ouppfyllda, så många anspråk på samhällets deltagande och omvårdnad, att hvarje åtgärd, som i någon mån kunde bidraga att förbättra hans ställning, troligen skulle vinna alla goda medborgares bifall och med tacksamhet emottagas af sjömännen sjelfva. v För att i detta afseende söka uträtta något och fylla en af de många bristerna, hemställa comiterade, huruvida det icke skulle vara lämpligt, att den nu brukliga utbetalningen af sjömännens föring finge upphöra, och en Den ( Mais e. m. 123 deremot svarande viss summa af tullmedlen anslås till en pensionsfond för sådana sjömän, som genom ålder eller olyckshändelser voro satte ur verksamhet, samt för sjömäns enkor och oförsörjda barn.
Till Kongl. Majit har styrelsen för teknologiska institutet in kommit med underdånig ansökan om tillökning i institutets årsanslag, till förstärkande af lärarekrafterna genom delning af professionen i de mathematiska och mekaniska ämnena, äfvensom till arfvoden åt extra lärare och bestridande af högre kostnad vid kemiska laboratoriet, samt till diverse utgifter; varande, med beräkning af den tillgång, som skall uppkomma genom förut beviljade hyresmedels indragning från och med det institutets nya hus blir färdigt, det erforderliga beloppet upptaget till 6,000 R:dr årligen. Då likväl frågan om det sålunda begärda nya anslaget i viss mån är beroende af Kongl. Maj:ts blifvande beslut i följd af Rikets Ständers vid sistlidne riksdag gjorda framställning angående förändringar i institutets organisation, öfver hvilken framställning vederbörande embetsverk ännu icke afgifvit infordradt yttrande, vill Kongl. Majit, som har för afsigt att i denna fråga till Rikets Ständer aflåta nådig proposition, nu endast föreslå, att för ofvan uppgifna ändamål må beräknas ett årligt belopp af 6,000: —r Af styrelsen för den af svenska slöjdföreningen uti hufvudstaden inrättade söndagsoch aftonskola har framställning blifvit hos Transport R:mt R.dr 23 8,3 1 7 : 55, — 146,517: 55. ~ 75,500: — 10,300: — > Kongl. Maj:ts Nåd. Kongl. Maj:t gjord om uppförande å landtbruks-akademiens nuvarande tomt af en byggnad, som skulle inrymma icke blott nämnda skola, utan äfven lokal för slöjdoch industri-expositioner, utställning af landtbruks-akademiens samlingar af åkerbruksredskap och geologiska museum.
För dem, som representera de större import-idkande städerna och hvilka mest tyckas oroa sig deröfver, att folket saknar lägenhet att förskaffa sig sitt behof af förnödenhetsvaror (hvartill naturligtvis också räknas alla sorters utländska kramoch lyxartiklar) kan dock Landshöfdingens i Wermland sednaste embets-berättelse, i sin mån, såsom jag tror, verka lugnande, då deruti omlörmäles, huru som ensamt uti denna provins landthandlandernes antal uppgår till Etthundra (säger 100), men denna berättelse, likasom alla öfriga, hvilka angående landt-handeln hafva något att omförmäla, uppgifver derjemte, att nyttan af landt-handeln synes vara tvifvelaktig. Af dessa och flera andra skäl, anser jag att Utskottet icke bordt tillstyrka någon vidare utsträckning af rätt för handelsidkande på landet, eller någon förändring uti nu derutinnan gällande bestämmelser. Vid mom. 4. Utskottet, som i allmänhet icke funnit någon betänklighet vid att på privilegiernas område göra inkräktning, har dock farit med en särdeles skonande hand öfver bergsbrukens privilegier eller att bibehålla dessa vid deras hittills egande rättighet att, utan afseende å afstånd från stad och de qvalifikationer, som för öfrigt åligga handlande, idka handel. Såsom motiv anför Utskottet att, der bergsbruks-rörelse bedrifves, skall en större befolkning nemligen vara bosatt. O111 förhållandet också på något ställe kan undantagsvis vara sådant, så utgör likväl motsatsen regeln, och man kan icke annat än finna det ganska eget, hurusom en den obetydligaste spikoch nubbsmed med namn, heder och värdighet af brukspatron, eller den som annars eger en kanske halfva året om stående privilegierad vattenhammare med några få arbetare, skall innehafva en rättighet, som icke är medgifven egare till den största jordegendom med flera hundra arbetare och underhafvande. Jag finner således att Utskottet icke anfört giltiga skäl för afslag å Herr Berglunds motion.
Höll nyss en fullkomlig krigsdans härinne och så kröp hon tätt, tätt intill mig och hviskade, att hon varit så förfärligt svartsjuk, efter hon — tyskan — var så förfärligt vacker. Det där förstod jag. Det lönar visst prata om, att man inte ska vara svartsjuk! Inte är man svartsjuk därför att man ska, utan därför att man inte kan låta bli! Och en faslig åkomma att ta på krafterna är det! Fast nu är då jag, för min del, riktigt ledsen att hon har rest – jag menar tyskan. Jag vet inte hvad jag ville ge, om jag fick se Ruffen göra några små kabrioletter igen — just på hvad språk som hälst. Det har kommit ett så ängsligt och hopknipt drag kring munnen på honom, som jag alls inte tycker om, och jag måste riktigt anstränga mig för att kunna dölja hur tyst han har blifvit! Senare: Nyss bud från fru Ungfrau »Jack säge dick någet, min Lovise», skref hon: »Mitt hus vare så tist — und schräckligt. Du hafver två solstråler — jack hafve intet nu, när min mans schöne kusinsbarn rest. Vilst du nicht låne mick den ene — den siste — den lille sångfågel, som är glad jämt — und så käck?» Om jag ville! Men naturligtvis gjorde jag alla möjliga omöjligheter Senare: »Fanny har flyttat midt i hjärtat på fienden», skref jag nyss till kaptenen. Jag är mycket glad för hennes skull och också litet för min egen. Det har varit så svårt att ha en främmande i huset just nu, i synnerhet en främmande, som man naturligtvis ville göra allt för, på det hon skulle ha det så ljust och gladt som möjligt. Ruffen riktigt sörjer, det märker jag, fast han ingenting säger, och Anna Ene ligger för döden. Maja, stackare, ser häller inte glad ut. Efter förgät-mig-ej-en har inte Thore låtit höra af sig en smul, och det fast han bort känna på sig af mina bref, hvilken förändrad flicka hon blifvit, om jag också inte säger någonting direkt.
Maj:ts från den 29:de sistlidne November på bordet hvilande nådiga skrifvelse, med öfverlemnande af roterings-verken för den tillökade ordinarie bålsmans-roteringen; 3:o Pehr Sahlströms från Stockholms län och Erik Pehrssons från Gefleborgs län från den 29 sistlidne November på bordet hvilande motioner angående anslag till folkundervisningens befrämjande, samt förre talmannen Anders Erikssons från Örebro län, Pehr Mattssons från Vesternorrlanslän, Sven Jonssons från Jemtlands län , Matts Perhssons, från Stockholms VÅ\\,Lars Magnus Knutssons från Linköpings län, Anders Ersons från Stora Kopparbergs län, Lars IVeiman ders [från Bohuslän och Jöns Erssons från "Wermlands län i samma ämne afgifne motioner, jemte hvad dervid blifvitmunleligen yttradt; och 4:o Petter Jönssons från Jönköpings län, Ingemund Odins och Christen Pehrssons från Gottlands län samt Petter Perssons och Petter Johan Petterssons från förstnämnde län motioner om lindring i roteringsoch rustnings-besväret. Lag-utskottet. l:o Rikets Ständers Justitie-ombudsmans embets-berältelse. 2:o Anders Bengtssons från Jönköpings län motion om upphäfvande af de delar af 9 kap. Giftermåls-balken, i hvad deri tillerkändes qvinna rätt till morgongåfva samt 17 kap. samma balk och 3 § af 12 kap. Ärfda-Balken rörande efterlefvande makas rätt till fördel af bo oskiflo. 3;o Anders Bengtssons från Jönköpings län motion om ändring i föreskrifterne om besvärs fullföljande frän Konsistorierne. 4:o Anders Bengtssons från Jönköpings län anförande, i anledning af Kongl. Maj:ts till Lag-utskottet remitterade nådiga proposition, ang. antagande af ny strafflag med flere dithörande Lagbestämmelser jemte de mundtliga yttranden, hvartill Anders Bengtssons anförande föranledt. Bamko-utskottet. l:o Rikets Ständers Revisorers berättelse ang. verkställd granskning ej mindre af bankens och Tumba bruks räkenskaper för år 1844, än äfven desse verks styrelse och förvaltning.
Den, som gillar Utskottets förslag, att Flaskfoder, oberähiadt välvarorne, böra åsättas 33 R:dr 16 sk. införselstull för hvarje ioo R:drs varuvärde, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, komma Flaskfoder att införtullas mot en afgift af 25 R:dr för hvarje ioo R:drs värde. Bevillnings-Ulskottets Memorial, N'.o 41. Den af Utskottet å Fläsk föreslagne införselstull af 1 R:dr 16 sk. per L%, har af Presteoch Bonde-Stånden blifvit godkänd; men som Ridderskapet och Adeln nedsatt denna tuli till 1 R:dr LS> och Borgare-Ståndet till 36 sk. för samma qvantum, lärer, i fall dessa beslut icke frånträdas, omröstning höra anställas, dels angående contra-propositionen: 67:o. Den, som anser, att till contra-proposition i liufvudsakliga voteringen om införselstullen å Fläsk bör antagas Ridderskapets och Adelns beslut, att sagde tull skall bestämmas till 1 R:dr per L®, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, blir Borgare-Ståndets beslut, att införsels-tullen å Fläsk bör utsättas till 36 sk. JM contra-proposition. dels i hufvudsaken sålunda: 68:o. Den, som bifaller Utskottets förslag, att Fläsk borvid införsel draga 1 R:dr 16 sk. tull per IM, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, (l:a alternativet) bestämmes införsels-tullen å Fläsk till 1 R:dr JM. (2:a alternativet) kommer införselstullen å Fläsk att antagas till 36 sk. per 1M.
N:o 319, i anledning af väckt motion, rörande sättet för komplettering af vakanta Nummer vid Hästjägare-korpsen och Fältjägare-regementet i Jemtland; bifölls. N:o 320, i anledning af återremisser å Utlåtandet, N:o 194, angående ytterligare understöd för Enkeoch Pupill-kassan vid Riksgälds-kontoret. Memorialet, N:o 320, bifölls; och Prot.-Utdrag den 16 Augusti ISSI. 505 N:o 32:1, angående föreslagen lindring i betalningsvillkoren för det till uppbyggande af Stiftskyrkan i Hernösand beviljade lån; bifölls. S. 1). Föredrogos ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtanden och Memorialer: N:o 48, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående den tillökade ordinarie soldat-roteringen i Riket; bifölls. N:o 49, i anledning af återremiss af Betänkandet, N:o 18, angående väckta förslag till en förändrad organisation af landtförsvaret. Första yttrandet af Utlåtandet, N:o 49, lades till handlingarne, och den sednare punkten af nämnde Utlåtande bifölls. N:o 50, i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 20; lades till handlingarne. N:o 51, angående Riks-ståndens beslut, i anledning af Betänkandet, N:o 35, lades till handlingarne i och N:o 52, i anledning af väckta frågor om indragning af Biskops-embetena, reglering af Biskopames löner, samt de af dem innehafvande preebende-pastorats förseende med egna Kyrkoherdar, m. m. Första punkten lades, med ogillande till handlingarne, och vid den sednare punkten lät Ståndet bero. S. D. Föredrogs ånyo och godkändes Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 30, angående de till den blifvande nya Bevillnings-stadgan hörande formulärer.
»Och först och sist!» fortfor hon efter en paus, och hennes stämma var nu sväfvande och osäker, »liksom tant inte visste, att han als inte älskar mig, att han bara inbillar sig det, därför att han trifs i mitt sällskap och därför att du och jag hålla af hvarandra och sådana där yttre anledningar.» Fru Rode var förstummad. Den fråga, hon hade velat komma fram med och tvinga henne att besvara på samvete: »älskar du någon annan, efter du afvisat honom?» dog på hennes läppar. Tycktes det ej i själfva verket framgå af alt hvad Alie nyss sagt, att hon dock verkligen älskade honom? Ej en tanke på sig själf endast på honom och hans lycka. Detta rörde moderns hjärta djupt, hon drog Alie i sina armar, kysste henne och sade: »men om du ändå misstar dig, Alie? Om han i alla fall verkligen älskar dig? Då är det ju klart att du, och endast du, är den, som kan göra honom lycklig.» »Nej, det tror jag i alla fall inte. Om han också älskade mig verkligt nu fast det gör han inte, det vet jag jag är alt för klarsynt, ser tant, det är min olycka men om så skulle jag kanske inte kunna säga nej. Ty man säger inte nej till Rikard » hon stannade, och det for ett uttryck af öm stolthet öfver hennes drag. »Man säger inte nej till honom!» upprepade hon, drömmande. »Nu går jag efter honom, Alie», utbrast modern. »Nej, nej! låt mig tala till punkt. Jag skulle kanske inte kunna säga nej men det vore en olycka, ty jag skulle aldrig våga tro hvarken på honom eller mig själf. Det är inte bara mot andra jag är kritisk, ser tant, jag är det framför alt mot mig själf. Jag skulle alltid plågas outsägligt af tvifvel på mig själf, af fruktan att han en dag skulle upptäcka, att han misstagit sig på mig, att jag inte kunde vara alt det för honom, som han väntat.» »Men, kära Alie, om du inte kan vara tillräcklig för honom, så kan visst inte häller någon annan » »Jo bevars», ropade hon ifrigt. »Hvilken annan flicka som hälst, snart sagdt, skulle passa honom bättre än jag.