Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
– Rik växtlighet. – Öfverresa till Amerika. – Isförhållanden. – Port Clarence. – Eskimåerna. – Återresa till Asien. – Konyam-bay. – Naturförhållanden derstädes. – Isen lossnar i Konyam-bays inre. – S:t Lawrence-ön. – Föregående besök derstädes. – Afresa till Beringön. Sedan vi passerat Asiens ostligaste udde, stäldes kursen först till S:t Lawrence bay, en ej obetydlig fjord, som ett stycke söder om det smalaste stället af Beringssund skär in i Tschuktsch-halfön. Det var min afsigt att ankra så långt in i denna fjord som möjligt för att lemna Vegaexpeditionens naturforskare tillfälle att göra bekantskap med naturförhållandena äfven i en del af Tschuktsch-landet, som af naturen är mera gynnad än den kala, för Ishafvets vindar fullkomligt öppna kuststräcka vi hittills besökt. Gerna skulle jag först under några timmar hafva dröjt vid den bland polarfolken berömda handelsplatsen Diomed-ön, belägen i sundets smalaste del, nästan midt emellan Asien och Amerika, och sannolikt redan före Columbi tid station för varubyte mellan den gamla och den nya verlden. Men ett sådant uppehåll hade varit förenadt med allt för stor svårighet och tidsutdrägt till följd af den starka dimma, som rådde här på gränsen mellan det varma drifisfria och det kalla drifisfylda hafvet. Äfven de höga bergen på den asiatiska stranden voro fortfarande insvepta i en tät tjocka, ur hvilken blott enstaka bergshöjder då och då skymtade fram. Närmast fartyget syntes stora drifisfält, på hvilka här och der flockar af en vackert tecknad sälart (Histriophoca fasciata Zimm.) slagit sig ned. Mellan isstyckena svärmade sjöfoglar, mestadels tillhörande andra arter än dem, som förekomma i de Säl från Bering-hafvet. Histriophoca fasciata Zimm. europeiska polarhafven. Isen var lyckligtvis så fördelad, att Vega kunde ånga fram med full fart ända till granskapet af S:t Lawrence bay, der kusten omgafs af några tätare isband, hvilka dock med lätthet genombrötos.
Bet., N:o 9. 5 befordringsmedel för handeln och näringarne, äro af ringa eller ingen vigt, men deremot så väl i moraliskt som fysiskt hänseende medföra mycket ondt; hvarför motionären föreslagit, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet tillstyrka, att, utan hinder af allmänna lagens stadgande i 7:de kap. Handels-Balken, de allmänna marknaderna måtte afskafläs eller åtminstone inskränkas till några få orter, som önska och kunna vara i behof af deras bibehållande; men att det emellertid mätte stå hvarje Jstad eller landsort, der marknad nu skall hållas, öppet att från denna skyldighet vai’da befriad. Vid föredragningen inom Vällofl. Borgareståndet af denna motion instämde med motionären Herrar Murén och Winge, hvaremot Herr Lagergren, med hvilken Herrar Norin, Veslin, Berg och Berglund, jemte flera andra förenade sig, yttrade, att man icke för de missbruk, som vid marknader ega rum, borde upphäfva dessa, enär de åtminstone i vissa orter äro af verkligt behof, för att underlätta afsättningen af landets produkter samt att bereda tillfälle att för skäliga priser göra nödiga uppköp; utan att bäst vore att inskränka sig dertill att söka afskaffa de öfverklagade oordningarne, hvilket väl kunde låta sig göra på annan väg, än den motionären föreslagit. Utskottet har tagit ifrågavarande motion uti öfvervägande; och ehuru Utskottet icke förbisett dc många olägenheter, som åtfölja och till stor del förorsakas af de allmänna marknaderna, tror likväl Utskottet, att dessa olägenheter böra kunna afhjelpas genom ett strängt handhafvande af de för dylike oordningars förekommande gifna föreskrifter, utan att ett, efter Utskottets förmenande, på allmänna rörelsen så menligt inverkande botemedel, som det motionären föreslagit, skulle behöfva tillgripas, helst detta skulle innebära en orättvisa emot de många marknads-besökande, för hvilka de omförmälda oordningarna äro främmande.
För min enskilda del anser jag, att bankrörelse med tryckta eller graverade creditsedlar må, under iakttagande af vissa villkor, kunna fä af privatbankerna bedrilvas; under andra villkor åter anser jag, alt man kan betaga dem denna rättighet och, på sätt PresteSt. föreslagit, ställa rörelsen i gång med sådane assignationer, som privalbankerne af R. St:s Bank meddelas. Jag hemställer derföre, att den 1 § måtte bifallas med den förändring, som jag tagit mig friheten föreslå. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Den siste värde talaren har ansett det vara svårt, att vid denna riksdag få någon tillfredsställande lag för enskilde banker antagen, eftersom 2:ne RiksSt. redan hafva stannat i olika beslut i afseende på det förslag, som de förenade Utsk:n i och för nämnde ändamål ingifvit. Jag får då dervid anmärka, att delta vanligen alltid är förhållandet; man har hittills fått hjelpa sig fram dermed, och man mäste så nu äfven, då ingen annan utväg finnes. Slen jag inser likväl icke något skäl, hvarför svårigheterne, i afseende på det formella i denna sak, vid denna riksdag skulle vara så stora; tvertom skulle jag tro, att det borde gå lättare nu än någonsin alt få ifrågavarande lag för enskilde hanker af RiksSt:n antagen, då R. Sl. vid 3:ne iöreg:de riksdagar hafva antagit en lag för detta ändamål, som med denna var i hufvudsaklig öfverensstämmelse. I afseende på det förslag, som den värde ledamoten framställt, att ur denna §:s första mom. borttaga de orden: ”med rättighet att utfärda tryckta eller graverade creditsedlar”, så får jag anmärka, att hela denna lag har afseende på sådane enskilda hanker, hvilka utfärda tryckta eller graverade creditsedlar, hvilket ytterligare bestyrkes af den 21 §, som i blott några få ord talar om sådane banker, som icke utgifva tryckte eller graverade creditsedlar, ulan sorn röra sig med riksmynt. Det är af denna anledning, som jag vördsamt yrkar, att R. o. Ad. matte utan förändring antaga den 1 §. Frih. Raab, Adam Christian:
Direktionen föreslagna utväg, först efter en längre tids förlopp det ändamål vunnes, att samtlige pensionärer komma i åtnjutande af de högre pensionerna; likväl och då en öfvergång till ett bättre förhållande derigenom vore gjord och genom indelningen af pensionerna i två klasser, den fördel under tiden bereddes, att de äldsta pensionärerna blefve hvar i sin ordning uppflyttade i den högre klassen och salunda komme i åtnjutande af förhöjda pensions belopp vid en längre framskriden ålder, då förmågan att medelst arbete bereda sitt uppehälle aftagit eller alldeles upphört, samt i öfrigt, på sätt Direktionen upplyst, tidpunkten för vidtagande af den förändrade pensioneringen är serdeles gynnsam, enär, vid det förhållande att antalet expectanter för närvarande utgör endast omkring 200, den enligt matrikeln yngsta Stiftsjungfrun, om man blott beräknade den årliga afgången till tio, redan efter 20 års förlopp skulle komma att i den lägre pensionsklassen uppflyttas; alltså och emedan dessa expectanter jemväl ega billiga anspråk att icke, till följd af en förändrad reglering, få längre tid än för närvarande vänta att inträda i den rätt til) pension de nu ega, finner Utskottet, lika med Direktionen, icke allenast att Stifts-pensionerna böra förhöjas från 50 lill 100 R:dr årligen, samt denna förhöjning ske successive i sammanhang med den arliga regleringen af Stifts-pensionerna, utan ock att pensionsrummens nuvarande antal, savidt kassans ställning det medgifver, böra tillsvidare bibehållas vid 238; och delar Utskottet jemväl Direktionens på, i Utskottets tanka, giltiga skäl grundade åsigt derom, dels att afgifterna för inskrifning i Stiftet skola blifva oförändrade, dels att den såkallade familjegåfvan skall upphöra.
Maj:t, som nu öfvergår till det speciella af utgiftsreglerfngen, vill dervid, på hvarje hufvudtitel, under serskild afdelning upptaga de anslagssummor, hvilka, hänförliga till föremål inom titeln, endast för en gång eller för viss inskränktare liderymd skulle komma att utgå. Första Hufvud-titeln, innefattande Kongl. Hofoch Slolts-Slaterna. Anslagen under denna Hufvudtitel beräknades vid sista statsreglering till penningar R:dr 686,06/: med 317 tunnor under penningelöner beräknad spanmål. Indelda räntor, kronovärdi 33 R:dr IG sk., upptagne efter förslagsmarkegång till 231: Oindeldt spanmål, 67 tunnor efter förslagspris 6 R:dr tunnan >» 402: Tillsammans R:dr 686,700: Vid nyssomförmälde statsreglering blef, uppå Kongl. Maj:ts derom gjorda framställning, underhållssumman för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen bestämd till ett efter Hans Kongl. Höghets dåvarande inskränktare behof lämpadL belopp af 25,000 R:dr; hvaremot de anslagssummor af tillsammans 170.000 R:dr, hvilka Hans Maj:t och Dess Höga Gemål i deras förra egenskap af Kron-Prins och Kron-Prinsessa, egt att lör sig uppbära, från RiksSlaten uleslölos. Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen har numera uppnått den ålder, som för honom medför behof af egen Hofhållning; och Kongl. Maj:t föreslår i följd häraf förenämnde anslagssummas ökande med 75,000 R:dr, eller till 100.000 R:dr banko. Då Kongl. Maj:t anser öfriga å Första Hufvudliteln uppförda anslag kunna vid deras nuvarande belopp bibehållas, skulle alltså slutsumman på denna Hufvudtitel blifva R:dr 761,700. 6 Kongl. Majrts Nåd. Prop. lill R. Andra Ilufvu<l-titelii. innefattande anslagen för Justitie Departementet.
Vid förnyad föredragning återremitterades, på grund af dervid gjorda anmärkningar, Lag-Utskottets Betänkande, N:o i anledning af ätskillige Motioner om än - io6 Prol, Utdrag den*28 April 1829. dring i tyCap* Handels-Balken och ao Gap.' Ärfda-Balken. S. D. Remitterade* till Statsoch J3anco-Utskotten i Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer angående Landshöfdingen J, af Wingards anhållan om befrielse från ersättnings-ansvar för de af förre Lands-Secreteraren Kleman tillgripne och förskingrade Allmänna medel; Gifven Stockholms Slott den ao April 1829; till Bevillnirigs. Utskottet; Kongl. Majis Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående upphäfvande af den nu medgifna moderation i Postporto för bref, sorn väga öfver 8 Lod; Gifven Stockholms Slott den 10 April 1829; till Lag-Utskottet', Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förmonsrätt för Upsala Acadernie hos dess uppbördsman i afseende å medel , sorn af dem för Academiens räkning blifvit upplmrne eller förvaltade ; Gifven Stockholms Slott den 27 Mars 1829. Prot, Utdrag den 28 April 182g. 107 Kongl. Maj.-ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Lag-förklaring rörande rälta grunden för förvandling till fängelse vid vatten och bröd af böter, sorn å - dömas för sådane stölder, hvilka, enligt allmän Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Expeditions-Utskottets Memorial N.-o /[84* 69 till R. St:s Protocoll vid innevarande Riksdag återstår att efter Riksdagens slut tryckas 2.'dra Samlingen, med undantag af R.
Jag vill visst icke motsätta mig en återremiss af denna punkt, emedan jag af uppriktigt hjerta skulle önska, att det af Hr Professor Knös äskade, samt af Frih. von Kemmer jern - Den fi November f. m. SI jemte öfrige reservanter önskade anslag kunde Upsala calhedralskola beviljas; men jag befarar dock, att med cn dylik äterremiss ingenting kan vinnas, enär den majoritet, sorn inom Utsk. deciderade denna fråga, eburu den visserligen icke var stor, likväl bade ganska goda skäl för sin framställning i denna del. Utom de af Ilr von Hosén uppgifnc skälen, torde det tillåtas mig att fä anföra ännu ett; det nemi., att dåStatsUtsk. tillstyrkt, oell det numera, såsom jag tror af de fleste RiksSlm, blifvit beviljadt ett ökadt anslag af (5,800 r:dr utöfver de redan för elementarläroverken i allmänhet beviljade 42,000 r:dr alt af K. M. disponeras; så ansåg majoriteten inom Utsk., alt Iv. M. härigenom skulle äga tillgång alt för Upsala cathedralskola disponera, 0111 ieke bela dess behof, åtminstone den väsentligaste delen deraf, intilldess den af K. M afsedda allmänna reglering af elementarläroverken koinuie alt för sig gå. Föröfrigt får jag, lika med Hr von Hosén, fästa K. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att som Doctor Reuterdal inom Högv. PresteSt. anfört, att Lunds cathedralskola beliuner sig i enahanda belägenhet med den i Upsala, så torde, om anslag beviljas den förstnämnde af dessa skolor, ett sådant icke eller kunna denna sednare förnekas.
Scholander, blifvit, enligt bifogadt utkast till byggnadsplan, beräknad till omkring 58,000 R:dr, men om Professorn i metallurgi ej finge boställe i byggnaden, som då komme att erhålla endast en våning, till omkring 41,000 R:dr: — att plats för de lokaler, som för bergsskolan erfordrades, visserligen äfven kunde vunnas genom att förlänga Institutets laboratorii-flygel 30 fot och derefter påbygga densamma antingen med två våningar, om Professorn i metallurgi der finge bostad, eller eljest med en våning, då kostnaden blifvit beräknad, i förra fallet till 52,000 R:dr och i det sednare till 33,000 R:dr; incn att, enär do metallurgiska laborationerna då måste förläggas i våningen öfver Institutets, hvilket ej vore så ändamålsenligt, som om de orhölle plats på nedra botten, samt utrymme för en särskild byggnad å tomten funnes, ansåge Öfverdirektören nämnde utväg icke böra väljas, fastän kostnaden derigenom blefve något lägre; och hade Öfverdirektören slutligen uppgifvit, att en summa af minst 5,000 R:dr behöfdes till laboratoriernas förseende med nödige inventarier. Uti sitt underdåniga Utlåtande hade Kominerse-kollegium anmält, att Kollegium på de skäl, som innefattades uti Fullmägtiges i Jernkontoret underdåniga framställning och Styrelsens för Teknologiska institutet yttrande, äfvensom i det af bergsskolans föreståndare, under den 28 December 1858 till Pullmägtige i Jernkontoret, rörande don föreslagna flyttningen af skolan, afgifna och vid Kollegii underdåniga Utlåtande i afskrift bilagda betänkande, ansåge sig böra i underdånighet tillstyrka, att bergsskolan måtte, så snart omständigheterna det medgåfve, varda med Teknologiska institutet förenad; äfvensom att Kollegium icke hade något att erinra vid hvad af Styrelsen för bemälda Institut blifvit föreslaget i afseende å den tillökning af lärare och nuvarande anslag till aflöning m. m. vid Institutet, som genom bergsskolans förening med detsamma blefve behöflig.
Jag ber i detta hänseende få fasta upmärksamheten på, att vi här i Stockholm sett huru för vattenledningen, inom kort tid, blifvit försålde ganska många obligationer, till stor del åt arbetsfolk. Försäljningen gick länge ganska väl, tilldess en artikel inflöt i någon tidning af innehåll att kommunen icke vore skyldig att betala det uptagna lånet, och från detta ögonblick, samt då vederb:de, eget nog, ej vederläde detta påstående, var det som om man vändt om handen. Nu lärer dock försäljningen återigen gå för sig. Vi hafva äfven en annan erfarenhet, som jag tror bör lända oss till efterrättelse. 1814, då Frankrike var fullkomligt ruineradt, var det dock landet ålagdt att i krigskostnadsersättning m. m. betala 1,996 mill. francs. Man visste icke hvar dessa penningar skulle tagas, och det troddes att staten skulle göra bankrutt. Då gjordes början med ett inländskt fondsystem, och mången ansåg det vara en galenskap. Det första lån, som upptogs, var år 1817 och kostade 9 proc,; men från 1817 till 1824 steg begärligheten på obligationer, så att sistnämnde år stod räntan till 4 2/3 proc.; detta skedde dock i ett alldeles utmattadt land, och det är icke Sverige för närvarande. Jag tror således, att om vi blott komma i gång med ett inhemskt fondsystem, blifva svårigheterna dervid icke så stora. Det kan visserligen anmärkas, att Frankrike relativt har större folkmängd och större kapitaler, än Sverige. Ja, för närvarande är förhållandet sådant, men ingalunda år 1817. Frankrikes folkmängd är visserligen 30 mill., således omkring 10 gånger större än Sveriges, men jag tror att vi, relativt till vår folknummer, skola kunna uptaga lika stora lån som Frankrike. Det uptog 2,000 mill. francs, och då skulle vi kunna uptaga 200 mill. samma mynt, eller 100 mill. rdr bko.
Om en enskild man l. ex. får en oberäknad utgift, och han derföre underlåter alt så och att hägna sin åker; jag hemställer då, om ej den besparing han gör af måhända halfva sin utgift för året, om ej den leder lill misshushållning? Man har sagt all brotten lilltoge, och alt man således deruti ej hade något bevis på, att del cellsystem, som man redan börjat, verkar så som man vill; men just denna uppgift bevisar för mig behofvet af att skyndsamt gå fram pä den bana, vi redad beträdt, emedan vi ej kunna begära frukter af hvad vi gjort, innan det är färdigt. Slutligen har Gr. Sparre velat förskräcka med en förespegling af utgifter på millioner för ifrågavar. ändamål. Jag tager mig friheten att i detta afseende hänvisa till den K.. propos:n, der den till de ifrågasatta fängelserna behöfliga summan upptages till 2,740,000 r:dr, hvaraf 1,300,000 redan äro erlagda, oell således hvad för öfrigt in alles erfordras vore 1,440,200. Af dessa sednare är nu fråga om att bevilja 600,000 r:dr, och naturligtvis har man tagit på hand, alt vid framlida riksdagar bevilja återstoden; ty jag kan, lika litet som Frih. Tersmeden, förmoda, alt R. St. vilja gå tillbaka på den bana, som de sjelfve först beträdt för 8 år sedan. Gr. Sparre har föreslagit, att blott ^ af den begärda summan skulle anslås; men det matte vara en Den 22 Maj. 105 missledning sorn ligger till grund för detta Hr Grefvens förslag; ty derigenom skulle blott 100,000 r:dr årligen anslås, enär det här blott är fråga om att bevilja 600,000 r:dr på 3 år, på det viset att ^ utgår hvarje år, så alt, om vi få riksdag om ett år, skulle blott 200,000 utgå, och först om tre år de 600,000 r:dr. Må det blifva kommande
Bihang till samtelige Riksens Ständers Protocoll wid in. newarande Riksdag, som serffildt de Handlin. gar, hwilka af Constitutions Utskottet blifwit till Riksens Ständer aflemnade, innehällande de Förflag till förändringar i Grundlagarne, som till pröfning och afgörande af Riksens Ständer wid nästa Riksdag äro hänskjutne, fä Riksens Ständer hos Eder Kongl. Maj:t i underdänighet anhälla, det täcktes Eder Kongl. Maj:t anbefalla Desi Stats-Conkoir, att af de till Riksdagskostnaderne anflagne medel för. stjuta hwad till tryckningen af berörde Hand. lingar erfordras, samt drags försorg om sjelfwa tryckningen, och tillse, ej mindre att berörde förskott blifwa behörigen redowisade, än ock att Stats Werket genom försäljning af de tryckte Eremplaren, mätte hällas i möjligaste matto skadeslöst för de ätgängne kostnaderne: och stall ifrän Riksens Ständers Ez'peditions-Utstolt de till Bihanget hörande Handlingar wid Riksdagens flut warda aflemnade till den svin Stats-Contoiret till deras mottagande förordnar. Riksens Ständer framhärda w. 852 Den 18 October. sck xoälclnä kor 8rmlel. Kiki-Zllnäsn cken l8^>Äober ltzlo. Stormägtigste Allcrnädtgste Konung. >^-der Maj.t har till Riksens Ständer afgifwit Desi Nädiga proposition, angäcnde allmänna Magazins. inrättningen i Riket, Riksens Ständer hafwa, efter en noga granskning af de densamma ärföljande i Räder meddelade Bilagor, tagit detta angelägna ämne i öfwerwägande, och fä nu derpä till Eder Maj:t afgifwa deras u.iderdäniga sivar. Wid pröfning af hwad sä wäl MagazinS.
För att få dessa skiljaktigbeter behörigen afgjorda, anser Utskottet, och får vördsamt föreslå, att Ja-Propositionen, sorn efter vanligheten afser bifall till Utskottets hemställan, må till ny votering innefatta det af Vällofl. Borgare-Ståndet för sitt bifall dervid fästade vilkor; och torde voteringarna, om besluten blifva oförändrade, böra verkställas öfver följande Prop. 9. Den , som bifaller Bevillnings-Utskob tets förslag, att för på Svenska tryckta, från utrikes ort införda Böcker sk-all bestämmas en Införsel-tull af R:dr för 100 R:drs värde, samt vill, att genom serskild Votering skall afgöras huruvida Svenska, utrikes tryckta Biblar, sorn inkomma, till Svenska Bibel-Sällskapet gifna, skola få Tullfritt införas, rostar Ja; den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, skola utrikes, på Svenska tryckta Böcker fritagas från all Införsel-tull. Bevillnings-Utskottets Memorial N.o 5 4. 3j Om, vid förestående votering,' Japropositionen bifalles, kommer ny omröstning att ske öfver Prop, 10, Den, som vill, att Svenska, utrikes tryckta Biblar , som inkomma , till Svenska Bibel-Sällskapet gifna, skola Tullfritt införas, röstar Ja; den det ej vill röstar Nej. Vinner JYejj kommer den af Bevillnings-Utskoltet föreslagna Tull till 15 R:dr af 100 R:drs värde, att bestämmas äfven för införandet af nyssnämnda Svenska Biblar, Fiskj Salt, torr af alla slag, Trenne af Respective Riks-Stånden liafva godkänt den Tull, Utskottet för dessa varor föreslagit; men som Vällofl. Borgare-Ståndet bibehållit den i Tull-Taxan af den 16 Maji 1826 härföre utsatta Tull, alltså kommer, om detta beslut icke frånträdes, votering att ega rum öfver följande Bevillnings-Ulskottets Memorial IV.-o 5/£, Prop. ii.
Nådiga biträde för upptagande af utrikes creditiv, lill förstärkande af Bankens Silfverfond: återremitterades; och N:o i32, med hemställan att Rikets »Ständer, före deras åtskiljande, måtte till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna Stadgar och Reglemente för Bankens rörelse och förvaltning: återremitterades. 60 Fröt. Utdr. d. 27 April r835. 's Den ~if. April 1835.1 Från Höglofl* Ridderskapet och Aima. S. D. Vid förnyad föredragning af Stat s-Utskottets Utlåtande N:o 448» i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 425, i frågan derom, att Utskottet mätte inkomma med förslag till forarn» lair för den förbindelse, som skall af Hypotheks-Föreningar afgifvas, blef nämnde Utlåtande N:o 44^ Ridderskapet och Adeln bifallet, med den förändring, att emellan de på io:deraden af 3 sidan förekommande orden: förbinde vi oss}. samt orden: att} vid anfordrany skulle införas orden: en för alla och alla för en* Från II ö g v ö r di ge Preste-StÅnbet» S. D. Föredrogas å nyo ConstitutionsUtskottets Memorial: N:o 119, angående Ridderskapets och Adelns återremiss på Memorialet N:o 112:; voterings-propositionen gillades; N:o 120, i anledning af a:ne Stånds återrernisser på Memorialet N:o ii3: voterings-propositionerne gillades. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Banco Utskottets Memorial: N:o i33, med öfverlemnande af förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande 4 Art.
Pudderskapet och Adeln, till grund för dess Beslut, åberopade 3 moni. af 4,9 §. Riksdags-Örd ningen, så vidt frågans beskaffenhet, betraktad med tillämpning af y5 §. Riksdagsordningen, kunnat medgifva, får nu endast vördsamt anmäla, att, sedan enligt ankommit Protoceils-utdxag under dea 17, sisth Julii, äfven Högvördigc Preste Ståndet bifallit Utskottets i ämnet afgifne Betänkande Nto 4> frågan genom 3:nc Riks-Stånds beslut blifvit afgjord, så att Utskottet på grund af nyss åberopade 'j5 §. af Riksdags-Ordningen, i:,ner någon vidare åtgärd med detta mål ej kunna eller böra al Utskottet vidtagas. Slockholm den 3o September i834> STOCKHOLM, i834; hos J. A. Wali.d^. BevillningsUt slottets Betankande N:o 3/f. 1 ► N:o 34. Anlcom till Exp.-Utsk. den 9 Oct. 1834. Betänkande angående bestämmandet af årlig bevillning ä Caracters-Fullmagter, som hädanefter meddelas. Sedan, jemlikt Förstärkta Stats-Utskotlets Memorial N:o 246, det blifvit bestämdt, att årlig bevillning skall utgöras å Caracters-Fullmagter, som hädanefter meddelas, åligger det Beviilnings-Utskottet att bos Rikets Högloft, Ständer föreslå grunderne för en sådan bevillning.