Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom Protocolls-rUtdrag af den 22 dennes, har Höglofl. Ridd. och Adeln till ExpeditionsUtskottet remitterat en af Herr von Hartmans - 12 ExpeditionsUtskottets Utlåtande, N:o 3. dorff, August, väckt Motion, det samtlige Utskotten matte anmodas, ”att alltid i slutet af deras Betänkandea, synnerligen när de äroulaf vidsträcktare omfattning, göra en korrt framställning af deras förslag, hvilken mätte tjena till öfversigt af det hela och till bestämd rättelse vid beslutens fattande och expedierande och som antagandet af detta förslag, emot hvars tillämpning något hinder i allmänhet icke synes förekomma,' utan endast i afseende på sådane af en större mängd serskilda punkter sammansatta Betänkande», såsom t. ex. åtskilliga af Stats-, Bevillningseller Lag-Utskottens, oemotsägligen skulle medföra tidsbesparing, reda och beqvämlighet både vid föredragningen och expedierandet af Ärendena samt äfven för enskilde Ledamöters delfående af Acternes hufvudsakliga innehåll, anser sig Expeditions-Utskottet böra hos Rikets Högloft, Ständer i så måtto vördsamligen tillstyra antagandet af nämnde förslag, att. Utskotten måtte erhålla föreskrift, att vid slutet af hvarje Betänkande, så vidt sådant i afseende på ämnets och uppställningens beskaffenhet möjligen sig göra låter, lemna en så beskaffad summarisk sammanfattning af Betänkandets innehall, sorn Motionairen föreslagit, och hvilket, för att vara lätt i ögonen fallande, lämpligen synes kunna, på det af Motionairen alternativt uppgifne sätt, genom en bredare marginal från den öfriga texten urskiljas. Stockholm d&i »27 November 1838. Esp. Utsi'. Förslag till underd. Skrifa. N:a 4- 43 N:o 4- Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 19 Dec. 1828.
Under revisionsåret har tillsammans blifvit utbetaldt 190,020 R:dr 77 öre, hvilken summa, såsom i utgående balansen inbegripen, föres inom linien. Balans till år 1863: § I Ur den redogörelse, som Chefen för Fångvårds-styrelsens Byggnads-kontor afgifvit, rörande de arbeten, som under loppet af år 1862 blifvit utförda såväl vid de nya länscelifängelserna och kronohäktena som vid straffoch arbetsfäugelserna i riket, få Revisorerne meddela följande uppgifter: Flya liins-cellfängelserna. Fängelsebyggnaderna uti Ostersund, Hernösand och Umeå, hvilka redan under året 1861 blifvit till emottagande af fångar öppnade, hade under revisionsåret till det yttre blifvit afrappade och i sin helhet fullbordade. Vid fängelsebyggnaderna i Upsala och Nyköping, hvilka påbörjades, den förre år 1860 och den sednare år 1861, hade arbetena för fängelsernas inredning samt uppförande af uthus och stängselplank blifvit utförde, så att fångar derstädes kunnat till förvarande emottagas. Flya krono-cellfängelserna. Fängelset i Norrköping med 34 celler jemte ekonomioch ransakningslokal hade, hvad beträffar inredningsoch stängselarbeten, blifvit så fuilbordadt, att fångar der kun - — 121 - nät inflyttas. I Uddevalla hade en fängelsebyggnad, likaledes med 34 celler, ekonomi-och ransakningslokal, från och med granden blifvit under året uppförd och täckt med skiffertak. Öfriga Isiusoch kronohäkte». Jemte det de för dessa fängelser nödvändigaste underhållsarbeten å tak, eldstäder, stängselplank samt invändiga afputsningar m. m., i öfverensstämmelse med fastställda byggnadsförslag, blifvit utförda, hade den under föregående år verkställda ombyggnaden af den till fängelset i Kalmar ledande körbro under revisionsåret blifvit försedd med stensättning och i sin helhet fullbordad. Straffoch arbctsfängclserna.
Enligt Fiskals-Embetets till Revisorerne afgifna berättelse hafva Lagsöhningar lagsöknings-åtgärder blifvit vidtagne, dels för fastighetslåns slutbe-70’ talning, och dels för utbekommande allenast af uraktlåtna årsinbetalningar på dylika lån. Af lagsökningar utaf förstnämnde beskaffenhet voro, den 1 Augusti 1860, oafgjorda 30. hvarefter tillkommit 23.53 Och äro af dessa inställda, enligt Kansli-Kommissariernes beslut 5. och afslutade genom verkställd indrifning .. 18-23 hvadan återstå oafgjorda 30. Antalet åter af oafgjorda lagsöknings-ärender för förfallna årsinbetalningar uppgick ofvannämnde dag till 127. och enär sedermera tillkommit 127.254 men af dessa äro inställda 14. afslutade genom verkställd indrifning ..: 133. så återstå oafgjorda 107. § 46. Jemlikt 145 § i Banko-Reglementet, få lån till skiften och *Sleif tesoch odlingar icke vidare från Banken beviljas. Af det i dylika lån 0dhn9*lan vid 1859 års slut utestående belopp R:dr 79,749: 21. äro under nästlidne år inbetaide och till Bankens Reserv-fond levererade . , 18,101: 68. hvadan summan af balancerade skiftesoch odlingslån den 31 December 1860 utgjorde Af skiftesoch odlings-lån voro den 1 Augusti 1860 på ut Lagsökningar sökning beroende 3, och som sedermera 2 lån tillkommit, men f°’h ett lika antal indrifvits, så återstå följaktligen 3 lån såsom oredovisade. .. §£48. inventering af Inventering af de för lån mot pant af fast egendom samt för faetigheta-iåneskiften och odlingar till Banken aflemnade säkerhetshandlingar är handt,nga,. a£ Revisorerne verkställd, utan att anmärkning dervid ifrågakommit. § 49. Riksgälds
), som skulle motarbetas genom att kgl. akademien finge sina 385,000. Samma värde talare reducerade behändigt det hela till frågan, huruvida vi skulle ega en konst eller ej.Hvar och en som önskade en konst, borde rösta för kgl. maj: ts förslag, sade han. Det var hr Hngo Tham, som sade t, — en ovanlig kännare och älskare af fosterländsk konst; bör ej glömmas vid tillsättandet af inköpsnämd för Nationalmusei inköp nästa Hr. Trots andra mera klentrogne talares yttranden gingo de 385,000 lyckligen igenom. Glädjen vardt stor. Inom artistlägret lär det i parentes sagdt varit uppror i afseende på denna fråga. Resolutioner och reservationer, dem vi ej ha att fösta oss vid, ty konstnärerna ha bland andra fel det, att ej vara det minsta diplomatiskt anlagda. De böra för öfrigt enligt gamle Goethe » bilden * aber * nichi reden *. Förhålla de sig tysta och beskedliga, kanna de fl bäde medaljer och annat klingande ur kgl. akademiens kassask&amp;p. Blott de l&amp;ta ledningen öfvertagas och ostördt bibehållas af dem, som makten hafva. Glädjen vardt emellertid stor. Fram med bygnadsritningarna, herr professor 1 Hissa ned de fyra gamla gudinnorna fr&amp;n den fallftrdiga akademiens frontispis! Låtom oss uppdraga åt Alfred Nyström, akademi * ens senast invalda ledamot (eller var det hedersledamot) att hugga nya gudinnor? Kan han inte sätta upp sitt famösa jättemonument öfver svenska skalder utanföre huset? Med en obetydlig förändring af ansikten och attribut (palett, mejsel, vinkelhake i stället för pappersrulle och gåspenna) kan det föreställa ett monument öfver akademiens v&amp;rdare, den svenska konstens professorer och beskyddare. Glädjen var likväl blandad. Hvarför skall det finnas stridiga sinnen, när man vill sä bra ordna allt och återställa friden? Hvad är det för ena som opponerat sig? Det var junftgot uppträde i det s&amp; kallade konstnärsförbundet — nej, i den så kallade konstnärsklubben — nå, det kan vara sak samma?
Läne-rörelse, Bankens, reglering deraf , . 24, 39, 57, „ förändring i sättet för liqviden af ränteoch kapital afbetalningar å fastighetslån . 24, pag. 12. 39, pag. 2. „ om upphörande af skiftesoch odlingslån „ „ 19. „ p. 8 oell 12, „ om dito af kreditivet till Stock holms Stads Brandförsäkringskontor „ 22. „ om d:o af d:o till Stockholms Stads Drätsel-kommission „ „ 23. „ om inrättande af Låne-kontor i Wisby „ „ 30. „ p. 13 o. 67. s Lånc-rÖrelsc, om minskning af publika pappersfonden 24, pag. 34. „ om belåningssätt för Götheborgs stads samt Götha Kanal-bolags obligationer „ 35. „ om upphörande af anmaningsräkningar för fastighetslån 39, p. 5. 57, p. 3. „ om äfventyret för underlåtenhet att fullgöra föreskrifven inbetalning å fastighetslån . „ p. 10. ., p. 5. M. Metalliskä kassanj föreskrifter rörande 37, 56, 66. Missräkningspenningar. Se: Kassörer. Mynt-verket, Kongl., angående återbetalning af dess skuld till Banken 75. N. Nikodemi, A. Se: Eftergift. Nilsson, N. i Barud. Se: d:o. Nordström, C. S., angående årligt understöd till henne 59. O. OldeJ L. TV., om användandet för såväl Bankens, som Privat-bankers och Hypotheks-föreningars räkning, af ett utaf honom uppfunnet sedelpapper 14.
Be» ■värings-Manskap ej behöfver vara forsedt med lika stort antal af Ofveroch Under-Officerare samt Civil Betjening, sorn vid Värfvade eller Indeldta Infanteri-Regementer bestås, hälst detta Befäl ändå beqvämligen kunnat medhinna undervisningen; Och tillstyrker Myrång derföre nyssnämnde indragning och reglering af Militaire-Befälet, så mycket häldre, sorn han tror, att Svenska Stats-Gassen icke länge kan sakna alla inkomster från en hel Province och Gottlands Hemmansägare, sorn förut äro strängt roterade med Båtsmanshåll, ej eller kunna vidkännas extra besväret af en så talrik Officers» Corps samt tili de för ändamålet nödige öfver* och Under - Officerare skicklige ämnen af Bandets egne Barn och infödingar kunde utses och befordras, hvilka dessutom voro sysselsatte med andre loflige yrken och hade egne Bostäder, samt således hvarken behöfde så stora rum eljer serskildta Boställen na. m. Stats-Utskottet får i afledning häraf upplysa, att för National - Beväringens på Gottland underhåll bestås af Stats - Verkets medel i ett för allt en summa , af Tjugufem Tusende Rldr årligen, sorn väl sålunda icke medtager Stats - StatsUtskottets Betänk anderi. Cassans hela inkomst af Landet, på sätt anfördt är, men likväl en betydlig del deraf. Vid förra Riksdagen väcktes fråga om en förnyad Reglering af Gotiländske National - Beväringen, och Riksens Ständer öfverlernnade då detta ämne att, i sammanhang med den nya Organisationen af Försvars-Verket i allmänhet, hos Kongl. Maj;t komma under öfvervägande och pröfning. Dl, efter hvad nu anfördt är, sådant ännu icke komrnit till verkställighet, hemställer Stats-Utskottet, det Riksens Höglofl. Ständer i underdånighet förnya deras anhållan derom, ätt Kongl. Majit i Nåder täcktes vidtaga en närmare reglering af omförmäldte
Då nyssnämnde förrättningar likväl icke lämpligen kunde hänföras till annan benämning än »extra» lika så väl som boställsoch torp-syner, har Riksdagsfullmäktigen Erik Olsson från Södermanlands län uti en hos Hedervärda Bonde-ståndet väckt och till Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet öfverlemnad motion, deruti flere af Ståndets ledamöter instämt, föreslagit »det förtydligande af merbesagde Kongl. Kungörelse den 11 Augusti 1854, att med orden mndra extra förrättningar, » skall förstås ali annan, utom ordinarie ting och vägsyner, redan förekommande eller möjligen framdeles blifvande förrättning, der Nämndemäns eller Fjerdingsmans tjenstebiträde äskas, så att desse måtte för dylika tjenstebiträden erhålla, jemte skjuts, äfven traktaments-ersättning.» I afseende Sammansatta Statssamt Allm. Besv. och Ekon-Utskottets Utlåtande JW 27. 9 I afseende på detta ämne anser Utskottet sig böra omnämna, att genom Kongl. Kungörelsen, angående skjuts och traktamente för Nämndemän och Fjerdingsman, då de för Kronans räkning varda kallade till deltagande i syner, besigtningar, värderingar och inventeringar m. m. af den 25 Januari 184$, förordnades, att Nämndemän och Fjerdingsman, då de kallades till nyssnämnde förrättningar, skulle erhålla traktamente enligt expeditions-taxan samt rese-ersättning efter rese-reglementet. Härifrån undantages likväl alla sådana förrättningar, som ålåge Nämndemän i egenskap af Ledamöter i Härads-rätt, äfvensom Nämndemäns biträde vid syner och besigtningar å Ryttare-, Knekteoch Båtsmans-torp, hvarjemte Nämndemän och Fjerdingsman icke eller skulle erhålla ersättning, då sjelfva förrättningen samt resan till och från förrättningsstället inom häradet eller tjenstgöringsorten tillsammans icke fordrade längre tid än en dag.
RorgareStåndet ingifvet Memorial, har Herr L. J. Lundgren, såsom Riks - Stats Utskottets Betdrikanden. lggi dagsFullmägtig för Stockholms Stad, anfort, att sedan i följd af Riksens Ständers begifvande vid sista Urtima Riksdagen samt Kongl. Majus den i7:de Januarii 1816 deråt gifne fastställelse, Stockholms StadsCassa blifvit lindrad fran KronoUpbördsBetjeningen* ordinarie aflöning, 7,648 R:d, som på Rikets Stat upfördes; men Riksens Ständer dervid ansett, det böra åligga Stockholms Stad, att bestå den summa, som till denne Betjenings aflöning år 1814 från StadsCassan utgått, att deraf tilldela Betjeningen samma Löneförbättring som för Rikets öfrige löntagande Em. betsoch Tjenstemän bestämdes, så hade vid verkställigheten häraf inträffat, att Löneförhöjningsbeloppet, som från Stockholms Stads Cassä borde utgöras, i stället för den Summa af 5,019 R:d 16 sk., hvartill 1814 års aflöning upgått, kommit att bestiga för år 1816 till 6,572 RM 20 sk. och för 1817 till 8,040 R:d 11 sk; hvarförutan StadsCassan måst bestrida alla utgifter till Skrifmaterialier, Tryckningskostnader, Wed och Ljus i och för KronoUpbördsWerket, sorn. medfört en kostnad för år 1816 af 3,549 RM 21 sk. 5 rst. och för år 1817 af 2,630 R.d 24 sk. 7 rst. i anseende hvartill Herr Lundgren, på det att Stockholms
Jag fruktar endast, att om han tills vidare stadgar thronföljden, lusten till thronen skulle kunna gripa honom sjelf. L’appetit vient en mangeant. – «För så förmätna tänkesätt vore hårdt att misstänka Hans Kongl. Höghet. Ers Maj:ts ojemförliga egenskaper, stora namn och dess trogna folks kärlek innefatta dessutom fullkomliga betrygganden mot alla brottsliga försök i sådan riktning. – «Jag vill tro det. Hertigen kan ej hafva något emot saken, då jag icke ämnar föreskrifva honom att lefvande begrafvas inom sin äkta paulun. Stackars den lilla söta grefvinnan, som, i början åtminstone, får söka sin tröst på annat håll! Det skulle göra mig ännu mer ondt om henne, så vida ej teaterns nymfer redan gifvit henne en försmak af hans ombytlighet.« Åtta dagar efter detta samtal, hvarpå följde täta öfverläggningar mellan de begge äldste kungliga bröderne, afgick ett ilbud till deras farbroder, hertig Fredrik August af Oldenburg och Delmenhorst; och den 7 Juli 1774 gungade på Nyckelvikens böljor en ståtlig eskader, med långa vimplar och blågula örlogsflaggor. «Med stilla fart, mot böljans välde, «Så gungar Astrilds flotta fram. «Ett dön med blixt i bergen smällde, «Som skingras under rök och dam. «Strax ljusnar upp, då soln sig tänder, «Monarkens slott i Svea länder, «Ett ärans tempel i sin dag: «Der öppnas Kärleksgudens sköte: «Der går en Prins sin brud till möte, «Att dyrka kärleks ljufva lag.« 16 Under kanonernas dån och hufvudstadens befolknings jubel landsteg vid slottsbacken bemälte hertigs älskvärda 15-åriga dotter, prinsessan Hedvig Elisabeth Charlotta, som samma dag blef storamiralen hertigens af Södermanland gemål. Om statskonsten kastat henne, sprittande af lif och qvickhet, i den liflige och qvicke konungens armar, i stället för den visserligen sköna, men kalla och stela, blyga och försagda Sofia Magdalena: hvem vet!
Friherre Legerström, ^LLvb, ansäg en sädan tysthetsed nödig. Hans Epcellence Hr Grefwe Uuutb, Lric, uti det Protokolls-Utdrag ifrän StatsUtstottet, som äfwenwäl i dag lärer komma at föredragas, är likaledes et sammanträde bcgärdt emellan Statsoch Banco-Utstotten, i afseende pä den Finanecplan Stats-Utstottet bör förelägga Riksens Ständer. Bland de första upgifter som til en sädan plan äro nödige är den, hwad biträde Banquen kan gifwa. Skulle wid et sädant föreslaget sammanträde BancoUtstottet behöfwa meddela nägot som hemligt hällas bör, sä lärer utan twifwel tysthetsed behöfwas; men r annat fall inler jag ej atén fädan kan wara af nöden. För det närwaran de - Den 3i Iulil. 573 de l okunnighet, hwad Banco-Utffottet kan behöfwa meddela Stats - Utskottet i afseende pä Finance-planen, är jag willrädig hwad tilstyrkande jag i den delen skulle kunna gifwa; man skulle tycka, at behofwet af tysthetsed torde kun, na pä Banco-Utskottets pröfning ankomma. Herr Lilverstolpe, Lustaf om sammanträdet mellan Banco - och Statsutskotten endast sker i den afsigt det af BancoUlskottet blifwit begärdt, kan derwid wisst ingen ting förefalla, som icke in Pleno uppenbart skulle kunna sägas, och säledes sä mycket mindre fordrade at Stats-Utskottets Ledamöter aflade nägon tysthetsed.
Nto 300, angtde väckt fråga om anslag lill Lazarettet i Lund; N:o 332, i anledn. af väckte motioner om belöning åt Kapten-Mekanikus Sasse för en af honom upfunnen vatten-deslillerings BppHTBl 'f N:o 333, i anledn. af erhållne ålerremisser å Betänk. Nto 273, angtde dels K. M:s Nåd. Propos., i fråga om Statens medverkan för jernvägars anläggning, dels väckte motioner, ronde sältet för dylika anläggningars åstadkommande; N:o 334, i anledn. af ålerremisser å Utlåt:t N:o 274, angtde väckte motioner om Slats-bidrag för Jernvägs-anläggningar; Banko-Utskottet: N:o 74, roed yttrande och förslag till sammanjemkning af RiksSttns beslut, i anledn. af Betänk. Nto 61, angtde förändrad organisation af Banko-verket; Nto 75, i anledD. af erhållen ålerremiss af Utskts Mern. Nto 62; Serskildta Utskottet: Nto 22, i anledn. af RiksSttns olika beslut, angtde vilkoren för bränvins tillverkning; samt Nto 24, om användande af en del utaf den för bränvins tillverkning inflytande skatt lill kostnaders bestridande för kontroll och tillsyn å efterlefnaden af författningarne, angtde vilkoren för bränvins tillverkning och försäljning. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Om jag icke misshörde mig, var det eli förslag af Serskilda Utsk., som angår anordnande af medel för bestridande af kostnader i och för kontrollen å bränvinstillverkningen efter den nya författn., sora RSt. beslutat.
Frun hade ej på längre tid varit der – dels för alla restillredelser som mycket upptagit hennes tid – dels misströstade hon måhända något att i främmande land träffa på någonting så skönt som sin dal, hvars behag hon derföre ej alltför lifligt ville i minnet inprägla – dels hade kanske Gösta ett par gånger föreslagit att gå åt andra kanter – Nu fann Frun för sina fötter en anspråkslös, men beqväm väg i stället för den fordna gångstigen, och under Eken icke blott soffa, bord, och stolar, utan sjelfvaste Gertrud med kaffe, blommor och diverse till den så ofta glömda dagens heder. Gertrud icke vid hommör, förklarade genast att Hennes Nåd hade den beskedlige Herr Gösta att tacka för allt ihop. Hennes Nåd hjertligt glad ej så mycket åt soffa och stolar som att Gösta kunnat tänka på dem, tog Göstas hand och tryckte den vänligt – I tysthet förde Gösta Fruns hand till sina läppar. Det var, det var första gången han så gjort, sedan Elin dött. Båda voro rörda – men Gertrud kom med rykande kaffe upp i hela rörelsen, och var sedan så beställsam och så högtidlig, så menande och så högst vältalig, att Hennes Nåd vid första möjligen passande tillfälle brast ut i skratt, Herr Gösta flera gånger log och Gertrud sjelf, slående alla resor och öfriga besvärligheter ur hågen, slutligen blef helt belåten. När Frun och Gösta ämnade fortsätta promenaden, skiljdes Gertrud, som aldrig insett hvarföre man gick om det ej vore för någontingen, vid dem med den förmaningen, att ej gå längre i dag, än att de kunde göra sammaledes i morgon. Ett godt råd var det. I följd deraf afkortade Fru Wahl, under föregifning af trötthet, mycket af den vandring Gösta ville öfvertala henne till – men Frun såg icke dessmindre att Gösta vetat reda på alla hennes favoritställen. Hon kunde numera qvardröja hvar hon ville, utan att förtreta Gertrud, och dalen var ändå så litet som möjligt ofredad. Allt detta gjorde Fru Wahl så godt.
Sparbanker finnas dessutom inrättade, en i Ostra Göinge härad och en i Vestra Göinge härad, hvarest icke obetydliga insättningar göras och hvilka å desse orter utöfva ett välgörande inflytande, i det hos individerne allt mer och mer inpräglas tankan på skyldigheten för en hvar omtänksam att söka betrygga sin framtid. Den år 1854 i Christianstad inrättade filialbank har medfört en betydlig lättnad i penningerörelsen och begagnas med stor fördel, särdeles af affärsmän. Äfven mången af allmogen har lärt sig inse fördelarne af sådan inrättning, och begagnar der både kreditiv samt uppoch afskrifningsräkning. Bankens lånerörelse är äfven ganska betydlig och den har allt i sin mån bidragit till det ökade jordvärdet. De till följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga cirkulär deri 30 November 1849 vidtagne åtgärder, afseende förändring i krono-brefbäringens utgörande, föranledde att detta bestyr i feni af Länets härader blef upplåtet till entreprenörer å bestämde stationer; hvaremot då de brefbäringsskyldige i öfrige häraderne åstundade att vid förut för kronobrefbäringeiis utgörande gällande grunder måtte förblifva, dervid tills vidare fått bero. Till underdånig följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga stadga, angående fjerdingsman, den 1 Juni 1850, vidtogos åtgärder för reglerande af befaitningarnes bestridande. Endast för 27 af Länets socknar tillvägabringades öfvereoskommelser om antagande of visse personer dertill emot bestämd aflöning. Öfrige socknarne önskade dels alt med Ijerdingsmännens tillsättning skulle lörhällas som tillförene och dels alt befattningarne skulle bestridas i tur af dem, som enligt lag dertill äro skyldige; och dervid lior Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande låtit bero. Alla socknarne indelades i distrikter sålunda, alt af fyra socknar sammanslogos två och två till ett. en socken delades i sju, en i sex, åtta i fyra, sju i tre och fyratioen i två distrikter hvardera; hvaremot de öfrige kommo att bestå hvardera af ett distrikt.
Ulöknma uti den rill^tne pannerymden bwarken medködcr answar eller ökad Bränwtnsskatt. Börandes för öfrigt, säsom jag tror lämpeligast wara, den Jordbrukare, som tilökning uti den allmänt tillätne Pannerymden, will begagna, ett sädant förhätlande wid Mantalsffrifningen Lilkännagisiwa - Den Zl I»!". 62Z wa samt debiteringen och upbörden i likstämmighet dermed sedermera sse; och hwarefter wederbörandes äliggande samt rättigheter blifwer, at hafwa tilsyn derä, sä wäck om nysberörde upgifter äro rigkige, sorn om nägre förökade Pannero md er blifwit förlegade. Och hwad angär derwid til besinnande underslef; sä är jag af den tankan, at Let hittils stadgade answar af större böter samt Bränneri redskapens förlust, icke warit nog bidragande til w-erkelig rättelse och laglydnad, utan i det stället tilskyndat wederbörande tilsyningsmän en betydelig winst, emedan den brottslige häldre frikostigt förnöjdt Bestagaren, än blottstäldt sig for hela nyst anförde 'förlust af redssapen och betydelige böter. I anseende hwartil jag ock än widare tager mig friheten förestå, at den, som befinnes hafwa större än tilläten Bränwins-Pannerymd skall icke allenast böta Fem Rd>, utan ock erlägga. Bränwinsssatt för den förtegade större Pannrymden, enligt ofwananförde grunder; såsom jag ock än widare tror det blifwa til ändamälets winnande ländande, at nystnämnde böter förblifwa Äklagarens ensak, samt at honom jämwäl ma tilfalla hälften af den i mohn af Pannrymdens öfwerflödiga storlek blifwande förhöjde Bränwinössatten för det äret dä beslaget göres.