Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
JRutberg'. att, då Justitiss-Ombudsmannen måste, jemlikt 18 §. i hans Instruction, hafva erhållit siel af de förklaringar öfver Lag och Författningar, som af Kongl. Majit, med dess Högste Domstol, blifvit utfärdade och i Betänkandet uppräknas, afskrifter deraf, men icke en blott förteckning dera, bordt bifogas Embets-Berättelserne, till Rikets Ständers kännedom, samt åtfölja Utskottets Betänkande; hvarjemte Herr Hjerta ansett Utskottet böra till Rikets Ständer så väl föreslå, det alla Lagförändringar och alla Skrifvelser till påminnelse om Författningarnes efterlefnad ovilkorligen skola af trycket utgifvas och behörigen promulgeras, som ock meddela upplysning om de förhållanden, hvilka skola vållat, att ej allenast Justitise-Ombudsmannens underdåniga hemställningar blifvit dels afvisade, dels utan svar lemnade, utan ock Justitiae-Ombudsmannen förklarad obefogad att påkalla Styrelsens uppmärksamhet å skedda missbruk.
Annee ej kan rubbaö i sine hittills ägande rättigheter, genom de stadgar som för Bewärings-Manskapet nu öfwerenökommas, >c>r det ej haft något att anmärka wid den 8:de puncten af Konungens Nådiga Proposition; men i Anledning af hwad deri färestas om den alder hwarmom legokavlar fa sökas, har Utskottet önffningSwis welat förestå, att den matte utsträckas afwen till mellan Z? och 4a ac, derest sadane personer förut warit i Krigstjenst, i den öfwertyaelse, att sedan en 3? ärs gammal person redan lärt och wunnit öf, ning Krigstjensten, äger hän ännu wid 40 och 45 ms alder rillräckelig kroppsstyrka och liflighet att förrätta densamma. I anledning af den rr puncten får Utskottet anmäla den önskan, det matte ej såsom en orubbelig skyldighet föreskrifwas ben Indelta Armeens fullständiga recrutering inom tre Manader efter slUtM !Krig. Manga anse denna pligtS uppfyllande ofta * * omö - 676 Den iz Junii. omöjligt, och man har trott, att derest det tilläts, att för vacancen erlägga en billig öfwerenskommen afgift, skulle i manga fall bade Kronans och Rust, och RotehällareS fördel mera befordras än genom recrurering, enar detta skulle bero af Kongl. Maj-tS Eget höga wal Men da denna önssan nu yttras, har Utssottet äfwen trott sig böra wanda Riksens Ständers uppmärksamhet pa 8 8- af Regerings, Formen, i afseende hwarpa en sa bessaffad önssan bör till Hans Kongl. Maj:t i underdånighet fram, föraS, såsom ett af dem gifwit bifall, att Grundla, gen icke hindrar Contracternes fullgörande ester för, ut ssedd öfwerenskommelse emellan Contrahenterna, antingen in natura eller genom varancé, afgift.
Hammarchöld, genom hvilket yttrande åsyftas ådagaläggande deraf, att den uteslutande rättighet att trycka musicalier, som en viss Embetsman erhållit och i tre och tjugu år begagnat, och hvilket privilegium Herr Mannerhjerta i sitt Memorial äfvenledes anfort, vore af en större vigt, än man vid första påseendet kunde förmoda, till bestyrkande hvaraf, flera skäl och grunder åberopas, i stöd af hvilka skäl anhålles, att Riksens Högloft. Ständer matie yrka verkställigheten af deras en gång fattade beslut, samt att i följe deraf ofvannämnde privilegium må inskränkas till sin rätta natur, såsom ensamt gällande för methoden att skära noter i bly, hvaremot rättigheten att antingen med rörliga Typer eller med Eithographie trycka musicalier fullkomligen frigifvas. 3:0 Anförande till Höglofl. Ridderskapets och Adelns Protocoll, den 22 sisth Maj, af Herr Hof - Cantzleren in. m. Friherre af Wetterstedt, innehållande svar å Herr Amrnanuensen i larnmarchölds Dictamen , jemte meddelad upplysning, att ett privilegiimål af samma beskaffenhet, sorn det uti Sistnämnde Dictamen anförda, för det närvarande är under Hofcantzlers-Embetets pröfning; - Den 12 Juni; 443 ning: och i anledning hvaraf hemställes, att då hela denna frågas afgörande beror på en undersökning, hvarvid båda parternes rätt bör iakttagas, intet föregående beslut om privilegii upphrifvande eller inskränkning af Rikets Stander måtte tagas. 4:0 Yttrande af Herr Lieutenanten Mannerhjerta, i anledning af Her Ammanuensen Harnmarschölds Dictamen, hvaruti Herr Lieutenanten förklarar, att dess ofvanstående Memorial ej hade något enskildt föremål, utan innehöll önskningas, att exclusiva privilegier i allmänhet måtte utdelas, ur en annan synpunkt; samt att det anförde enskildta privilegium endast exempelvis blifvit framställdt, såsom ett bevis på skadligheten af exclusiva privilegier, då deråt gifves en falsk eller missbrukad rigtning.
Majit ställd skrift, deruti Styrelsen, med åberopande af hvad förut anförts till stöd för den gjorda framställningen om Statens medverkan till företagets verkställande, ä bolagets vägnar i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit måtte täckas föreslå Rikets Ständer att för ändamålet bevilja ett anslag af minst En Million Riksdaler, hvaremot bolaget förbunde sig att utföra och för framtiden underhålla ifrågavarande kanalled. Kongl. Majit har nu tagit detta ärende i förnvadt öfvervägande, och enär Kongl. Majit till Rikets Ständer redan allåtit nådig Proposition om Statsbidrag till de större allmänna arbetsföretag, för hvilka anslag under instundande statsregleringsperiod ansetts kunna äskas, har Kongl. Majit, som inhemtat, att fråga om statsbidrags anvisande till omförmälde kanalled, hvilken erfordras för tillgodogörande af de inom orten varande rikhaltiga malmfält, vidsträckta skogar och tjenliga odlingsmarker, blifvit genom enskild motion hos Rikets Ständer väckt, funnit sig endast böra till Rikets Ständer öfverlemna den inkomna framställningen, för att komma under öfvervägande vid pröfningen af frågan, huruvida tillgång till företagets understödjande må kunna beredas; blifvande i sådant afseende de till ärendet hörande handlingar Rikets Ständers Stats-Utskott tillställde. Kongl. Majit förbi ifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL G. Lagerstråle. Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse ,JVv' 69. 15 Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför H. M. Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 6 Februari 1865. Närvarande: Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve v. Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld. Slutligen uppläste
Mörner har dessutom anmärkt den oegentligheten, att man i 99:de §:n omtalar blott sådana fordringar, som äro bevakade; men om man borttager preklusionen och gifver en hvar fordringsegare rätt att när som helst under konkursen anmäla sig, så kan det ju hända att en god vän, några dagar före den, då ackordsaftal skall träffas, anmäler en högst betydlig fordran, och om något jäf deremot icke göres, så kan han lätt komma att vid den blifvande omröstningen bestämma utgången. Då nu härtill kommer att föreskrifterna äro högst otydliga och ofullständiga rör:de de fall, då ackord icke får komma till stånd, hvaraf man kan befara långvariga rättegångar, så hemtar jag deraf ytterligare ani. att yrka återremiss af ifrågav:de §§. Gr. Mörner: Det har redan af den föreg:de talaren blifvit anmärkt, att lagstiftningen ang:de tvångsackordet är en afvikelse från rättsgrundsatserna. Det lärer icke heller kunna bestridas, att en sådan afvikelse icke bör kunna uphöjas till regel, utan sättas i kategorien af undantag, och ett sådant kan åter i lagstiftningsväg endast rättfärdigas, då det påkallas af någon öfvervägande fördel för det allmänna. Längre bör det icke sträckas, än det ur denna synpunkt kan försvaras, ty då begår man våld. Gr. Sparre har, i ani. af min anm., att det belopp, som skulle utgöra majoritet vid omröstningen blifvit i 99:de g:n för lågt beräknadt. lagt särdeles vigt derpå, att det tillika i §n stadgas att alla tillstädesvarande borgenärer skola förena sig om ackordet och tillsammans representera 2/s af fordringsbeloppet. Men häruti ligger i sjelfva verket alldeles icke någon säkerhet, emedan några få personer eller t. o. ra. en enda kan hafva att fordra 2/3 af hela fordringsbeloppet, och då kunna desse få eller denne ende afgöra saken. Någon beräkning af fordringsegarnes hela antal kommer icke i fråga, utan endast deras, som äro närv:de vid det tillfälle, då ackordet upgöres. Gr.
Deremot hafva Länets Innevånare år 1831 y dels Socknedels Häradsvik, gjort föreningar örn högre premier för Rofdjur fällande utan skallgång, hvilka föreningar, under den 28:de December sistliden år, vunnit Eders Kongl. Majrts Nådiga stadfästelse. Att Landlhus-hållningen i Blekinge begagnar Brännvins-bränningen icke blott som eu binäring, utan att den ä'r så inforlifvad med jordbruket, att den deraf utgör en väsentlig beståndsdel och så till sägandes dess egentt>a mai, är en lika känd som beklaglig sanning. Jag säger beklaglig, ernedan jag tror detta hushållssätt vara lika oförenligt med jordbrukets sann - 2 2 För år 1828 , • 2424 Jordbruka ål1829 2579 dito ar 183o 2585 dito åi183i . 2092 dito år i832 . 2078 dito skyldiga fördel, som den skadliga inflytelsen deraf på populationen är gifven och erkänd. Blekinge är utan tvifvel den Svenska provins, der Brännvins-brännande af Potatoes först drefs till någon höjd, der det ekonomiska och commerciella värdet af en högt drifven potatoes-odling -således först försöktes och derifrån detta riyItiga eller förderfliga exempel sedan spridt sig till alla andra orter, inom några få decennier. Till bränn vins-Brätiningsbegagnande hade .anmält sig: Ibrukare, med en pannerymd af 85,255 kannor -• yy -+ m -* 6 *• *• 8^82^ yj * 69,334 , För att beräkna Provinsens årliga produktion af brännvin hafva åtskilliga försök blifvit gjorda, men utan att man förmått ernå någon tillförlitlighet. Sannolikaste beräkningen är, att örn 326,000 Tunnor Potatoes förvandlas till brännvin och med tillsats af nödigt malt gifva minst 6 kannor per tunna, uppkommer en qvantitet af 1,956,000 kannor, hvaraf troligen hälften konsumeras i orten och andra hälften, afsättes, egentligen på Stockholm.
Jag vet af egen erfarenhet, att detta låter sig göra, ty jag har den lyckan att vara egare till en liten landtgård och måste stacka mitt hö och min säd; och jag kan försäkra eder, Mina Hrr! att hvarken höet eller säden deraf förstöres, utan att jag erhåller lika väl betaldt för mina varor, som någon annan. Då således behofvet af detta anslag icke är oafvisligt, hemställer jag om bifall till Utsk:ts förslag i denna punkt. Gr. Posse: Afven om man medger, att uppförande af ifrågav:de etablissement på Ladugårdsgärdet skulle vara både beqvämt och angenämt, samt möjligen äfven ledande till god hushållning, måste man väl något rätta utgifterna efter tillgångarne. Det är emellertid på intet vis riksvådligt att några år uppskjuta med anläggandet af ifrågasatta byggnader, och jag anhåller således både af detta skäl, och derföre att Statsverkets tillgångar blifvit genom öfriga anslag till Fjerde Hufvudtiteln så hårdt anlitade, om bifall till Utsk:ts hemställan. Hr Reuterskiöld: Det är visserligen icke obekant för mig, att man stackar såväl otröskad säd, som hö och halm, ty jag bar varit jordbrukare i många år, kanske (lera än Frih. Klinckowström, men enligt min åsigt kan en leverantör icke begagna sig af denna fördel. Det är nemi. den olikheten mellan honom och en jordbrukare i detta afseende, att då den sednare kan lämpa sig efter väderleken och endast behöfver rifva sin stack vid vackert väder, måste leverantören aflemna sin vara på en bestämd dag, hurudan väderleken än må vara. Beträffande den siste aktade talarens yttrande, kan jag visserligen ej förneka, att denna fråga ingalunda är en riksvigtig fråga, men den är en hushållningsfråga, och jag öfverlemnar åt R. o. Ad. att afgöra, huruvida det är större skäl att ej bevilja det begärda anslaget och betala varorna högre, än att bevilja det och erhålla förnödenheterna för bättre pris. Gr. af Ugglas: Utan att vilja bestämdt påyrka, att det af K.
Fläsk , hos Ridderskapet och Adeln', att, då den i 1835 års Tull-Taxa förekommande tull å Fläsk och andre victualie-varor blifvit bestämd till nuvarande höga belopp, af den anledning, att dessa varor då fingo från vissa länder införas mot half tull, men detta förhållande sedermera upphört och icke vidare eger rum, tullen följagtligen bör nedsättas; och \ Borgare-Ståndet, att 3 R:dr värde och 24 sk. tull pr Libb måtte å denna vara bestämmas, helst öfver 7,000 Idb deraf årligen införas. Bevillnings -Utskottets Utlåtande , N:o 30. 21 Flätor, inom Bonde-Ståndet, alt tullen å Flätor bör höjas till 3 R:dr 16 sk. %, emedan allmogens döttrar och äldre personer genom förfärdigandet deraf hafva sin bergning. Fog lar, bos Bonde-Ståiulet'. alt de mätte bibehållas vid nuvarande tull. Fransar, Galoner och Snören, hos Borgare-Ståndet', att de af silke mätte åsältas 27 R:dr värde och 9 R:dr tull, samt rubriken ''Andra slag”, utgå och i stället införas ”Ylle” med 5 R:dr värde och 1 R:dr 32 sk. tall samt ''linne och bomulls” med 4 R:dr värde och 1 R:dr 16 sk. tull pr Tb. Frug ter, inlagda i Bränvin eller Attika, hos Borgare-Ståndet: att rubriken derå bör blifva: ”inlagda alla slag”, och åsättas 32 sk. värde och 8 sk. tull. Färger, inom Ridderskapet och Adeln: att tullen å Blyhvitt, såsom behöfligt för Porcellains-Fabriken, måtte sänkas; hos Borgare-Ståndet, dels att det i gällande Taxa å Blyhvitt utförda värde 8 sk. W måtte bibehållas, dels att tullen derå bör bestämmas till 1 sk., samt att nedannämnde färgsorter dels må åsättas följande förändrade värdes-eller tullbestämmelser, nemligen : Cocbenille ... 4 R:dr „ „ värde och 12 sk. tull.
Banco, och att Konungens Befallningshafvande förelagt honom ny tid och nytt vite af 25 R:dr , att ifrågavararide förklarings-skyldighet fullgöra; Så har jag genast vidtagit den åtgärd med bemälte tredskande och försumlige Domare, att låta honom af AdvocatFiscalsEmbetet i Kongl. Svea HofRätt derföre Lagligen tilltalas , i hvilket afseende Handlingarne i detta mål den 27 nasti. Februarii af mig blifvit till AdvocatFiscalsEm» betet öfverlemnade; men något Utslag öfver den* na Sak är ifrån Kongl. HofRätteu mig vetterli. gen ännu icke utfärdadt. Då RådstufvuRätten i Fahlun ej kunnat nöjaktigt förklara den af mig vid 18x5 års Fånglistor för Fahlu Länshäkte gjorde anmärkning, att den för stöld häktade löse karlen Anders Aspgren, under loppet af Juli, Augusti och September månader berörde år ej någon gång blifvit till ransakning vid Domstol inställd, har jag den ao Maji förlidet år 1816 anmodat AdvocatFiscalsEmbetet i Högloft. Kongl. Svea HofRätt, att RådstufvuRätten för berörde d.öjsmåi lagligen åklaga; Och är förhållandet med detta Actionsmål lika med det jag uti nästföregående Artickel anfört. Under min nästlidet år gjorde Embetsresa hade jag kommit i erfarenhet leraf, att RådstufvuRätten i Lund den 17 Mars 1815 beviljat inteckning uti en Enkan A. B, Engström 3*4 Justities Om&udstn.
R:dr — en för det redan förut skuldsatta samhället alltför stor uppoffring, helst, då i betraktande tages, att staden uppbyggt och under en tid af mera än 80 år underhållit residenset, utan att derför hafva åtnjutit annan godtgörelse, än den ärliga hushyra, sorn till och med år 1830 utgått med endast 200 R:dr B:ko, och derefter med 800 R:dr Runt, som således mäste anses särdeles obetydlig i jemförelse med husets verkliga värde samt hvad Slaten under tiden utgifvit för öfrige länsresidens i riket. De å Statens sida i afseende å ifrågavarande aftal uppställda vilkor kunde derför icke af Hernösands stad 136 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse A:o 496. antagas mod mindre än att staden för de uppoffringar, samma vilkors uppfyllande skulle medföra, erhölle en ersättning af 24,000 Ridr Rimt; och är på grund häraf saint då frågans snara afgörande vore af synnerlig vigt ej mindre för det allmänna, enär behofvet af nytt embelshus ständigt lilltoge, än äfven lör staden Hernösand, emedan, om den ilrågaslällda upplåtelsen korinne till stånd, de byggnadsföretag, som deraf för staden skulle blifva en följd, genom stegrade priser sannolikt komme att blifva allt kostsammare ju längre dermed dröjdes, förslag väckt att Rikets Ständer måtte bevilja sistberörda belopp, som utöfver de vid näsllidne riksdag anvisade 16,000 R:dr erfordrades för inlösen af residenset och erhållande af plats för det nya embelshuset i enlighet med de grunder och vilkor, som derför blifvit af E. K. Majit och Rikets sednast församlade Ständer bestämda; — varande derjemte bos Rikets Ständer företedt utdrag af Magistratens i Hernösand protokoll för den 24 nästlidne Mars vid ett med nämnde stads Rorgerskap hållet sammanträde, då Rorgerskapet uttryckligen förklarat, att, i öfverensstämmelse med dess redan under nästlidna år hos E. K.
Ju tidigare de unga vänja sig att respectera Samhällets lagar, desto bättre äro de i stånd alt vårda dem, när de inträda i allmänna lifvet. Herr Munck af Rosenschölds uppgift om Scheriffernes i England befattning med Juryinrättningen har Friherre Lagerbjelke redan besvarat; jag vill dervid endast tillägga den hemställan, om icke, när det är ett faktum att Scheliffen upprättar listan å Jurymännen, och Parterne deribland utesluta en del och lemna några quar, men ej få tillsätta nya, det i sjelfva verket är Scheriffen sorn väljer Ju - Den 37 J a n u a r i i f. ni. ryns Ledamöter? Man liar härstädes yttrat, att vi i Sverige hafva Tidningar, som uppehållas genom gratificationer. Jag har äfven förut ofta hört och läst sådane rykten, men aldrig sett något hevis derom. Mig tyckes det bero på hvarje Tidnings natur, att ej göra hvar och en Prenumerants afgift till Nådegåfva. — Den föreslagna borgen eller panten för Periodiska skrifters utgifvande hafva många klandrat; jag åter tror, att den skulle blifva ganska nyttig. Den vore en garanti för tryckfrihets-villkorens redliga uppfyllande; ty den, som nedsatt en sådan pant, vill ej förverka densamma. Jag tror ej att en sådan garantie snarare skulle verka till retelse att bryta mot lagen; tvertom skulle den ytterligare stärka Redacteurens föresatts att ej genom missbruk blottställa sig för ansvar och sin egendoms förlust. Vi se, att i nästan hvarje ekonomisk transaction, borgen eller hypothek lemnäs för vilkorens uppfyllande; hvarföre då icke äfven i detta fall? Man har sagt det vara olämpligt att fordra borgen af en menniska för dess förnufts bruk; den begäres ej eller för sådant, utan blott mot missbruk af förnuftet. — Det är anmärkt såsom fel, att vår Jury aflägger tysthetsed. Jag tror ock att alla våra SamhällsInrättningar böra vara offentliga.
Utffotkers utläkandcn, sä mäl angående Stars erster,.'gen som om Flnance planen framdeles cstgstwa de anmärkningar, som kunna nödige pröfwas; och anmodas söcdenjlkull TiMillnings-Ukfforret, att, i handr-se aswen de öfrige Nespect vStä.iden skulle berörde summa bifalla, skyndsammast företaga sig fördelningen deraf, i enlighet med de grunder, hw-lka redan af samtlige R-kS Sländcn blifwik antagne; hwilket härigenom skulle de Ne,peo ve Med Ständen samt Stats och Bewillnings-Urfkolten wördsamt och manligen meddelas. 17r Lu^ra. Lx krorocollcr jf. 17. ^Imgvi^r. Alwen wäl tillkännagaf Herr Bftkooen, att Preste Ständer tagit under sorgfällig pröfning och fä« stat den billigaste upmarkfamhet wid Riddecskaper och Adsslns 244 Den 4 December. Adelns anmaning akt göra upoffringar är Skaten i dest närwarande krängande behof, och lämna de efterdöme!» af oegennytta och wälwilja, som nian af Religionens Lärare kunde hafwa att förwänta. Ehuru Preste Ständer ansett bägge srägorne, sa wäl or» ett nädärs meddelande ät Skaren wid inträffande tjenstledighcter, som indragning af Vstkops Embeten och Deras lönings wilkor, säsom prisilegii saker, och njukningen as Stan» dets löne-förmäner, sä grundad i Författningar, och as Konung och Ständer gemensamt fattade Vestnr, att uägon rubbning deri ej uran ett wald kunde äga rum, hade likwäl Preste Skändet för ait bewisa, att Det ej ledeS af egennytta, samt wore lika willigt som Dest öfrige Med-Skänder till patriotiska upoffringar. fruvikligt tilibjudik:
i Scliweiz, under livars beskydd lärarinnehem blifvit upprattade i flere af Europas större städer, utlofvat ett blifvande, Home » i Stockholm sitt understöd och sitt varmaste intresse. Föreningens tidning .Le journal du bien public » iiineliåller för den 1 5 oktober ett varinlijartadt upprop, livari beliofvet af ett dylikt liem i den svenska liufvudstaden, diir afven scliweiziska liirarinnor kunna finna en fristad, p i det lifligaste fïanih~lles. ' Böcker för barn och ungdom julen 1893: F r å n Fredrika-Bremer-Förbundets Bokkornite ... svcrigcs iiiodeltiiissagor. Berättade för barn. Illustrerad. Pris: häftad 2,25, kartonerad 2, ~ Boken innelihller en särdeles val utförd oiiiarbetning af fyra gamla sagor, n31nligen: Floe-es och BlanzaJlor, Härtig Predrik, Ivan Lejolzriddaren samt ATumnlös och Valmtifi. De tre förstnämnda Iiafva varit öfversatta på svensk vers sedan början af 1300-talet, och den fjerde p % svensk prosa sedan slutet af 1400-talet. Den talarigfulle sagoberättaren, so111 iiiider förordet till ofaannämnda arbete tecknar sig I$. S., yttrar i samma förord, att denna berättelse möjligen i barnkammarens bibliotek » kan bilda en hälsp - sam romantisk motvikt till den moderna sagolitteraturens naturalism s, och vi äro öfvertygade, att äfveii vår tids ungdoin med största nöje skall 1LLta sin fantasi D tumla o111 bland sngovärldens brokiga gestalters, Iielst då dessa te sig i en dräkt så ren, prydlig och tilltalande som den, i Iivilkeii sagolijidtarna i detta arbete uppträda. Viira unga böra i sanning vara tacksamma för denna vardefulla tillökning i deras sagobibliotek. För yngre barn iiii 13-, 14-&amp;ringar torde boken ej vara s i lamplig, inen viil för mognare ungdom.
Borgare-Ståndet återförvisat förslaget, med uttryckande af hvartdera Ståndets gemensamma tanke i afseende på vissa delar, hvaruti förslaget ansågs böra undergå förändringar; så har Utskottet fått emottaga protokolls-utdrag för den 20 och den 22 i denna månad, utvisande, att, med äfslag å Utskottets till de bägge sistnämnda Stånden ställda inbjudningar alt efter Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet sig foga, Borgare-Ståndet vidblifvit sitt i denna fråga redan fattade beslut, samt Preste-Ståndet, med vidblifvande af sitt beslut i hufvudsaken, förelagt Utskottet, att till votering i Förstärkt Konstitutions-Utskott såsom PresteStåndets gemensamma tanke framställa det förslag, att »utur 56 §. Regerings-Formen »borde utgå de ord, som röra behandlingen af Kongl. Maj:ts Propositioner och hvilka »äro dessa: »eller utlåter sig Utskottet med tilleller af styrkande å en af Konungen n lika ändamål gjord Proposition»,• samt att i 81 §. Regerings-Formen 2 momentet »efter orden »att sitt utlåtande derom till Riksens Ständer afgifva», må tilläggas or»den: »hvilka då kunna derom öfverlägga». I anledning häraf och då olika meningar äro i fråga att kunna utgöra kontraproposition emot Utskottets förslag, får Utskottet härmed till Rikets Ständers godkännande vördsamt hemställa följande förslag till serskilda voterings-propositioner för omröstning i Förstärkt Konstitutions-Utskott: Bih. till fl. St. Den sorn vill, att, vid omröstningen rörande Konslitutions-Utskottets uti dess Memorial N:o 40 afgifna förslag till ändring i 56 och 81 §§. Regerings-Formen samt 29 §. 1 mom. Riksdags-Ordningen, rörande behandlingen af frågor om ändring i Grundlagarne, skall såsom kontra-proposition uppställas, att