Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta blifver åter af ringa betydenhet för Statsverket, utom i fråga örn handlingar, som ingå lill Öfver-ståthållareoch Landshöfdinge-embetena; men samma skäl, som lala för ifrågavarande befrielse vid Under-rätter, Magistrater och med dem jemförliga verk, synas ock ega full tillämpning vid Läns-styrelserna, enär allmänhetens och embetsmyndigheternas lättnad från tidsödande besvär med de ringa karle-beloppeus anskaffande, vidfästande, makulerande och kontrollerande icke är mindre att alse vid de af göromål öfvcrhopade Länsstyrelserna, och godtgörelse för stalsförlusten vinnes äfven derstädes genom lämpligen Expeditions-Utskottels Förslag lill anderd. Skrifvelse N:o 136. 367 förhöjd karla å utgående expeditioner. Sålunda är, allenast med uteslutande af de myndigheter, hos hvilka, efter hvad redan är stadgadt, kartering alls icke ifrågakommer eiler endast eger rum för särskildt bestämda handlingar, nemligen: “Notarii Pablici” under i:sla afdelningen, samt ”Justitie-kanslers-, Rikets Ständers Justitie-ombudsmansoch General-auditörs-expeditionerna, Riks-rätt och Rikets Ständers Iiommitterade lill Tryckfrihetens vård" uti tredje afdelningen, klass-indelningen uti bilagdo förslag hem lod från expeditionstaxans bestämmelser; och då till redan anlvdda fördelar af en vidsträcktare befrielse från stämpladi papper för handlingar, hvilka ingifvas lill sådane embelsmvndigheter, som vanligen utgöra första instans för ärendens behandling, ytterligare torde kunna räknas, att äfven den minst bemedlade rättsökande befrias från hvarje på förhand lagdt hinder för hans talans utförande, hafva sådana handlingar i allmänhet och der de icke enligt särskilda föreskrifter ärö stäinpel-afgift underkastade, äfvensom alla bilagor, jemväl de som ingifvas lill embetsverk, tillhörande 2:dra och 3:djc afdelningarne, blifvit från dylik afgift befriade uti den tarif, som finnes införd i 4 § t mom. af bilagde förfältningsförslag.
Dessutom har den 11 Juni nyssnämnde år en underdånig ansökning blifvit Allm. Besvärsoch Ekon.-Utskottets Betänkande, Nio i08. 5 till Kongl. Majit ingifven af 107 provisore! och pharmacie studiosi, hvari de anhållit om afhjelpande af åtskilliga anmärkta fel och brister uti apotheks-väsendet. Kongl. Sundhets-kollegium afgaf öfver dessa serskilda ansökningar infordradt * underdånigt utlåtande dem 17 Oktober 18d5, hvarvid dock Herr General-direktören, m. m. Ekströmer samt herr Medicinal-rådet m. m. af Pontin stadnade i olika mening med pluraliteteu af Kollegii herrar ledamöter. Apolhekare-societetens direktion har sedermera ombesörjt tryckningen af kommitterades förslag till apothekare-reglemente jemte de vigtigaste tillägg och ändringar, sorn af Sundhets-kollegium blifvit dervid, ifrågaställda, och, för att bereda societet ens al'a medlemmar tillfälle att deröfver sig yttra, öfveiiemnat till dem hvardera ett exemplar, med uppmaning, att de måtte, före den 1 Februari innevarande år, insända de anmärkningar och tillägg, som kunnat göras, uti hvilken termin dock på begäran någon förlängning blifvit beviljad; — Och lärer, enligt hvad Utskottet blifvit delgifvet, derefter och sedan berörde yttranden ingått, en slutlig överläggning om ifrågavarande ärenden komma att ega rum af Kongl. Sundhets-kollegii ledamöter gemensamt med chemi»; och pharmacologlse professorerue vid Karolinska Medico-chirurgiska Institutet samt tvenne ledamöter utaf apolhekare-societetens Direktion, och eesullaterna deraf att till Kongl. Majit i underdånighet inberättas. Sedan Utskottet sålunda i största korthet framställt hvad, som blifvit ifrågavarande ärenden från Regeringens och de administrativa myndigheternas sida vidgjordt, . öfvergår Utskottet till besvarande af Anders Gustafssons förevarande motion.
(36) N FLICKA A F GOD FAMILJ önskar lära hushållet, i utbyte undervisa i musik och handarbete. Svar märkt » Värmländska » Karlstad pöste restante. (32) EN; Ör å sparkasseräkning 4V2 %• A hvarje bok kan lyftas intill kr. 1,000 i månaden utan särskild uppsägning. Fotografi-atelier med instrument och Öfriga inventarier samt plåtar från sjuårig verksamhet är nu genast till salu i framåtskridande stationssamhälle på landet. Vidare genom korrespondens med » L. 1891 », adress S. Gumaalii Annonsbyrå, Stockholm. (G. 74608) U R TIDEN OCH LIFVET, 3:e årg. säljas mot efterkraf för 2 kr. A. O. Hässler, Stockholm. Hvarje kurs (pris 15 kronor) omfattar en månad tre timmar dagl. Elev syr endast eget arbete. Profver finnas till påseende. K a r i n Eg-nér, Nybrogatan 53, 4 tr. (S. T. A. mot fritt vivre plats att sköta, tillse och sysselsätta två små N UNG, B I L D A D FLICKA önskar nu barn, måste äfven vara villig delt. i inomhus genast plats som sällskap eller lektris. lorek. görom. Svar till » Ung familj i StockÄr äfven villig att deltaga i hushållet. Svar holm », Iduns Exp. (42) märkt » E 1898 » posfe restante, Askersund. (G. 74600) USHÅLLERSKA, kunnig och ordentlig, van att tillse tjänare och förestå stort hushåll, får plats lista febr. Svar jämte K " VTNN U f t SJUKGYMNAST, som betyg till » F — n » p. r, Göteborg. (41) * j.iii.iuiu därjämte äger kompetens och vana^att undervisa i vanliga skolN BILDAD FLICKA, enkel och anspråksämnen och språk, önskar anst. i familj. Goda lös, kunnig i god matlagning, erhåller rek. På lön fästes mindre afseende.
Slutligen biföll Ridderskapet och Adeln äfven alla de i den vid Stats-Utskottets utlåtande, N:o 37, fogade tabell, utförde anslag af penningar, indeldta räntor och spanmål, om hvilka icke förut blifvit serskildt besluladt. Den 23 October. Från Ilögv. Prestf-Ståndet. S. D. Beslöt Ståndet, för sin del, att, på sätt 97 § Regerings-Formen och 63 § Riksdags-Ordningen bestämma, val till utseende af Rikets Ständers Justitiae-Ombudsman skulle nästkommande Måndag den 28 dennes anställas; hvilket Ståndets beslut respective Med-Stånden genom protocolls-uldrag, på vanligt sätt, meddelas skulle. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets utlåtande, N:o 33, angående P rot.-Utdrag, den s3 October 1844' 239 beräkningen af Stats-Verkels inkomster; jemte de samma utlåtande vidfogade bilagor under Litteris A., B., C., D. och E. Detta utlåtande jemte dithörande bilagor biföllos, i hvad de angå beräkningen af Stats-Verkels ordinarie eller ständiga inkomster.
Dessutom får jag fästa upmärksamheten hos de Hrr, som tagit sig an den Judiska nationens sak, derpå alt, om man gör af seende på att vara liberal, så bör man dock besinna — och jag får tillkännagifva att jag sagt mina bästa vänner ibland Judiska nationen detsamma — att i Judendomens princip, i dess innersta väsen ligger någonting stationärt och så stationärt som en Österländsk nation möjligen kan blifva. Detta behöfver icke bevisas. Christendomen är progressiv. Den progressiva principen är lefvande i samhället endast och allenast genom Christendomen. Judaismen är det stationäras representant f. n. och det är af denna orsak, som jag för min del vågar hos Hr Frih. o. Landtm., Den 19 Mars e. m. 83 på de grunder jag i öfrigt haft äran anföra, anhålla om afslag å betänk. H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, Carl Axel: I det hela taget, synes mig att hela denna diskussion föres med verkligen större allvar, än som det homöopatiska betänk, tyckes förtjena. När man rätt betraktar det förslag, som är gjordt, så är den förmenla emancipationen icke synnerligen emanciperande. Här hafva blifvit anförda åtskilliga skäl för och emot, som förljena att tagas i närmare betraktande. Här har i synnerhet, och med mycken rätt, anförts den höga moraliska ståndpunkt, som Judar i Sverige hafva. En talare från andra sidan af huset har äfven väl framställt, att i Amsterdam är förhållandet emellan christna brottslingar och Judiska såsom emellan 11 och 1, hvilket skulle visa ett stort företräde på den Judiska sidan. Hvad detta faktum beträffar, så är förhållandet likväl icke så stort, som det i en hastighet vill synas; ty Judarne utgöra ungefär ^ af befolkningen, och om antalet brott är 10, så vore det 2 som, så lill sägandes, lagligen skulle falla på Judarnes lott, men de hafva nu icke mer än 1 emot 11. IJet är alltid vackert att stå så mycket under hvad de christna hafva förverkat.
Uti 29 §. är det uppdrag inlaget, som Fullmägtige erhållit, i följd af Utskottets under N:o 74 afgifna och af Rikets Ständer godkända Utlåtande. 30 §. innefattar de i Banco-Reglementels 27 §. omförmäldta serskildta åligganden, som, enligt Regel ings-Formens 5o, 98 och 109 ^.»tillhöra Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret gemensamt. 31 och 32 §§. molsvara 28 och 29 §§. i Banco-Reglementet, med tillägg af ett, enligt hvad erfarenheten visat, behöfligt stadgande, angående utseendet af Suppleanter för Revisorerne öfver Låne-Conloiren i Götheborg och Malmö. Slutligen får Utskottet anmäla, alt Utskottet ansett nuvarande Reglementes 84 §., hvilken endast föreskrifver, att i protocollet skall antecknas, när hvarje Fullmägtig under sammankomsten uppkommer eller aflägsnar sig, desLo heldre kunna ur nya Reglementet uteslutas, som AnsvarighelsLagens bestämmelse i detta afseende synes tillfylleslgörande. Stockholm den 29 April 1841. Angående Styrelsen öfver RiksgäldsContoir et. « §• Riksgälds-Contoiret förblifver, såsom hittills, under Rikets Ständers Styrelse, inseende och förvaltning £66 §. Regerings-Formen). Styrelsen 4 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 5oj. öfver delta Verk är af Rikets Ständer uppdragen åt Tre af hvarje Riksstånd, enligt 67 §. Riksdags-Ordningen, valde Fullmägtige, vid hvilkas sammankomster ordet föres af den Ridderskapets och Adelns Fullmägtig, som, jemlikt Riddarhus-Ordningen, dertill berättigad är. 2 §. Genom dödsfall eller af andra tillfälligheter bland Fullmägtige mellan Riksdagarne uppkomna ledigheter ersättas, när så fordras, meddelst nya val, på sätt af det Stånd, lör hvilket sådan ledighet inträffat, är föreskrifvet (d3c) §. Riksdags-Or dningenj).
Jag öfverlemnar åt hvar och en, som utan fördom mot personer eller idéer vill hetänka vådan af ett sådant förhållande för landet i allmänhet, att afgöra, om icke det begärda anslaget är att anse som ett oundgängligt biträde till Den 3 Juni. 39 Staten, och icke såsom ett endast lemnadt en Corporation. För min del tror jag, att, ifall Betänkan* det afsiås, blifva foijderne de"af för Landet vida svårare än den penningenöd, som hittills af Hera, i likväl temligen svarta färger, redan blifvit skildrad. Jag har hört yttras, att öfverflyttning af lånen till andra Verk kunde afhjelpa nöden} men jag anhåller att dervid få anmärka: i:o A't något sådant Verk för närvarande icke existerar. 2:0 Att opinionen hos Directionen i ett penningverk alltid bestämmer det afseende den fäster vid lånansökningar; det kan icke begäras, att några få personer skola känna alla lånsökares förmögenhet, deras mer eller mindre ordentlighet i penningaffärer, m m. Skulle åter ett Reglemente ålägga en Direction för ett allmänt penningverk att, utan afseende på sin egen öfvertygelse, till öfverflyttning från ett annat Verk emottaga alla lånansökningar, så medförde det otvifvelaktigt de mest vådliga misstag. Dessutom tror jag Riksens Ständer äga skäl förmoda, att BancoUtskottet inkommer med förslag till en ny Discontlnrättning istället för RiksDisconten samt Götheborgs och Malmö Disconter, då deras octroy upphör; och det kan 4<3 Den 3 Juni komma att hafva inflytande på sjelfva hufvudfrågans afgörande, rörande bidrag tili fortsättningen af Götha Canalarbete, men ej på CanalDisconten. Slutligen får jag upplysa, att CanalDiscontens creditif i Ban* ken begagnas icke till utlåning, utan ensamt såsom en stående fond, för hvilken, ingen renta betalas oftare än den begagnas, men som alltid är att tillgå för inlösen af Verkets utelöpande 3 prat'en t st sedlar; hvilka åter utgiivas för penningar sorn i detta Verk insättas, och dessa penningar är det sorn
Och då i öfrigt, enligt af Kongl. Maj:t derom utfärdadt påbud, nämnde afgift endast till ett belopp af 7 5 öre torde kunna genom exseeutiv åtgärd utkräfvas, skulle utan tvifvel stor förlägenhet för betäckande af öfvanberörde årliga brist uppkomma, derest ett större antal af Ridd. o. Adelns Ledamöter tid efter annan skulle undandraga sig att till högre belopp än det sistnämnda betala den ifrågavarande afgiften. Dessutom synes en klok omtanka fordra, att man icke nu beräknar den endast tills vidare beslutade kapitationsafgiften att för all framlid fortfara, hvilket dock skulle blifva nödigt, derest Ridd. o. Adeln beslöte uppförandet af de större och kostbarare flyglarne. 10 Riddarhus-Utskottets Utlåtanda X 6. Om deremot man inskränker sig till uppförandet af de mindre paviljongerna, skulle visserligen, under förutsättning att alla dertill skyldige af Ståndets medlemmar fortfarande erlade den förhöjda afgilten och denna följaktligen kunde beräknas till omkring la,000 lldr årligen, en behållning uppstå af 4,500 lldr årligen, för att användas antingen till skuldens successiva amortering eller för att småningom bilda ett kapital af 1 50,000 Rdr; men härtill skulle åtgå en tid af 25 till 30 år, helst man äfven måste beräkna kostnaden för underhållet af de nya byggnaderna, planteringen och staketen med flera oförutsedda utgifter. Skulle åter Riddarhuskassans nuvarande öfverskott, hvilket hitintills icke användts till större reparationer, än mindre till nybyggnad, fortfarande läggas till kassans fond och således icke kunna påräknas till betäckande af den ifrågavarande bristen, komme naturligtvis att derför anlitas ett så mycket större belopp af kapitationsafgiften. Och då de nu befintliga gamla byggnaderna utan olägenhet lära kunna stå ännu tre å fyra år, vore det fördenskull, i Utskottets tanka, en betydlig fördel att först nästa riksdag besluta angående tiden för nämnde byggnaders borttagande samt Riddarhusgårdens bebyggande eller inhägnande på ett eller annat sätt. Riddarhusreparationsfondens skuld 40,750
St. alt, sedan alia de upplysningar, hvilka för Inqvarterings-besvärets framgena och rätlsenligare fördelning äro behöfliga och här nedan skola uppgifvas, genom E. K. M:s Nådiga försorg, blifvit från vederbörande Autoriteler infordrade, ordnade och i sammandrag tillhopa ställde, vid nästinträffandc Riksdag slutligen pröfva och för sin del bestämma den ytterligare lindring i servicens anskaffning och underhållande, aom möjligen kan komma att Exp. Vith Förslag till und. Skrifv. N:o 3^2. % beviljas de Städer, hvilka hafva Garnizoner, antingen genom tillökade Tolags-medel, genom andra Städers bidrag eller genom allmänna Bevillningen. Till beredande af en sådan, utafbehofvet påkallad, förbättrad reglering, få bos E. K. M. R. St. i underd. begära: alt project till en efter nu varande tids fordringar lämpad Inqvarterings-ordning, så väl för Stockholms Stad, som öfriga Städer i Riket, inom hvilka Garnizouer äro eiler kunna blifva förlagda, måtte varda af de administrativa Verken utarbetad, och, af E. K. M:s Nådiga Proposition beledsagad, vid nästinträffande Riksdag R. St. till granskning och antagande förelagd; alt E. K. M. täcktes låta från Rikets alla Städer infordra och R.
CabinelsCassan då den samman räknadt har omkring en half million R:dr, utom hvad den får af ConvoyCassan, som icke granskas, och hvilket derföre är till beloppet okändt. Den värde Ledamot, som uträknat att hvarje minut kostar 5 R:dr, skulle, om han afstod från sina oupphörliga yrkanden af nya anslag, säkerligen bespara oss liera tusende illa använda minuter. Grefve af Ugglas: Jag befarar, att jag blifvit missförstådd, ty jag har icke åsyftat någon förhöjning af anslaget till Extra Utgifter, utan blott att det nu varande måtte fortfara. Det var endast exempelvis jag nämnde, att MinisterCassan förut haft vida mera, Den ii Oclober e. m. c>7 mera, då den af detta anslag begagnade 3o a 40,000 R:dr Hamb. B:co, och nu endast circa 5o,ooo R:dr Svenskt B:co, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å Tjugonde. Punkten. Bopades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln, på sätt Herr Hjerta föreslagit, ansåg att anslaget till Extra Utgifter borde bestämmas till 5o,ooo R:df, Ropades äfven Ja och Nej. Herr Hjerta begärde votering. I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken föreslog följande Voteringsproposition' Den, som bifaller, att, pä satt StatsUtskottet i Tjugonde Punkten föreslagit, en summa af 100,000 R:dr B:co årligen må å Stat uppföras till bestridande af Extra Utgifter, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, komma endast 5o,ooo R:dr B:co årligen, att till ofvannänmde ändamål å Stat uppföras. Hvilken Voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. 45 H. 7 98 Den 12 October e. m.
Icke destomindre har Maskinist-staten undergått förändring sedan år 1848, ehuru sedan dess Linieskeppen Carl XIV Johan och Stockholm blifvit försedda med skruf och följande Ångfartyg tillkommit, nemligen: Orädd, Valkyrian, Balder, von Sydow, Hogland, Svensksund, Carlsund och Motala, samt under byggnad iiro: Vanadis och fyra Kanon-ångslupar, äfvensom Ångmaskiner uppsatts på Varfven både i Carlskrona och Stockholm. Men utom det, att den på stat upptagne personalen är för fåtalig i förhållande lill behofvet, hafva dessa, i jemförelse med privata Maskinisters, små lönevilkor samt lättheten nu för tiden att erhålla förmånligare tjenst hos enskilda förorsakat, att uppkomna vakanser, i brist af sökande, icke ens all tid kunnat tillsättas, hvarigenom den redan förut knappa tillgången än ytterligare minskats.» »Då det emedlertid för Eders Kongl. Maj:ts Flotta måste vara angeläget, ej mindre att för vården och skötseln af de dyrbara Ångmaskinerna hafva att tillgå ett tillräckligt antal Maskinister, än ock att för så ansvarsfull tjenst kunna tillegna sig och behålla kunniga och fullt pålitliga personer, är det äfven nödvändigt att öka icke allenast Maskinist-statens personal i lämpligt förhållande till det nu kända behofvet, utan äfven dess aflöningsförmåner till någorlunda billig öfverensstämmelse med Maskinisters å enskildes Ångfartyg. Jag har fördenskull ansett mig pligtig att framställa förslag i denna syftning; men på det kostnaden må blifva den minsta möjliga, har jag trott mig böra föreslå, att af det under krigstid er forderliga antal Maskinister må på ordinarie stat, för att ständigt vara att tillgå, upptagas endast så stor del, som i fredstid och vanliga fall är tillräcklig, hvaremot, derest särskilde kommitterades förslag till förändrad beväringslag vinner stadfästelse, den för krigsrustning nödiga tillökning i maskinistpersonalen skulle kunna erhållas från handelsflottan.
Jag kan icke förmoda, att en nedsättning i räntan kan uppkomma förr, än vid en så stor tillgång på capitaler, att den ena capitalisten bjuder under den andra. Herr Tham: Jemte det jag förenar mig med Friherre Sprengtporten, uther jag mig blott få göra den lilla anmärkning, att Bevillnings-afdrag äger rum för alla enskildta lån, Den 27 November. 129 Jan, men icke för Bankens, oell detta är ett skäl till, hvarföre räntan icke bör bestämmas till högre än 5 procent. Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å Utskottets ofyanberörde förslag. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Éoccellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln biföll Utskottets förslag, med den förändring, att, på sätt Herr Cederschjöld föreslagit, räntan för lånet till Lunds Domkyrka bestämdes till 6 procent årligen. Ropades afven Ja och Nej. Halis Excellence hemställde ytterligare, om Ridderskapet och Adeln fann för godt bifalla Utskottets förslag, med den förändring , att, på sätt Herr von Troil tillstyrkt, räntan för alla de ifrågavarande lånen, med undantag af det till Calmare Domkyrka, må bestämmas till 6 procent årligen. Ropades likaledes Ja och Nej. Herr Rosenblad: Jag hemställer till den majoritet, som fattade det beslut, att a procents ranta skall erläggas för odlingslån, hurti dermed sammanstämmer, att taga 6 procent för andra lån, som äro mycket bättre. Det skulle ju se ut, som de förre lånesökandes 5i H. 9 i3o Den 27 November. intresse ägt representanter härstädes, och de sednares deremot enskilde motståndare» Således tror jag det Ridderskapets och Adelns värdighet, att icke vara för mycket i neon* seqvent i sina beslut, fordrar, att ålmin* stone icke partiell uppsätta räntan. Herr Ceder schjöld: Jag för min del har icke på mitt sam vele att hafva tillstyrkt nå* got lån emot 2 procent; men till försvar för dessa lån kan åtminstone anföras, att den inrättningen åsyftar en uppmuntran till ökad produetion.
Dagen efter, sedan Nämnden är vald, skride hvarje Stånd särskilt till val af Konung eller Thronföljare. Förena sig alla Stånden om en och samma person, vare Han utkorad. Aro Ståndens röster delade emellan flere, afgöre Nämnden; dock må ej hos densamma komma under omröstning andre, än de, som flesta rösterna i hvarje Stånd erhållit; och må ej något Stånd flere än en Candidat framställa. Ledamöter af Nämnden må ej uteslutas från utöfningen af deras Riksdagsmannarätt i Stånden, men träde tillsammans dagen efter den, då valet i Stånden förrättadt är, och skiljes ej åt förr, än de flesta rösterna om en Persoh sig förenat. Omröstningen ibland Nämnden skall ske per Capita och med slutna sedlar. Hvar och en af Nämnden uppgifve, ibland de af Stånden föreslagne, den han anser böra utköras. Falla dervid rösterna, till mer än hälften af de röstandes antal, på En Man, vare Han behörigen vald. Aro åter rösterna så delade, att en sådan full pluralitet icke äger rum, anställes, enligt det i 53 § beskrifna voteringssätt, ny omröstning, till antagande af den, som Bih. till R. St. Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, äge Riksens Ständer, att dagen före den, sorn, enligt Riks-Akten, blifvit till valdag bestämd, i Ståndens särskilda Plena, genom allmän omröstning, välja, till en Nämnd, Sexton Personer för hvarje Stånd, med uppdrag att, vid förefallande skiljaktigheter emellan Riks-Stånden, bestämma valet. A den utsatta valdagen skride hvarje Stånd särskildt till val af Konung eller Thronföljare. Förena sigj alla Stånden om en och samma Person, vare han ansedd såsom af Sveriges Rikes Ständer utkorad. Aro Ståndens röster delade emellan flere, afgöre Nämnden; dock må ej hos densamma komma under omröstning andre, än de, som flesta rösterna i hvarje Stånd erhållit; och må ej något Stånd flere än en Candidat framställa.
Svckne-wis, Häradswis eller Läns-wts bereda överenskommelser om Saltbitter-tillwerkningen, pa de orter eller trakter, der denna wahra hittills icke bliswit tillwerkad, pä det sädane anstalter genast och sist inom z:ne mänader efter Kungörelsen ma blifwa widtagne, hwar, igenom till allmän och enskild säkerhet och winst Saltbitter matte uti alla Rikets särskilta Provincer blifwa tillwerkad. z:o. För bade det allmänna och för de skattskylldige sjelswe blifwer förmånligast, att tillwerkningen göres i stort, och med biträde af ordentcligen anlagde och wardade Saltbitter-Plant-Lador, till besparing af bade wed och arbetskostnad, hwarföre det sones tjenligast, alt den besörjes för hela trakter, antingen genom Entreprenad af enstilte, hwilka dertill hafwa erforderlig drift och förmögenhet, eller genom Bolag, om hwilket allt Jordägarena ma sinS emellan, pä satt ofwanförmält är öfwerenskomma. 4:0. Som okunnoghet hos Rikets Jnnewänare och brist pa stickelige Saltbitter-Sjudare torde a de flesta ställen i bör/an hindra tillwerkningarncs uppbringande till den högd, som omtanka», förenad med omnige tillgångar af tjenlige ställen och jordarter pä de fleste orter erbjuder, tror Utskottet, att om i hwarje Län, särdeles inwid de Städer, der Läns-Styrelsen har sitt säte, pä Kongl. Mahrs och Kronans förskjutande kostnad, en större SaltbilkerZnrättning anlaöes och bleswe drifwen under behörig tillsyn af någon dertill utaf Kongl. Mahl Nädlgst tillförordnad Styrelse i hwarje Län, och underwisning der kunde crhällas uti denna handteringS alla delar, samt stickelige Saltbitter - Sjudare tilldanas skulle förenämde hinder snart undanrödjas och handteringen inom fa ar winna det förtroende, som, jemte uppmuntran för anläggarne, genom behållen winst tillika försätter