Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammar-kollegium upprättade och Konungens befallningshafvande i länet tillsända projekt till arrende-kontrakt, den enda för boställets bedömande före och vid auktionsli 11 fället tillgängliga handling, enligt hvilken säteriet Boda skulle innehålla en öppen åkerrymd af 152 tunnland^ 1 kappland. Sedan Erasmi, som vid auktionen gjort högsta anbudet, blifvit till arrendator antagen, samt midfastan sistnämnde år bostället Lil 1 träd t, hade han snart, genom en närmare undersökning af protokollet till den mätningsförrättning, hvilken, i afseende på arrendet, kommissions-landtmätaren Rosell verkställt, blifvit öfvértygad, att den i projekt-arrende-kontraktet förekomne uppgift om tunlandtalet af öppna åkerjorden vore oriktig, och att följaktligen det arrende, Erasmi erbjudit, vore alltför högt, i anledning hvaraf vid 1840 års riksdag motion väckts om nedsättning i arrendet, hvilken dock, i anseende dertill, att vederbörande embetsmyndigheter icke blifvit i frågan hörde, lemnats utan afseende. För att erhålla en af billighet och rättvisa påkallad lindring i arrendet, hade Erasmi instämt Kongl, Majit och kronan till vederbörande härads-rätt med påstående, att arrendet måtte nedsättas från 184 1/2 tunnor till 120, samt alt han måtte återfå, hvad han för mycket erlagt, jemte ränta derå från betalningsdagen, hvilket påstående i vissa hufvudsakliga delar häradsrätten godkänt, men länets lagmans-rätt, dit målet fullföljts, helt och hållet bifallit, hvarefter Kongl. Götha Hof-rätt fastställt härads-rätlens utslag, hvaremot Kongl. Majit, under hvars nådiga pröfning saken blifvit af parterne å ömse sidor dragen, upphäft domstolarnes i hufvudsaken sammanstämmande beslut och frånkänt Erasmi all rätt till vidare nedsättning i arrendet än för Vilt. till R. St.
Beträffande Friherre Anckarswärds anmärkning om otydligheten af en viss rubrik, så står det pag. 17: ”Obligationer, Den 4 Maji e. m. 79 "utfärdade till ersättning af Svenske medborgares hos Franska Regeringen ägande "godkände fordringar, capital och till för"fallodagen upplupen ränta 55q: 20. 4-” Jag tycker, att detta är nog tydligt för att visa, det denna post är en återstående skuld enligt Rikets Ständers beslut år 1812, för att ersätta de fordringar Svenska fordringsägare hade hos Franska Regeringen och hvilka då till betalning af Svenska Kronan erkändes. Hvad angår riktigheten deraf, att Carl Xlllrs Hemgifts-capital blifvit bland skulderne upptagit, så ser jag ej något skäl, hvarföre uppkomsten af denna skuld skulle vidlyftigare omröras, än alla andra skulder; af samma skäl skulle Utskottet ingått i historiken af alla skulder och fordringar; och jag hemställer, om detta uppfyllt något ändamål. För några Riksdagar sedan uppgjordes om detta capital en sådan historik, som ej undergått förändring, och hvilken således vore öfverflödig att upprepa. Skyldigheten att derå betala ränta står i alla fall fast. Herr Tham, Wolrath: Friherre Anckarswärd har anmärkt mot 1825 års Revisorer, att de ej fästat behörig uppmärksamhet vid den arne gångor skedda utbetalning af ConvoyCommissariatets Creditiv. Delta undgick ej Revisorernes uppmärksamhet, men då Revisorerne af Protocollet hos Fullmägtige äfvensom af Rikets Ständers beslut 8o Den 4 Maji e. m. år 1823 funno, att detta Creditiv stort 66,666 R:dr 32 sk. skulle vara en motsvarande ersättning mot det anslag lill lika belopp, som Convoy-Commissariatet förut årligen uppburit, kunde Revisorerne ej annat än , godkänna Fullmägtiges åtgärd.
Efter en sådan lektion satt hon trött och modlös, afvaktande en ny elevs inträde, då dörren hastigt öppnades och f. d. vice pastorn steg in. Hvad som nu föreföll torde bättre kunna tänkas än beskrifvas. Nog af, några månader senare lyste midsommarsolen öfver ett det mest strålande brudpar. Men solen får ej ständigt belysa vår stig. Mörka motgångsmoln uppstego stundom öfver den lilla komministergård, der vårt unga par nedslagit sina bopålar; men desto fastare slöto sig de ömma, sympatiserande makarne då intill hvar andra. När han » sökte och inte fick », var hustrun en tröstens engel, som lifvade hans hopp om ljusare utsigter, och i medgångens dagar var hon inte blott hans, utan hela församlingens glädje. Till den modlöse talade hon uppmuntrande ord, och till de sjuke brin För hvarje 6-tal abonnenter, som samlas, och för hvilka afglften Insändes till Redaktionen af gade hon vederqvickelse och tröst, och ingen fattig gick ohulpen hennes dörr förbi. Men så känsligt hade hennes sinne ej blifvit för andras nöd, om inte de der pröfningsåren varit. De hade om möjligt ännu mer ökat hennes anlag att blifva en den förträffligaste lilla prestfru, som inte ens förhäfde sig, när hon blef prostinna i ett af Skånes fetaste pastorat. » Det här präktiga ' brödstycket ' och all annan välsignelse har jag, näst vår Herre, dig att tacka för, » säger också prosten ibland. Men det är blott sant till hälften, ty denne varmhjertade man sköter minsann sitt embete till församlingens hugnad. Dock, enighet ger styrka; vore ej de båda så innerligt förenade i kärlek till hvar andra, så skulle de ej ega kraft och förmåga att som nu fostra sina barn i tukt och Herrans förmaning. Ej heller skulle de kunna förmå att i allt vara en föresyn för äkta makar, hvars hem vi kunna förlikna vid en ljuflig lustgård, doftande af de oförgängliga rosor, som heta sjelfuppoffrande kärlek, hopp och undergifvet tålamod. * Och så till slut ännu en liten verklighetsbild, äfven den framställande ett par liktänkande, lyckliga makar.
Byggninga-Balken, åligger alla, som i socknen bo, att, vid byggnad och underhåll af Kyrkan och hvad dertill hörer, med dagsverke biträda, det genom högstberörde Nådiga Bref uti ett serskildt besvärsmål meddelade ofvannämnde förklarande icke bör erhålla den vidsträckta tillämpning, att soldater och krigsfolk i allmänhet derigenom äro fi ikallade från slik dagsverksskyldighet, den de, efter Rikets Ständers tanka, icke kunna eller böra undandraga sig, när de icke äro i tjenstgöring stadde; och få Rikets Ständer alltså, till förekommande af olika begrepp om lätta förståndet af högstberörde Nådiga Bref, hos E. K. M. i underd. anBih. lill R. St. Skrifvelse N.o 249• hälla om utfärdandet af en sådan Lagförklnring, att, der e) annorlunda finnes stadgadt eller särskild öfverenskommelse är träffad, soldater och annat krigsfolk böra, då de icke i tjenstgöring stadde äro, lika med alla andra, som i socknen bo, efter matlag utgöra dagsverken vid Kyrkobyggnad med hvad dertill hörer, på sätt 26 Cap, 1 §. Byggninga-Balken innehåller. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 32 December 1834- N:o 249- Uppfäst och godkänd bos Ridd. och Adefn dei» 10 Dec. lÖi/f* Pi este-Ståndet den 22 Borgare-Ståndet den 2a Bonde-Ståndet den 72 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af vackt motion om upphäfvande till vissa delar af fule punkten i Kongl. Brefvet den 22 Mars i8o3. (Xag-Utsk. IN:o i63.} S. A. K. Hos Rikets Ständer har fråga blifvit väckt om upphäfvande af 4 punkten i Kongl. Brefvet den 22 Mars 1808, så vidt densamma innefattar stadgande, att Öfver-Domstol eger, att bos E. K.
— I ridhuset tror jag få timmar skulle blifva lediga för ridskolans behof, då man betänker att nära 200 hästar dagligen skola der motioneras, och det endast är vid sådane tillfällen, då väderleken är blid och marken fri från is, som motioneringen kan ske under bar himmel. Af dessa skäl tror jag det vara lämpligast förlägga ridskolan i Stockholm eiler Upsala. Derigenom skulle ock den fördel tillskyndas eleverne, att de, utom lektioner i ridkonst 2 å 3 gånger om dagen, kunde blifva i tillfälle att öfva sig i vapnenföring, gymnastik, språk, m. m. Förordande inrättande af ridskolor, men anseende af stor vigt, att deras hufvudändamål måtte blifva bildande af skicklige stallmästare, samt att de ej förläggas vid stuterierna, utan uti Stockholm eller Upsala, får jag anhålla, att detta mitt yttrande måtte få medfölja Proposm till Stats-Utsk:t. Gr. af Ugglas, Ludvig: Den föreg:de talaren, Frih. Braunerhjelm, har emot den förev:de K. Proposm — i dessa delar öfverensstämmande med det förslag, Landtförsvars-komitén afgifvit — framställt 2:ne hufvudsakliga anmärkningar. Dessa voro: den ena, att skolan heldst icke vid stuteri borde förläggas; den andra, att skolans syftemål egentligen borde vara att bilda stallmästare, hvarefter dessa inom regementena borde och kunde bibringa officerarne för dem behöflig skicklighet uti ridkonst.
Majit, för att vid af Honom Nädigst tillutfärdande Reglemente derå Den 5 Augusti e. m. göra det Nådiga afseende, till förmon för Landets productiva Näringar , som Han, i afseende på deras behof och förkofran, for godt finner. Den upplästa punkten af Memorialet godkändes , med den förändring och tilläggning som Friherre Cederström föreslagit. 7:e punkten i Utskottets första Memorial, angående den högsta summan för hvilken en person, såsom Låntagare och såsom Cautionist får häfta, m. m. Godkändes. 8:e punkten, att Lån på Canalverkets egna Actier samt andra godkända hypotheker och statspapper, men ej på namn, Vexlar eller privates Reverser , böra jemväl vid Bolagets Contoir i Stockholm meddelas. Godkändes. I afseende på g:e och io:e punkterna af samma Memorial, befanns redan vara stadgadt genom de förut denna dag fattade beslut. Herr Påhlman , Otto Fredrik : Den högaktning och erkänsla hvaraf Högloft. Ridderskapet och Adeln för Hans Excelience Herr Grefven och Landt Marskalken allmänt äfo intagne, göra mig förvissad att Ridderskapet och Adeln med synnerligt nöje skola omfatta ett tillfälle att för Högvälborne Herr Grefven och Landt - 172 JDeu 5 Augusti e. m. Jllarskalken högtidligen ådagalägga dessa sina upprigtiga tänkesätt , för hvilkas fortfarande Höglofl. Ridderskapet och Adeln , allt ifrån detta Riksmötes början, med hvarje dag fått förnyade anledningar. Till Höglofl. Ridderskapets och Adelns bifall vågar jag derför nu, sedan Riksdagens göromål nalkats sitt slut, vördnadsfullt föreslå att med ett Portrait af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skaiken öka Riddarhusets prydnad. Målningen deraf torde, genom Höglofl. RiddarhusDirectionens försorg, af en skicklig hand blifva utförd.
Utskottet har icke trott misstaga sig om kaninens säkerhet n id realisationen, dä den begarta Summan wida öfwerstiger den, som wid en annan äevalvations-grund blist wit af Kanco-Utstottet ästad. Desia hafwa warit Utskottets föremål, grundade pä den narwarande ställningen och det renaste upsal. Sedan sä mycket blifvit tält, stall jag ej längre uppchälla HöglofligRidderstapet och Adeln. Herr Eliber, L b rillopber L oZ I s I»ur. Da nu förmodeligen den stunden är nära, at Nidderstavet och Adeln af sin Landt-Marstalkfär emottaga en efterlängtad kropoiition i detta nog lange ventilerocls Ämne, wore det et oförläteligt misibruk af Ridder stapets och Adelns tälamod, at widlöftigt betvifla nödwändigheten af en Keaiisation och Riksens Ständers förbindelse ar genom densamma ändteligen up» fylla deras 6arautio, sedan under flera ar deras eget werk til Riksgäldens afbördande, Statswerkct, alle Löntagare och hwarje enstilld man, nogsamt känt tyngden af de genom Riksgälds-myntets wanwards gjorda förluster. Bägge äro uti Hemliga Utskottets Betänkande, med lika korrthet, styrka och redighet adagalaggda. Under öfwerläggningarna häröfwer, har jag trott mig finna de flesta inkasten gjorda emot de i rörelsen qwarstadnande 5 Millioner credit-Sedlar, L85 under namn af Laneo-conrant. Af flera är anmärkt at medelst -itdels af Lrellit-Sedlarna fortfarande omlopp, Kongl. Majrts Höga afsigt ej wvre wrrnnen, dä Dest Nådiga firoxontion yttrat den önskan, at blott et flags Mynt mätte finnas i Desi Nike.
— I enlighet med de beslut, som innefattas i bilagda utdrag af de inför Kongl. Maj:t i Statsrådet den 13 innevarande månad samt den 29 sistlidne Augusti förda protokoll öfver Justitie-departementsärenden, föreslår Kongl. Maj:t en sådan reglering af denna hnfvudtitel, att de å densamma nu uppförda belopp måtte fortfarande komma att utgå, endast med nedan omförmälda förändringar, nemligen i afseende på: Svea Hofrätt med derunder lydande Justitiestat: att såsom ersättning åt innehafvaren af Häradshöfdingebostället Lindhof i Botkyrka socken och Svartlösa härad för den samma boställe genom expropriation till Vestra Stambanan frångångna jord, derför den influtna expropriationssumman till Riksgäldskontoret öfverlemnats, måtte, till utgående årligen från och med nästa statsregleringsperiod, å Andra hufvudtiteln uppföras ett belopp af 50 R:dr; samt att för hvad, intilldess denna reglering träder i verkställighet, blifvit för tiden från den 1 Maj 1864 af Statskontoret efter enahanda grund förskjutet till följd af Kongl. Maj:ts den 15 November 1864 gifna och i förstnämnda protokoll omförmälda föreskrift, godtgörelse måtte varda åt Statskontoret anvisad. Anslaget till fångars vård och underhåll:
Men när denna fond icke består af annat lin idel papper då är det i sanning mycket begärdt af folkets förtroende, att man skall nöja sig med ett sådant namn. Det låter präktigt att hafva reserv; benämningen är tagen från krigsvetenskapen, der det är vigtigt att hafva en sparad styrka bakom den egentliga opererande stridshären; men hvad är kreditsedlar på gammal klen valuta för en Reserv-fond? Det är sådana slags grundsatser, som fattat makt med Banken, och då ser man sitt öde för sig och kan icke hjelpa det. Jag kan dock icke undgå att begära återremiss å denna punkt. Naturligtvis kommer jag att yrka detsamma i afseende på de öfriga punkterna, t. o. m. den 30:de, enär de allesammans gå ut på etablerandet af den ifragav:de Reserv-fonden, hvars belopp är mindre än 7,000,000 Rdr, de der skola stå till Banko-styrelsens disposition för att betjena hvarjehanda spekulanter hvilka man förr icke kände, men hvilkas upstående i landet man ganska väl kan under Riksdagarne spåra. Jag har nyligen fästat upmärksamheten på annonser om FilialBankers inrättande i aflägsna landsorter, och som dessa orter äro något oåtkomliga för affärsmännen och man icke har tillräckligt med penningar för deras åvägabringande på stället, så inbjudas Stockholms kapitalister att deltaga deruti. Ingenting är simplare än att sådana kapitalister (eller om de icke äro det, så kunna de blifva det genom att, på sätt i en här i Stockholm nyligen inrättad PrivatBank skett, sättas till styresmän för inrättningen), få en ganska indrägtig rörelse, den de sköta pä för dum bästa sätt. Det måtte vara för att nu kunna tillfredsställa och gynna alla dessa spekulanter som det har ansetts nödvändigt att Banken skall ha en ReservFond? På delta sätt tycker jag att 2.10 Den 11 Juli f. m. det ser ut, och vi få se om det icke kommer att så gå. Jag har ansett det vara min skyldighet att påpeka detta, ehuru det måhända icke har något annat till påföljd, än att komma i protokollet. Men emellertid har jag sökt städa för min port. Hr Mannerskantz, Carl Axel:
Utan tvifvel lärer håraf böra dragas den slutsats, att, med full rättighet för Representationens constitutionella granskningsorganer, till anmärkning och remiss till lagligt beifrande af hvad brottsligt eller felaktigt må förefinnas, år det likväl en hel annan redovisning som åsyftas , då förvaltningen på det hela skall framstållas till en så beskaffad granskning eller controll, ån den Räkenskap, som Styrelsens underlydande organer hafva att aflägga inför Styrelsen sjelf, för att lagligen redovisa hvad ombetrodt blifvit. Från detaille-Råkenskapen skola visserligen de generelle resultaterne upphemtas, men för möjligheten att kunna granska och till ändamålet begagna desse resultat, mäste hvad som tillhörer den förra, nödvändigt derifrån skiljas; ty eljest händer, att tiden blir upptagen af smärre föremål, då de vigtigare lemnäs utan undersökning. Uti andra constitutionelle Länder år denna skillnad noga observerad; allt framlägges till redovisning inför Folkets Representanter; men allt framlägges i stora sammandragne massör; hvar administrationsgren uppställer summariskt de medel den erhållit, till jemföring mot hvad som med dem blifvit utråttadt, och hår - I2Ö Riksens Ständers från nppstår möjligheten af en moralisk controll; möjlig nemligen, genom en på undersökningen af generella förhållanden och utslag grundad opinion, den enda, men tillräckliga för beredandet af ömsesidig säkerhet och tillfredsställelse, emedan, för dess stadgande, måste på en gång och gemensamt utredas, möjligheten och nödvändigheten af bidragen som åskas, samt visheten och ordningen i deras användande. Behofvet och angelägenheten utaf så beskaffade grånslinier mellan åtgårderne, lära utan tvifvel, efter hand, allt mera utveckla sig; och att, under tiden, vid verkställandet af nya ordningar, brister och olullståndigheter skola låta sig kånna uti inrättningar, sorn för helt andra former voro afpassade, måste ligga i sakens natur.
H o n behöfde till något ändamål en summa penningar, dem hon icke ville bedja sina föräldrar om. » Försaka bakelserna! », tänkte hon. I början föreföll det henne både svårt och tråkigt; rätt snart gick hon likväl förbi nämnda ställen utan åtrå, och till sist fann hon underligt, att hon förut kännt dragning dit in. Sedan hennes mål var vunnet, berättade hon själf, kunde hon både hafva och undvara denna njutning. Det är att märka, att i striden mot våra begärelser kommer vanan oss till hjälp på halfva vägen. En passionerad rökare märkte, då han var uppe vid tio cigarrer om dagen, att både hans hälsa och kassa ledo däraf. Med beundransvärd viljekraft upphörde han på en gång alldeles att röka. Nåon längre tid därefter såg jag honom en dag med cigarren i munnen. » Huru har det nu gått med din föresats? » vågade jag fråga. » N u gör jag, som jag behagar, » svarade han, » jag kan röka, och jag kan låta bli; och mer än en cigarr om dagen tillåter jag mig aldrig. » Att vara måttlig och återhållsam, då man i sin natur, som en och annan, ej känner frestelse till omåttlighet, är godt och väl, men alls icke ärofullt. Att däremot som Augustinus hafva att kämpa med sitt afrikanska blod, men tygla sig såsom han och framstå genom alla tider som en sedligt hög personlighet, se där en hjältebedrift, som måste väcka beundran. 283 Hvar och en har fel och svagheter, öfver hvilka han måste göra sig till herre. Men han måste känna rebellerna för att kunna underkufva dem. Själf behärskning betingar själfkännedom. Atavismen, eller på ren svenska påb ?-åt, har gjort mycket buller af sig i vår tid, och man har gått ut för att bevisa, att människan är slaf under ärftligheten. De anlagen böra emellertid blott betraktas såsom ett material, hvilket jag fått att bearbeta. Mig tillkommer det att undersöka, hurudant detta material är beskaffadt, och sedan är det min fria rätt att däraf göra, hvad jag finner bäst. Ibland är materialet lösare och lättare att arbeta; ibland är det hårdare och fordrar större ansträngning, men så blifver alstret ock dess ädlare.
Carl Johan Georg, den 17 dennes på bordet lagda motion, angående anslag af Statsmedel till ett under loppet af 10 år räntefritt lån af 20,000 Rdr Banko, för anläggande oell bedrifvande af en fabrik i hufvudstaden eller dess granskap, för bearbetande af kreaturs-ben. 2:o Herr Mannerskantz's, Carl Axel, den 17 dennes på bordet lagda motion, angående nedsättning af utlåningsräntan för de Hjelmare kanals underhållsfond tillhörande räntemedel, jemte ett i anledning deraf nu afgifvet yttrande; 3:o Herr Westerstrand*. Pehr, denna dag väckta motion, angående Rikshufvndboken: 4:o Friherre Bondes, Knut Philip, denna dag väckta motion om förhöjning af nuvarande Statsanslaget till Kongl. Theatern, jemte ett af motionären särskildt afgifvet anförande i ämnet; BevillningsUtskottet: Herr Reutersvärds. Pehr Adam, denna dag väckta motion, angående bevillnings erläggande till Staten och Fattigförsörjningarne i kommunerne för ränteinkomster af kapitaler m. m.; Banko-Utskottet : Grefve Sparres, Pehr Ambjörn, denna dag väckta motion om förändring af Riksbankens nuvarande, för en allt för lätt efterapning blottställda, sedelmynt; Lag-Utskottet: Ilo Friherre Raabs, (,ari Adam, den 17 dennes på bordet lagda motion, angående upphäfvande af en del utaf 1726 års konventikel-plakat, tillika med de i anledning deraf nu afgifne yttranden; 2:o Herr Reutersvärd*, Pehr Adam, denna dag väckla motion, angående obehöfligheten af protokolls-utdrags meddelande vid inteckningars beviljande eller dödande; 3:o Herr af Sillens, Gustaf Otto Probus, denna dag väckta motion, angående bestämmandet af sättet för sjelfspillingars begrafning.
Om det af Justitiä-Borgmästaren i Göteborg utöfvade befäl öfver der varande Stadssoldater (forts, från sista berätt.) — Om Kongl. Svea Hofrätts arkif (forts, från 1849 års berätt.) — Bemärkelsen af hvad lagen kallar medgift eller hemföljd 27. Huru bör i ansökan om inteckning fastigheten, som skall intecknas, vara uppgifven? Och är fastighet såld, innan salubref är utfärdadt? . 29. Kan myndig sons fordran hos fader äga förmånsrätt såsom barnaarf, utan att fadren såsom förmyndare åsamkat sig skulden? 31. Kan gäldenärs egendom i Sverige utmätas, under det han i Norrige befinnes försatt i konkurstillstånd? 33. Kan en fordringsägare i konkurs genom öfriga borgenärers beslut förmenas att utsöka gäldenärens fordringar? 36. Skall en ansökan om inteckning pröfvas i det skick, den vid ansökningens ingifvande befanns, och kan sökanden icke utan förnyad ansökning njuta till godo en för honom före sakens afgörande uppkommen fördel? 37. Ytterligare anmärkningar i frågan, huruvida fastighetsköp må anses afslutadt, innan salubref är utgifvet — Om de s. k. Trippiska godsen i Halland 40. Om årets embetsresa jemte reflexioner om straffade brottslingars förbättring 49. Om vårdande af vissa allmänna handlingar och andras afskiljande derifrån (se 1851 års berätt. 52. Bilagor: Uppgifter från Stats-Departementen på Rikets Höglofl. Ständers underdåniga skrifvelser och i anledning deraf vidtagna åtgärder 53. De i dessa uppgifter förekommande ännu oafgjorda ärenden 81. Tabell öfver förestående förteckningar 83. Berättelse af Kommitterade för Tryckfrihetens vård 84. Rättelser. Sid. 11 rad. 6 står: kommer; bör vara: komme » 16 » 26 » K. Bfhdes » » K. Bfhde » 64 » 16 nedifrån står: N:o 234; bör vara: N:o 237. Uti Berättelsen för år 1852 n 1 rad. 6 nedifrån står: 24), som bör utgå.
Då apothekare-societeten behörigen fullgjort sin förbindelse alt med 1,000 R:dr lill läroanstalten bidraga och Sundhetskollegium intygat, att densamma ulöfvat ett välgörande inflytande på phartnaciens studium, föreslår Kongl. Majit, att ofvanberörde anslagssumma, som, ehuru utgående blott till denna Riksdagen, likväl blifvit i den ordinarie staten för Sundhels-kollegium med medicinal-staten å 8:de hufvudtiteln inbegripet, må fortfarande derå uppföras att under enahanda förbehåll som hittills utgå. 8:o Carolinska Medico-Chirurgislui Institutet. Jemte det Kongl. Maj:t föreslår, alt det af Rikets Ständer vid sista Riksdagen beviljade och i medico-ehirurgiska institutets stat, ehuru endast lill detta riksmöte, uppförda årliga anslag af 1,600 R:dr till arfvode åt en professor i kliniken för barnsjukdomar, må, med afseende å vigten af en sådan profession och det särdeles gagn, den redan medfört, varda å ordinarie stat upplaget, äskar Kongl. Majit, att på samma stat må uppföras dels 333: 16. — tili lön åt en chirurgie adjunkt, såsom högst behöflig för den dagliga undervisningen och praktiska handläggningen af chirurgiska operationer, och dels 1,600: til! lön för en professor i palhoiogiska anatomien, hvilken vetenskap i sednare tider fått den utsträckning, att vid de flesta praktiska läroanstalter en profession för densamma blifvit ini ättad. Transport R:dr 67,342: u. — 20 t:r 25 k:pr. Kongl. Maj. ts Nåd. Prop. till B. För theoretices professorn föreslår Kongl. Maj:t en löneförhöjning af GOO: om året, lämpad efter den löneinkomst, professorer vid carolinska medico chirurgiska institutet å stat åtnjuta.