Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Friherre af Wetterstedt, Gustaf: Hvad den värde Ledamoten , som sist talade , behagat föreslå, kan så mycket mindre bifallas, somen sådan proposition inom ett RiksStånd icke kan upptagasj och skulle samme Ledamot icke vilja afstå från votering och nöja sig med att till Protocollet reservera sig, hvilket jag underställer .honom, så måste \ otering företagas» Då Friherre Cederström ytterligare förmälte sig icke kunna afstå från votering, uppsattes och godkändes följande voterings-proposition : Den som bifaller motions-tidens förändrande från två'månader till en månad, skrifver hi den det ej vill, skrifver Nej; vinner IV. Den 12 Juni. vinner Nefi blifver 56. §. Riksdagsordningen oförändiad. Härefter företogs voteringen klockan half till 2 och slutades klockan 4, då, ssdan en sedel blifvit aflagd och förseglad, rösterna 6efunnos hafva utfallit, som följer: Ja _ 83. Nej — 38. I följe hvaraf motions-tidens förändrande, ifrån två månader till en månad, blef bifallet» Hans Excellence Herr Grefven och LandtRlarskcilken bortgeck under voteringen , då Grefve Stackelberg, Reinhoid, såsom den äldsta när-j varande Grefven, emottog Klubban. Justerades en Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående Riksdagens förlängning. Justerades följande underdåniga Skrifvelse från Ridderskapet och Adeln till Kongl. Majit; Stormägtigste Allernådigste Konung! Sedan Ridderskapet och Adeln funnit med billighet öfverensstämmande, att de afgifter vid Introduction på Riddarhuset , nemligen till Riddarhus-cassan af 166 R:dr 32 sk. för Ad’ Ridd, 0. Ad.
Vid alla dessa iäro-anslalter finnes en s. k. förberedande class inrättad, der humaniora uteslutande föreläsas; men då tillgångarna icke tillåta att der anställa ett stort antal lärare, utan en och samma lärare, vanligen högst 2:ne, föreläsa alla ämnen, och hvar och en har ett ämne, vid hvilket han företrädesvis fäster sig ; så blir vanliga förhållandet vid sådana läroanstalter, att eleverne blifva skicklige i ett af de till humanistiska bildningen hörande ämnen, men temmeligen svage i de öfriga. Särdeles är detta gällande, hvad språken angår; ty få äro de, som hafva den kärlek för språken, att de göra språkläsningen till sin hufvudsak, och deri få eleverne aldrig tillräcklig bildning. Jag anser denna olägenhet nästan vara den största, och så mycket större, som den ger vårdslösa föräldrar anledn. att i sista stund försumma sina barns uppfostran. Det händer ganska ofta, att lill läroanstalter för linie-officerare här i Stockholm komma ynglingar, som sakna nästan all bildning. Föräldrarne fordra dock, att de på 2.'ne år skola vara fullt bildade till officerare, och det går visserligen, men deras bildning blir ungefär sådan som bevärts-ynglingens efter 12 dygns öfning. En annan betydlig olägenhet är kostnaden för eleverna. De måste ej allenast till läroanstalten betala en afgift, som jag icke tror vara för hög, nemi. 100 r:dr b:co för hela tiden , ehvad de begagna undervisningen under längre eller kortare tid, utan de måste till större delen vistas långt från sin hembygd och sina regrten, såsom t. ex. här i Stockholm årligen blifvit undervisade flere ynglingar från Westerbottens Fältjagare-reg:to, hvarigenom naturligtvis betydlig kostnad för dem förorsakas. Af läroanstaltens föreståndare har väl den åtgärd varit vidtagen, att de mindre bemedlade fått undervisning gratis; men detta är en särskild omständighet, som icke ligger i dessa läroverks beskaffenhet.
Konungen låte en hwar blifwa dömd af den Domstol, hwarunder han rätteligen hörer och lyder. Konungen bör rätt och sanning styrka och befordra, vrångvisa och orätt hindra och förbjuda, ingen fördärva eller fördärva låta, till liv, ära, personlig frihet och välfärd, utan han lagligen förvunnen och dömd är, och ingen avhända eller avhända låta något gods, löst eller fast, utan rannsakning och dom, i den ordning, Sveriges lag och laga stadgar föreskriva; ingens fred i dess hus störa eller störa låta; ingen från ort till annan förvisa; ingens samvete tvinga eller tvinga låta, utan skydda var och en vid en fri utövning av sin religion, så vitt han därigenom icke störer samhällets lugn eller allmän förargelse åstadkommer. Konungen låte en var bliva dömd av den domstol, varunder han rätteligen hörer och lyder. 1809: Konungens domsrätt skal updragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige Män, Sex Frelse och Sex Ofrelse, hwilke fullgjort hwad Författningarne föreskrifwa dem, som uti Domare Embeten må nyttjas, samt i sådane wärf ådagalagt insigt, erfarenhet och redlighet. Riksdagen skall sammanträda i rikets huvudstad, utom i de fall, då fiendens framträngande eller pest eller andra lika viktiga hinder göra det omöjligt eller för riksdagens frihet och säkerhet vådligt. Varje riksdag skall för ärendenas beredning tillsätta dessa utskott: ett utrikesutskott, ett konstitutionsutskott, ett statsutskott, ett bevillningsutskott, ett bankoutskott, tre lagutskott samt ett jordbruksutskott med den sammansättning och de uppgifter, som i riksdagsordningen bestämmas. Vardera kammaren skall ock tillsätta ett allmänt beredningsutskott. 1809: Ej må någon del af Riket kunna derifrån söndras, genom försäljning, förpantning, gåfwa eller å annat dylikt sätt. Ej må någon del av riket kunna därifrån söndras genom försäljning, förpantning, gåva eller å annat dylikt sätt.
För. att bevisa obehörigbeten har jag funnit några skäl vara anförda, som gälla för dem, som lika med mig anse att valordningens upgörande ej är nödvändig för att bestämma öfvertygelsen i hufvudfrågan, men som ej kunna gälla dem, som ännu i denna äro tveksamma. Men hvad åter beträffar obehöfligheten, så har man framlagt skäl, som väl för tjena granskning. Så har man sagt att motionen icke numera skulle kunna remitteras. Den 41 § Riddarh.Ordu. säger likväl att hvarje fråga, som in pleno väckes om ändring uti Riddarh.- Ordn. bör till Riddarh.Utsk. remitteras. Dessa Hrr må då vara huru afvogt sinnade som helst emot den här motionen, så lära de väl icke kunna förmå Ståndet att handla emot Riddarh.Ordn:s tydliga föreskrift i delta fall. Man har vidare sagt, att det vore omöjligt för Riddarh.Utsk. att till nästa lördag inkomma med yttrande i denna fråga, men då det hufvudsakligen är fråga om att öfverenskomma om några grunder för valordningen, och då dessa frågor blifvit mycket disculerade under förra Riksdagen och Riddarh.Utsk. har att tillgå ett förut i dessa frågor inkommet Utlåt, sä kan jag icke föreställa mig annat än att Riddarh.Utsk. mycket väl pä sätt dess ordf. äfven behagat uplysa, kan inom ett par dagar inkomma med yttrande, ronde grunderna för den ifrägavande valordningen. Mig synes att de som tveka, om de skola rösta för eller emot det hvilande förslaget, skulle mycket lätt kunna decidera sig, ifall de blott finge tvenne nya kathegorier upgifna i valordningen. En kathegori, eller att sjelfva valet skall ske distriktvis, finnes redan i det hvilande förslaget, och om man nu ytterligare får valrättsoch valbarhets-qvalifikationerna bestämda, så vill det förefalla mig alt den, som icke derefter kan bestämma sitt omdöme i hufvudfrågan, icke heller lärer kunna göra det, om en aldrig så fullständig valordning funnes på förhand upgjord.
Så snart jag är riktigt förtjust i en människa, så vill jag att alla andra också ska vara lika förtjusta – alltid med undantag af Ruffen, likväl, ty honom har jag i alla tider velat behålla för mig själf! Gud vet, hvad Villy gjort åt sig den dagen, men han var riktigt vacker. Han hade en ny blågrå vårkostym, och mustascherna, som eljest brukade stå ut som ett par borstar, var uppsvängda i de finurligaste spetsar. Men det allra vackraste var ändå uttrycket! Han såg så ung och lycklig ut, att mitt hjärta riktigt värmdes, och något måste Ester ha kännt med, ty de språkade som ett par riktigt goda vänner, utan att det som vanligt »skar i» hvar 5:te minut! Tänk ändå, om! Om! ! ! Det värsta är med pängarna, ty Esters 600 om året (hon har anförtrott mig att hon har 600 om året), räcker inte långt, och Villy förtjänar nog inte så mycket. Naturen i Mälaren är för innerligt smånätt; en riktig docknatur med dockhus, och det kändes riktigt ljufligt att få i sig så mycken ren luft utan all ansträngning, ty hur förtjusande Stockholm än är, så nog är luften bra litet lik vår sköna fjälluft! En mycket ung herre med stora, genomskinliga öron, högröd färg och små hvita mustascher, hade fått fatt i Gustaf, och som jag såg, att Ruffen kände sig olycklig, ryckte jag in till undsättning. Fem minuter senare hade jag kandidat Barnell – han hade presangterat sig själf – till min enskilda förlustelse, ty skam till sägandes, smet inte Gustaf, gamla karlen, i väg som en skolpojke! Värst rolig var nu inte kandidaten, men bättre någon än ingen, och så tyckte jag – med ett ord, jag tyckte det var bra att de unga fick vara i fred. Men så märkte jag uträkningen. Kandidaten hade attackerat Gustaf för att komina i språk med mig och genom mig få komma i språk med Ester. »Nej, pass, min gosse!» tänkte jag. »Däraf blifver intet! Har jag burit mig illa åt mot Krycke, så ska också Villy ha sin solskensdag för sig själf.»
Med hänseende till det förenämnde minimum uti det oafbrutna bedrifvandet, anför kommissionen, att den förutser, att deremot komma, att göras invändningar, hemtade från den omständigheten, att liera af de brännerier, som hafva pistoriska apparater på 200 potter, dels af brist på vatten, dels derföre, att den drank, som erhålles, och som är mest tjenlig till foder för kreaturen, när-den gifves dem varm, eller åtminstone helt färsk, må kunna begagnas, endast varit i gång under halfva dygnet, eller under några timmar af detsamma, eller också endast hvart annat, hvart 5:dje eller 4:de dygn, och att man således ej kan säga, att med dessa apparater -1500 potter blifvit dagligen producerade. Likaledes äro flera af de brännerier med pistoriska apparater, som för närvarande äro i bruk, anlagde på att kunna från den 4 Jan. -1849 begagnas endast under halfva dygnet, eller under hela dygnet hvarannan dag, med 200 potters pistoriska apparaters fulla afverkningsförmåga, samt följaktligen ämnade att tillverka endast 600 ä 800 potter dagligen, i medeltal räknadt. Påbudet om minst 4500 potters produktion dagligen under en längre oafbruten tid, hvilket för dessa skulle till en del blifva detsamma som ett direkt förbud, kunde derföre synas innebära en orättvisa y;r,ot ägarne, som trott sig kunna fullgöra lagen genom att konstruera sina apparater till 200 potter. Men kommissionen anmärker härvid, att meningen myd det stadgandet i lagen af den 4 Aug. 4845, att inga apparater, söm voro mifidre än 200 potter, linge begagnas, är att desamma skola drifvas under lie!?, uygnet under en längre tid, emedan stadgandet i annat fall skulle vara så godt som utan all betydelse, samt att, om en mindre rörelse det oaktadt blifvit bedrifven, sådant är ett missbruk, som insmugit sig till följe af en mindre noggrannhet vid lagens författande.
Sedan Utskottet i Utlåtandet N:o 29 hemställt, att det Fullmäktige i Rikets Ständers Bank och Riksgälds-kontor tillkommande honorarium måtte, från och med början af nästa år 1858, få utgå med ett förhöjdt belopp af 2,000 R:dr Riksmynt årligen, och berörde hemställan blifvit bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men afslagen af Borgare-Ståndet, som ansett nuvarande honorariibelopp 1,000 R:dr Riksmynt böra bibehållas oförändradt, under det att BondeStåndet, för sin del, beslutat, att ifrågavarande honorarium skulle, från och med början af nästkommande år, till hvardera af bemälde Fullmäktige utgå med 1,500 I\:dr Riksmynt årligen; så hade Utskottet, uti Memorialet N:o 35, jemte förklarande, att, då förhöjning i Fullmäktiges honorarium sålunda blifvit af 3:ne Riks-Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden, beslutad, Borgareståndets särskilda mening, angående bibehållande af samma honorarium vid dess närvarande belopp, icke torde till någon åtgärd föranleda, ansett sig böra inbjuda Borgareoch Bonde-Stånden att instämma i Utskottets omförmälda af de 2:ne andra Riks-Stånden godkända hemställan, och, för den händelse, att inbjudningen icke skulle, vare sig af Borgareeller Bonde-Ståndet, antagas, tillstyrkt, att frågan måtte i Förstärkt Sammansatt Stalsoch Banko-Utskott algöras, hvarvid, enligt Ja-propositionen, 2,000 R:dr och, enligt iVe/-propositionen, 1,500 lt:dr Riksmynt skulle Bih. till R. St. Stalsoch Banko-Utsk. Mern. N:o M. komma att bestämmas såsom årligt honorarium för en hvar af Bankens och Riksgälds-kontorets Fullmäktige.
Nu beder hon församl(inge)n om tillstånd, at få wara hemma hos modern til Michelsm.(ässan), då hon åter vill antaga pigtjenst. Och wed det will-koret bifölls hennes begäran. Jn fidem protocolli C. F. Maneck År 1800 d.(en) 11. Maij inträdde Sochnem(ännen) i Sochnstug(a)n och walde v. Notarien i K.(ungl.) Swea hofrätt H(er)r Anders Lindblad til deras ombud, då saken om wägens iståndsättjande millan Sättra och Malmsås wid tinget i Stensjö d.(en) 12 Maij skulle förehafwes. C. F. Maneck År 1800 d.(en)24 augusti inkallades Sochnemännen i Sochnstug(a)n, då åboerna och jordägarna Lars Jonsson i Högen och Pehr Olofsson i Jälksätter utsåges och förordnades, at wara Deputerade från denna sochnen, som komma at wälja de ledamöter, hke (hvilke) å Bondeståndets wägnar skola sittja uti den här i häradet för nödig ansedd upskattnings Committéer.15) Föregående protocoller äro upläste och erkände. Jn fidem protocolli C. F. Maneck År 1800 d.(en) 5. octob(e)r efter ordentel(ig) pålysning hölls allmän Michelsmässo Sochnstemma med St. Malms församling) å wanl(igt) ställe. § 1. Sisthollne protocoller uplästes och ärkändes. § 2.
Hvad åter förslagets Form beträffar, är det visserligen ej utan tvehågsenhet, som jag här dristas uppträda i stridigt förhållande till det Utskott, hvilket har sig uppdragit beredandet af alla Grundlags-frågor. Men mina skäl må i första rummet underställas pröfning af de Herrar och Män, hvilkas mening jag uti detta enda fall icke kun - Den 27 J a n u a r ii e. m. nät dela. — Grundlagens Jo8:de § stadgar, men begränsar tillika, Tryckfrihets-Committéens verkningskrets. En förändring deruti kan visserligen i föreskrifven form tillvägabringas; men är denna form här iagtlagen? Jag betviflar del. Tryckfrihetslagen, säger eli Grundlagsbud, skall vara i enlighet med Regeringsformen, således icke denna senare modelleras på den förra. Här är ej fråga om ett blott tillägg i samma anda, eller om en förklaring af livad Regeringsformens io8:de § stadgar, här föreslås en helt annan verkningsförmåga för TryckfrihetsCommitteen, icke endast vidgad, utan i flere fall på skiljaktiga Grunder, och dessa lill en del i rak motsatts med de hittills gällande. Eller kan något mera skiljaktigt länkas, än, efter nuvarande hud, författares j acultativa rätt att rådfråga Commitleen, och efter Förslaget, ÖfverDomstols tvungna pligt att höra densamma? Kan något mera motsatt utfinnas, än, efter nu gällande lag, Committeens ansvarighet då den rådfrågas, och efter Förslaget, dess ansvarslöshet då den höres? — Utskottet säger sin afsigt hafva varit att "gifva en betydelse åt io8:de §:n af Regerings-formen." Ja, visserligen, en betydelse, men en helt annan, än den som nu finnes. I ett sådant sakens skick hemställer jag, huruvida icke nödigt varit, att Utskottet gjort särskild anmälan örn ändring af Regeringsformens ofvan åberopade §?
Men Stats-Utskottet liar dessutom till sin gjorda hemställan icke saknat anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition af den i sistlidne Mars, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, deruti Kongl. Maj.t förklarat, att Indelnings-Verket väl skall till sina Hufvudgrunder förblifva orubbadt, men att den genom föreningen med Norrige inträffade förändring uti Rikets ställning fordrade , att den förra Försvars-planen måste omarbetas samt efter omständigheter och tillgångar lämpas och rättas: att Kongl. Maj:t redan varit betänkt uppå och i Nåder anbefallt en derefter lämpad reglering, samt att Kongl. Maj:t för öfrigt vill vid verkställigheten förbinda all den lättnad för hans Skattdragande Undersåtare, som omständigheterna må kunna medgifva. Stats Utskottet tror ock, att en sådan allmän undersökning, som Stats-Utskottet föreslagit, och dervid Rustoch Rotehållare äga att blifva hörde och sin lagliga rätt bevaka , hvarken skall leda till någon ny tunga för Rustoch Rotehållare, ej eller medföra någon oreda eller olaglig och obillig rubbning uti Indelningen eller Ro - Den a a JidL Siäö Boteringen, utan tvärtom gifva anledning der* till, att alla må kunna ske lika rätt, och deri ena undersåten icke vidkännas större tunga ätt den andra, utan en rättvis fördelning äf StätsBördorna äga rum, samt Kronans bästa i föl* ening med undersåfarnes , utan någondtjras förfång, jemväl må vårdas och främjas. Jemte det en Ledamots Särskildta tankä bi* fogas, får Stats-Utskotiet i öfrigt tillkännagifva» att så väl Högvördiga Prest-Ständet som Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde Ståndet redan bifallit Stats-Utskottets förra betänkande. Stockholm den kj Juli 1815. På Högloft. Biddersk. och Ad. Ledamöters vägnar Carl de Geer, På Högv. Prest-Ståri* dets Ledamöters vägnar Garl V. Rosenstein, På Vällofl.
Naj:t kuunil de ak blats-Loutoiret snkörds omsländigbetsr oeb körbällanden desto beldre körljena afseende, som den btats-reglering, Likets 8länder vid innevarande Liksdag upprättat oeb ds klere be8>ut, Likets bländer uli bärmed gemenskap egande ämnen kallat, belvdligeir Lkilja sig krän bvad körut varit till efterrättelse kärordnadt, oeb 8älunda komma att köranleda till väsendtlig» förändringar i bpeeialrtaterne oeb käkenskaperns, äkvenLom lill utarbetande ak nym köre8krikler oeb formulär M. w.; bvilket allt, i förening med ds förberedande Stgärderne kär ärendenas bebandling vid nästblikvande Liksmöts onekligen inne Fr7r. t/// /ö FVot. vc/i Vä/t. 5 34 t ^ön§L'' fsttsnl en sädsn tillvext i 8lAts-6<intoirete re6änförtid ^ nvK ' clr^j»» Zörvrnäl , att tiiiökali personsi i lietta i^inilets-verk ätniinstone jiilill nästa lliks^a^ mäste lrlifvs si oun6AänAli->t b«-I,ok> päk:,i!a6. Oe!i Dvn^!. lisiaiitsä, i öfverensstämmelse meli 8tsts-6ontoi-rets^ unllörciäniKs - irewstäilän ,. iiärmeclveiat foresiä liikets 8tänlier att såsom e> forcieriiet ansia» tili arfvocien ät lien tiiiökta personalen en summa af 3,600 k:6r Lteo-äriiZen mä, ifrän oell meci innevarande är til! nästs 8tst8-r6Alerin»8 ilör^an rälins6t, var3ä vili 6elrnu förestäenile Näj:t anvisad.
För att göra halfutspruckna knoppar, binder * man efter den önskade storleII ken en å två blå tutor till/ / samman på en ståltråd och [fr| formar tätt inpå dem en tämligen stor knopp, lik den ofvan beskrifna. Bladen förfärdigas efter närstående afbildning dubbla, vikas i flata handen längs midten och fästas vid blomstjälkarne vid dessas omvirande med grönt silkespapper. (Forts.) Jakobsgatan 16. Ln Ur pressens vitsord: ru lärarinna vid kungliga lärarinneseminariet, innehar Frankrikes högre lärarinnediplom. Anmälningstid: söckendagar kl. 3 — 4 e. m. Vasagatan 4. [2779] Hos met: alla bokhandlare nyss utkomMänskligheten efter döden En studie angående vålnader och gen[} • » Förträffligt skrifven » — » inne~] gångare af A. d ' ASSIER, ledamot af önskar att mot fritt vivre fä komma i NJ håller så mycket nytt och märkIN vetenskapsakademien i Bordeaux. Med ett godt hem för att blifva husmodern Lrj ligt och är af sådant intresse för ni noter af H. S. Olcolt. Pris 2: 25. till sällskap och biträde samt gifva un[Jj den tänkande människan, att » • • •} {] dervisning i sitt modersmål (engelskan) NJ — » Ett betydande inlägg i helsoLN samt musik. Möjligen kan hon ock Ln frågan » — » väl värd att läsas och ru eller hufvuddragen af Buddha Gautamas betala någon liten summa för sig. [^begrundas ». Pris 1 krona. bnndets byrå, Stockholm. rv? &lt; et? et? Q? &lt;^p &lt; NR-i Buddhistisk katekes [2777] Jesus — en buddhist? (G. C4S3) " W^tt 30-årigt fruntimmer af god familj, kunnigt i matlagning, sömnad och handarbeten, önskar nu gen. plats såsom värdinna eller att gå frun tillh. Goda rekommend. finnas. Svar i biljett till » Elisabeth », Kalmar, p. r.
Fortsattes pröfningen af Statsoch BancoUtskotfens den 29 sistlidne Augusti under N.o 5o afgifne samt den 1 dennes eftermiddagen på bordet Egde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, samt de dervid såsom Bilagor fogade sårskilte Utlåtanden, rörande Rikets Penningeväsende och de dermed gemenskap åganda ämnen. pen 13 September i. je>: ' 19:12? punkten: 1 yxa ‘Alternativ et': At ÉhncoFullmäktige köinrrierätt uppdragas, att, /werf JåJladt kens Jäkerhet, Jämt i Öfverensjiårnrmkfe med de /dref \rif ter, forn derföre fårjkilcU meddelas , bevilja län efter Jamma grunder, Jarn för länen å exportabla metaller varit gällande, uppå alla, inom Riket producerade, ej JörJkåmning uriderkaflade, egentliga exportvaror, under vilkor, att de (kola vara i Siapetjluderne, antingen i Magasin af flep, eller pa Stådernes vanlige uppl agsp lat Jer, enligt intygande af vederbörande Auctorileler förvarade, Jämt, med undantag af metall-effecter, brandförfäkrade, 2dra Alternativet: Å exporlable effecter af de /lag, Joni hittills kunnat belånas, nia Banco Styr elfen äfven Vara berättigad att utgifva lån, efter Järn/na, grunder, forn derföre förut varit gå Ilande, elter med iakttagande af de deruti vid denna Riksdag JaJtjiållande förändringar. Herr Pereswetoff Morath, Anders JVilhelm; När uti de sammansatte Utskotten frågan om en utsträckning af belåninjfsrätten å exportabla effecter, utom jern, första, gången lorevar, var jag af den mening, ajt andra alternativet borda framställas'till Riksens Ständer.
Det utlåtande, som Banco-Utskottet, i anledning af de gjorde anmärkningarne, från Banco-Fullmägtige infordrat, innehåller: "alt som Fullmägtige, jemlikt Banco-Förordningarne, icke ega någon rättighet att inställa en utlyst Banco-Auction i annat fall, än då Lånet liqvideras 35 dagar före Auctionen, och då det endast tillkommer Bankens privilegierade Forum, K:gl. Svea Hof-Rätt, att pröfva när sådan inställelse för andra orsaker anses böra ega rum; så kunde Fullmägtige, af de för Banco-Auctioner nu gällande Författningar, icke hemta någon anledning att understödja motionairens förslag; —men om Fullmägtige skulle bemyndigas att, lill förekommande af enskilde personers lidande, i de fall molio - 6 Bancoo. Lag-Utskottens Betänkande N:o na iren omnämnt, inställa en i stadgad ordning utsatt och kungjord Banco-Auction, så ansågo Fullmägtige sig böra derå tillstyrka bifall, under vissa föreslagne villkor, som, inom någon bestämd tid före Auctionen, skulle uppfyllas af den person, hvilken befarade att han i sin rätt kunde blifva lidande genom Auctionens verkställighet, och således önskade att få densamma inställd.” Upplysningsvis få Utskotten meddela, att den utlyste Banco-Auctionen å Säteriet Carlshof, jemte de öfrige för Banken tillika intecknade Hemman, härledt sig allenast från en, alltsedan den 12 December 1825, underlåten och ännu bristande Banté- och Capital-afbetalning å Bankens hela fordran. Vid behandlingen af ifrågavarande ämne har Lag-Utskottet ansett sig egentligen tillkomma att tillse, att det åstundade stadgandet om Banco-Auctioners inställande icke skulle hafva någon menlig verkan på 3:dje mans rätt; och gemensamt hafva Utskotten funnit sig böra pröfva den till deras handläggning remitterade frågan, i allmänhet, utan hänsigt på något förevarande specielt fall, för hvilket någon undantags-föreskrift af Rikets Ständer icke synes vara lämplig.