Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Pa satt sistberörde Instruktion som ännu är till StatS-ContoiretS efterlefnad gällande, i hwad den genom senare Löksaltningar icke blifwit ändrads är De o 2- November» yr Smts-Eonkviret updragit och anförtrodt Directio» yc>r och Aosigncrandek af alla Kongl. Majus och Riksens medel och inkomster, hwad namn och natur de hajma mäge, sa att de, inga undaniagam des, skola stä linder StatS-ContoiretS disposition, dock de medel härunder icke begripne, svin dittils warit lill särskildte hehof anwände och af andre Stater disponerade, Sedan Staken blifwit afen tillförordnad StatsCommission inrättad, och af Kongl, Maj:t underskrifwen, borde den wara en fast och oryggelig grund och rättesnöre till alla Anordningars och Jnwisnin» gars utfärdande, sä alt ingen rubbning deruti borde ske, ehwad Ordres deremot utmärkas kunde; men skulle en sadan händelse förekomma, som en nödwändig och hastig hjelp behöfde, att hivad Medel som wid handen wore, mäste angripas, sä borde Stars-Conioiret straxt Kongl, Maj:l i sittjande Räd sädank i underdånighet berätta, innan nägon rubbning skedde i dispositionen och derä aswänta KonglMajusmed Räds rade Nädiga qovtsinnande. Likaledes blef ock Stats-Eontoiret förbudit, att ukSfwer Skaten nägvt anordna, eller ock utom Kongl. Majus med Räds rade gifna skrifteligg Befallning anordna eller disponera den i Staten till Extra Utgifter npfördc Summa, undantagandes smä nödiga Utgifter under hundrad r Daler Silfwermynt, som efter manligheten och Regerings-Formen kunde af StakS-Contoiret asflgneras.
Jemte underdånig anmälan, att, till nödig ledning vid granskningen af sjelfva tulltaxan och föreslåendet af de förändringar deri och i de dertill hörande underrättelser, som kunde finnas af behofvet påkallade, upplysningar, inhemtade af vederbörande tulladministrationer härstädes och i Göteborg, samt i öfrigt meddelade af vetenskapsmän, handlande och näringsidkare, rörande varornas värden, art och lämpligaste förtullningssätt m. m., blifvit af Beredningen begagnade, äfvensom att chefen för norska Finansoch Tulldepartementet, statsrådet J. H. Vogt, med hänsigt till det åsyftade närmandet till likstämmighet med norska tulltarifen, öfver»arit en del af de sammanträden, Beredningen för ärendets behandling hållit, hemstälde, med ytterligare hemtadt stöd af dervid sig företedde förhållanden och af de utaf Kongl. Majit, enligt hvad här ofvan är omförmäldt, i nåder meddelade föreskrifter, samt med uppmärksamhet i öfrigt å hvad ofvan anförda jemte en del andra med frågan gemenskap ägande handlingar innehålla, föredragande departementschefen, att åtskilliga jemkningar onh förändrade bestämmelser i nu gällande tulltaxa måtte äga rum, i hvilket afseende departementschefen yttrade sig sålunda: Såsom med de antagna ofvanberörda allmänna grunderna instämmande föreslås i underdånighet, att tullfrihet vid införsel må medgifvas för nedan uppräknade artiklar, hvilka äfven ur synpunkten af den tullinkomst, som för dem influtit, och hvarom bilagan lit.
Alla dessa förenade orsaker hafva visserligen den följd, att granskningen af sedlighetens tillstånd i Länet icke lemnar någon oblandad tillfredsställelse. Men örn raan icke vill förbise, att anledningarne till större delen äro af yttre och lokal natur; och örn man, för sig afskild betraktar den egentliga och infödda befolkningen; så gäller derom det ovedersägliga omdöme, ali goda seder och laglydnad med färre undantag, än man under sådana förhållanden hade anspråk att förvänta, hållas i helgd. Det ekonomiska tillståndet fortfar att vara nöjaktigt: behållet, hos mängden, och förmöget hos några. Talande bevis derom äro luonoutskyldernas i allmänhet jemna inflytande, minskadt antal lagsökningar, så hos Landshöfdingen som vid domstolarne, och tid efter annan skeende egendoms köp af personer bland allmogen. Hemmansbrukare, med tunga landlbo-koP' trakter, och en mängd statdrängar med deras familjer göra dock, i synnerhet närmare hufvudstaden, undantag. I den icke utan skäl öfverklagade bristen på arbetare, och de i följd häraf uppstegrade dagsverks-prisen och tjenstehjon s-lön enia ligger ock pM hinrica i , , re förkofran, som jenina skördar af en av °l ° ^ admdnnare °ch hastigatillfällen oell binäringar med flera under'n^fö !?'1 ,n01l> Sodrl »fsättnings1 annat fall, skulle bort åstadkomma T? b r °Su ""i"1"* <*"»«»«, dels i inflyttningar till hnfvudstadén,' devell mlwflIn '“.‘'f"1"5 äto betsera ungdom frestas ali försöka sin lyckaoch de f I °"r “r' da förändring, som föregått vid in, l ,y i Cl1 , den förr omnämndå vissa dela; afdem *“toreafs/Ä Pä de» tid, vudgodsen, var behofvet af daglönare mindre^och /* vid huf“ lemnade en säker tillgång på öfvide viri n t’ a deSfa arketares familjer stell jon.
Herr Landcmarfkalken, proponerade i anledning af denna anmärkning, att t sall nägra af de walda assade sig, hans rum mätte sä fyllas genom anteckning hos Riddarhus Finalen. Bifölls. Upplästes en isrän Hans Erellence Herr StatsMinistern till Herr Landtmarskatken ankommen fä lydande skrifwelse. StatsMinistern för Utrikes Hkenderne har den äran att läka Herr Grefwen och Landtmarbalken weta, alt enligt sednast inlupne rapporter f. bKonungen med dest Hus uti fullkomlig wälmäga aniändt till Perth den 25 sistledne; säiedes endast ester -4 timmars resa. Stark sjögäng hindrade likwäl alt genast kunna gä fram till Stralsund. Der skedde debarqueringen lyckligen ben 28. Ester fä dagars wistande ä den orren fortsättrö resan lill Schweitz. Fregatten och de kwänne öfrige skeppen äro redan tillbaka uti Carlscrona. Stock - Z96 Den y Januaris. Stockholm den 8 Januarii i8lo Högwäst borne Herr Greswens och Landtmcrffalkcns ödmzuke tjenare « I.L58 von Ln^esLröin. Upplästes följande: Utdrag of prokocoliet hällit hos Riksens Höglofl. Ständers Bewillmngs Ulikott wid Riksdagen l Stockholm den 8 Januaril i8ro. S DSåsom swar uppä den till R-ksens Höglofl. Ständer af Bewillmngssamt Allmänna BefwäkS-ocl) O'conomie-Uiffotten gjorde hemställning, under den 27 de nästlebne December, huru och i hwad ordning Respectiwe Ständens aflätne anmärkningar öfwer Ukssottens Betänkande rörande Bränwins-drämungen och Bewillningen derföre, borde till handläggning företagas, hade Höglofl. N-dLerffapct 06) Adeln genom Prolocolls-Utdrag ak
En bevakare har blifvit antagen för hvardera och en revierförvaltare för båda, hvarigenom ägofriden är fullkomligt återställd. Kostnadsförslag för erforderlige kulturer å dessa allmänningar äro uppgjorda, hvaraf det ena ännu ligger under granskning. Af länets boställsskogar hafva 17,024 qvadratref blifvit till trakthuggning indelade. Mullbär spiauter ing finnes en, vid Borgholm, som tillhör Silkesodlings-Sällskapet i riket. Den innehåller för närvarande 2.100 buskar, deraf 600 äro nyplanterade. Denna mullbärsplantering anses under gynnsamma år redan kunna lemna löf till föda för 200,000 maskar. I så kallade Borgehage, äfven å Öland, är en mindre mullbärsplantering anlagd, som äger 200 plantor. Enskilda skogsägare synas för hvarje år allt mera inse behofvet af en ändamålsenligare hushållning med skogarne samt isynnerhet att egna mera omtanka åt afverkade markers beredande till återväxt. För dessa ändamål är det årligen ett större antal jordägare, som påkalla Jägeristatens biträde. Länets Hushållnings-Sällskap bidraga äfven att häråt väcka jordbrukarens lust, sedan Forstman blifvit anställd, för att lemna enskilde skogsägare tillfälle att på billiga vilkor få deras skogar indelta och hushållningen ined desamma ordnad samt inhemta kännedom om kulturer för ungskogs uppdragande. Calmar och Lättorp den 17 Mars 1862. A■ M. Osterdahl» Länets Jägeristat utgjordes år 1860 af följande personal: 1 Öfverjägmästare; 1 Öfverjägare för Böda kronopark, tillika föreståndare för nya skogsskolan derstädes; 1 Öfverjägare för de begge häradsallmänningarne; 1 Underlärare vid skogsskolan å Böda; 5 öfverjägare å kronoparken; 2 Sandplantörer derstädes; 5 Extra Underjägare derstädes; 2 Underjägare vid allrnänningarne.
Bresilja, raa) Den, som godkänner Utskottets förslag till inför spad eller maselstull å Bresilja, raspad eller malen, nemligen 8 r:st. %, len. voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bestämmes införsels-tullen å raspad eller malen Bresilja till 1 sk. per ®. 74:o. Fernbock, raZ>)Den, som instämmer i den af Utskottet å Fernbock, spad eller maraspad eller malen, föreslagne införselstull 3 sk. 4 r:st. per Un. ®, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer införselstullen å raspad eller malen Fernbock att utsättas till 4 sk. ®. Indigo. Rödfärg. Sumack. Fergmossa, alla. slag, Gallmeja. Bevillnings-Utskoltets Memorial, N\o 41. 43 75:o. c) Den, sora gillar Utskottets förslag, att införselsafgiften för Indiso bör bestämmas till 4 sk. ?t>, voterar Ja; O O den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages införselstullen å Indigo till 2 sk. per ©. 76:o. i) Den, som, lika med Utskottet, anser, att för Rödfärg bör vid utförsel erläggas 2 sk. tull per tunna, röstar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, blir Rödjärg fri från utförsels-tull. 77:o. e) Den, som bifaller Utskottets förslag, att Sumack vid införsel belägges med 10 r:st. tull per W, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner
Med fullkomlig öfvertygelse både om nödvändigheten af kraftiga hushålls-förfaltningär, syftande på indragning af våra utgifter till främmande Nationer och om den ostridiga nytta, som inhemska Manufacturers och slöjders befrämjande tillskyndar' Samhället, anser Utskottet det vara af stor vigt för det allmänna och äfven instämmande med billighet och rättvisa, att de, sorn för en oftast måttlig utkomst underkasta sig de svårigheter, hvilka medfölja en tili inrikes productionens förökning bidragande nyttig konstflit1, skyddas emot dem, sorn med ett deremot stridande in - 8 t)en 20 Juni: irttreésis söka i maklighet en större fördel pa feit sätt, sorn gynnar andra Länders Näringar, samt att följakteligen iiu gällande förhud emot införsel ocli förtullning af radana 'Manufakturoch Slöjde-varor, feom här kunna åstadkommas, må verksamt handhafvas en anställt, hvars bibehållande för det när-* ■Varande mera än Förr yrkas af nödvändigheten, att för en framtid Söka förekomma den liandels-underVlgh söm redan i flera år medfört de skadligaste följder. De goda framsteg, sorn 'Svenska slöjderne efter hand vunnit, kunna tjella till’ bevis derom ätt de ej böra anses öfurtjente af skydd och omvårdnad.
A 1 278 — b. 5 Aug. b. 5 Aug. b. 6 Aug. b. 5 Aug. Hypotheks-sedlar, se Jord-Hypotheks-sedlar. Hyresoch utflyltnings-mål, om verkställighet af Underrätts Utslag deri, se Under-Rätt. Hyttors friheter, de under denna benämning disponerade räntor, se Skatte-förenkling. Hårds enka, pension för 1 A 1 90 IG b. 26 April b. 50 April b. 5 Maj b. 5 Maj 174 lläradsfängelse, se Allmänna byggnader. Häradsskrifvaren i Wadsbo fögderi, lönefyllnad till — 4 1 97 — b. 9 April b. 9 April b. 5 April b. 9 April Häradsskrifvares lönevilkor, förbättring af — A 1 95 — b. 9 April b. 5'April b. 5 April b. 9 April Häradsskrifvare - tjensterne, u pphörande deraf, se Skatteförenkling. Häst, se Nummer-häst. Häst-afvelns förbättrande, anslag till — 4 1 87 15 b. 24 April b. 26 April b. 50 April b. 50 April » användande af Norska Hingstar vid Ottenby stuteri — ii — 51 — a. 12 Mars a. 5 Mars b. 5 Mars b. 5 Mars Hästhemmans -räntor, ersättning derför till Majoren Bennich, se Bennich. Hästvakans-spannemäl, utgörande af, se Skatte-förenkling. Högsta Domstolens Ledamöter, angående verkställd omröstning öfver ” 16 56 — 38 — 2. W 3 « § CR c/j r* 5F ? c/j QS 3 > CL 2L 3 CD 3 2 2 « ® c s -De* pr os Riks-Stånd ens Beslut. cn C5 ^ 2 ■"j Q* 3; CD CD 2. pr c. 03 CR CA I 5-1 3 03 03 3 3 Q. 2- cso CD 3. w CD 1. CD o sr1/3 CD £>' cr 3’ CR o.» ' CR CA C* Ridd. 0. PresteBorgareStåndet.
fi 6 Balance till den 1 Maji >832 Skaraborgs Län . • 6. Skaraborgs Södermanlands Leverering i Contant. Skaraborgs Calmar d:o 708:21. 8. Hallands d:o . .7,826:31. 11. Götheborgs och Bohus d:o 1,246: 3. — a6>6go; 3a> a Leverering in natura. Skaraborgs Läu 10,388: — 7. Elfsborgs dito 47.723:26.10. St. ;o Stats-Utskottets Berättelse N.-o 32 1. Kopparbergs Län 3,687: 10. 10. ^ Hallands dito 11,800:27. b. V summa, enligt Ut Götheborgs och Bohus dito 10,263: 4-i°- 83 5n8‘92 o )skott.vt meddelad o y \uppgift den 1 Maji 2; T, , n O. r r /Jetta år, skall va Summa fl.dr 1 12,02O. 0. 0-/ra förminskad till R:dr j3,ii8: 8 sk. Af Skaraborgs Läns Redogörelse har Utskottet inhemtat, huruledes Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, uppå reqvisition af Torparen Nils Andersson onder Jungs Prestgård, låtit utlemna 20 tunnor hafre och 18 tunnor korn, till ett värde af 367 R:dr 21 sk. 4 r:st> Banco. — Utom den anmärkningsvärda omständigheten, att berörde spanmålsbelopp synes alltför stort för en Torpares behof, har tillika härvid förekommit, att låneoch borgens-förbindelserne härföre jemte vittnesattesten och vederhäftighetsbetyget med derunder tecknade namn befunnits skrifne af en enda person, nu mera aflidne Prosten Mårten Odhelius; hvadan gäldenär e n förnekat skulden, derifrån han ock, genom vederbörande Domstols i målet meddelade utslag, blifvit befriad.
Bland de s. k. fora privilegiata finnes nemi. några, hvilka äro privilegierade till personer, andra åter som äro det till saker. Till denna sednare klass höra de nu ifrågavande. Hvad som synnerligen karakteriserar dessa bergsärender är att de äro ganska invecklade och fordra för deras bedömande en sakkännedom, som saknas äfven hos dem som sjelfve idka rörelsen. Jag vill blott anföra ett enda exempel derpå. Inom bergsstaten finnes en tjensteman, som kallas Geschworner. Hans namn härleder sig derifrån att han är edsvuren. Denne har sig ålagdt att hafva uppsynen öfver grufvudriften. Få bland grufägarne hafva nemi. på sätt jag nyss nämnde tillräcklig kännedom derom för att sjelfva tillse detsamma. De gifva sig icke tid dertill. Af denna orsak har en dylik embetsman funnits nödig i ett par hundra år. Detta är en egenhet för Sverige. Man anmärker måhända att sådant icke anses nödigt i andra länder. Härtill får jag svara att grufdriften i Sverige också är olika emot hvad annorstädes är vanligt, äfvensom rättigheten att använda de malmer, som der förekomma. För att bedöma detta fordras särskild sakkunskap. Men det är detta som utgör hufvudgrunden för det förslag, som här blifvit framstäldt, nemi. att då man yrkar på bergstingsrätternes upphörande, man också bör ställa så till att dithörande ärender derefter varda bättre men icke sämre behandlade än förut. Den andra änmärknm den värde talaren anförde gick ut på att visa att de nuvar:de bergs - Den 10 Oktober. 573 rätternes ledamöter icke skulle hafva tillfälle att förskaffa sig den juridiska kunskap, den vana vid rättsskipning, som vinnes vid de allmänna domstolarne, hvilka sednare hela året om äro sysselsatta med rättstvister. Denna anmärkn. är riktig, men också har ju ingen här bestridt den. I det underd. utlåt. Hr von Hartmansdorff uppläst står just uttryckligen att fåtaligheten af de ärender som bergstingsrätterne hafva att handlägga utgör ett skäl att öfverflytta dessa ärender på de allmänna domstolarne.
Vid framläggandet af detta förhållande, har Stats-Utskottet icke kunnat undgå anmäla, att, örn mindre afseende blifvit fästadt å Garnizons-Sjukhus-byggnadens yttre pragt och vidlyftiga omfång, skulle, efter Utskottets tanka, en betydlig del af kostnaden kunnat undvikas; hvarjemte ytterligare besparing synts vara att förvänta i den händelse, att arbetet blifvit på entreprenad verkstäldt; men, som hvad beträffar sättet för arbetets utförande, detsamma på entreprenad varit utbjudet, utan att något antagligt anbud blifvit gjordt, hvadan annan utväg icke återstått, än att ombesörja arbetet genom enskildt beting, dervid de uti Olof Jonassons Memorial omförmälde kostnader blifvit nödvändi - Betänkcinden. 37 ge , anser Utskottet i denna omständighet icke vidare vara att erinra; dock hemställer Utskottet, om icke Riksens Höglofl. Ständer, i anledning af hvad härutinnan förekommit, skulle finna lämpligt hos Kongl. Mai:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit Nådigst täcktes inskränka planen för Garnizons-Sjuklius-byggnaden och på, det sätt reglera utgifterne dervid , att arbetet med det å Stat varande anslag af 20,000 R:dr om året i ytterligare 5 års tid må kunna fullbordas. Hvad angår de öfver användandet af anslaget till Garnizons-Sjukhus-byggnaden företedde Räkenskaper, har Stats-Utskottet funnit deni alla förde med ordning och redighet; men som Räkenskaperne öfver detta anslag, hvilka hittills undergått granskning af dertill utaf Kongl. Majit i Nåder förordnade särskildte Revisorer, synas, i likhet med Redogörelserne för andre Stats-medel, böra öfverlemnas till Revision uti Kongl. KammarRätten, hemställer Stats-Utskottet, att sådant till framgent iakttagande måtte föreskrifvas.
S. D. Lagoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 238, ofver anmärkningar vid Betänkandet Nto Fröt, Viar. d.. 29 Kcv. JX23. 22? 155, 1 frågan orri Offentlighet vid Eils Standens öfverlåggningar föredrogos ånyo; hvarvid Borgare ståndets, med afseende på Riksdagens annai, lande slut, fann för godt att endast ligga detta Utlåtande till Handlingar!.e. Deri 29 November 1823. Från Högloft. Ridderskapet och Adelil. S. D. Då nu ån-yo förediogs Förstäf 1 ta Sfats-Utslottets den 24 dent.és under N:o 625 afgifnei samt den 27 derpåföljde e. m. på bordet lagde Memorial, rörande Tullhevillningens utgörande, fann Ridderskapet och Adelö, att samme Memorial endast till Bevilln rgs Utskottets borde öfver» lemnäs. 22.g Prof, 'Utdr. 4, 29 Nvv. lizgt S. D. Föredrogs Snyo* och bifölls Bé viHningssamt Allmänna Besvärs* Och EkonomitJtskoltens den 21 dennes under Ntr 59 afgifne, samt den 25 derpåföljde, e, m. på hordet lngde Memorial, nied förslag till Reglementariska föreskrifter vid den föreslågne och till en del gillade Tariffen Sk - ^ för Tullbevillningens beräkn ng 3 inkommande och ingående Varor. S. D. Vid förnyad föredragning af Be villo ingg.
Rätta gjord bekännelse af brott, som ej går å lif, utgör tillräckligt bevis om brottets verklighet. Orsaken, hvarföre Lagen ej utsätter serskildt ansvar för den, som falskeligen å sig bekänner brott af mindre svår beskaffenhet, än att dödsstraff derå följer, synes nemligen, vid jemförelse af berörde Lagrum med 13 Cap, 5 Lag-Utskottett Betänkande N:o gg. 9 §. Missgernings-Balken, vara deri, att Lagstiftaren ansett den erkännande i detta fall böra dömas efter sin egen uppgift, och osanningen således medföra sitt eget straff. Och ehuru dervid den händelse, som här är i fråga, eller att fånge å sig diktar missgerning, i uppsåt att derigenom gäcka och förleda offentliga myndigheter samt bereda sig bättre tillfälle att fly, icke varit afsedd; så tror dock Utskottet, att den föreslagna tillämpningen af berörde grundsats så mycket mindre kan sägas här vara rättsvidrig eller vådlig, som, enär fången kan efter behag å sig dikta en gröfre eller en ringare förbrytelse, det beror af honom sjelf att bestämma det ansvar han vill äfventyra, samt det för öfrigt är honom öppet lemnadt att, efter erhållen varning och underrättelse om den erkända förbrytelsens påföljd, sin bekännelse återkalla och förblifva strafflös. — Utskottet inser dock, alt straffbestämmelsen, efter Utskottets förslag, i vissa fall kan blifva dels svårare och dels lindrigare, än den egentliga förbrytelsens, nemligen den falska uppgiftens, beskaffenhet och följder kräfva. Och som Utskottet icke anser lämpligt, att enahanda straff stadgas för hvar och en falsk bekännelse af ifrågavarande art, helst den diktade uppgiften kan vara mer eller mindre svekfull och förledande samt medföra mer eller mindre skadliga följder; så, emedan, i fråga om falsk bekännelse af brott, som dödsstraff förtjena^ Lagen öfverlemna! åt
Jag har det utmärkt bra ställdt i detta afseende; hvarför skall nå- gon då bry sig om att göra något för dem, som inte ha det lika bra. » » Nåväl, jag medger, att äktenskapsförord kunna vara på sin plats i sådana äktenskap, där mannen gnäller för hvar 25-öring han skall ge ut, eller där han är en slarfver, så att man inte kan lita på, att han ordentligt handhar hvarken sin eller hustruns förmögenhet. » » Nå, låt oss för ett ögonblick ställa oss på denna ståndpunkt såsom den riktiga. Men du får då komma ihåg, att sådana män, som dem du åsyftar, vanligtvis inte uppenbara de där trefliga egenskaperna förrän efter brölloppet, och att allt som gäller forordet skall vara klappadt och klart före vigseln. Det är då stora skäl, tycker jag, att ta det säkra för det osäkra. » » Ja, det förstås. Men, ser du, jag tror, att ej häller i sådana där fall äktenskapsförorden göra någon reel nytta. När mannen fordrar det, lämnar hustrun ändå sina pengar åt honom, frivilligt eller tvunget. » » Ja, där har du tyvär rätt, hvad en ganska stor mängd äktenskap beträffar. Det händer, att hustrur af tvåDg eller till och med af fri vilja lämna ifrån sig sin egendom åt en ovärdig man. Men det har också mångfaldiga gånger händt, att gifta kvinnor, i synnerhet sådana som haft barn att försörja, till sin egen och deras fromma häfdat sin genom äktenskapsförord skyddade rätt och därigenom afvärjt ekonomisk ruin från de små. En helt annan sak är att en hustru bidrager till familjens uppehälle och med sina medel understödjer sin man i företag, som lända dem själfva och deras barn till gagn. » " » Ja, men nog måste du i alla fall erkänna, att det visar brist på förtroende till mannen, om hustrun förbehåller sig eganderätt till sin förmögenhet. Man och hustru bli ej ett, när det så där skall skiljas mellan mitt och ditt. » » Nej, min vän, säg i stället, att den man, som nekar sin blifvande hustru äktenskapsförord, ej hyser förtroende till henne.
Domkyrka är, och motionären sjelf icke anför något annat skäl, än svårigheten för kyrkan, att få upp dess utlånta penningar; kan jag icke medgifva det sökta lånet, åtminstone icke att räntan nedsättes under 6 procent. Herr Munck af Rosenschöld: Då jag tillförene här framställt en motion angående Lunds Domkyrka, grundad på uppgiften om dess stora rikedom, torde det icke vara mig tillständigt, att helt och hållet, förbigå närvarande fråga. Det står ganska väl tillsammans med denna kyrkas stora rikedom, att kunna vara ingenting mindre än rik på penningar, hvilket kan härleda sig från sjelfva förvaltningen. Domkyrkan Den 27 November. med sine flere possessionär är för närvarande likväl i sådant behof af penningar, alt den icke ens kunnat för egna medel uppbygga ett längesedan genom Konungens beslut anbefalld t nytt orgelverk, eller ett nytt Biskopshus, som är nödvändigt för att undgå årliga kostsamma reparationer å det gamla bristfälliga korsverkshuset. Huruvida ifrågavarande lån bör meddelas till 5 eller 6 procent, vill jag icke bestämma; måhända är Domkyrkan i stånd att betala samma ränta, som den sjelf lar af sina borgenärer. Likväl befarar jag, att om man nu skulle bestämma 6 procents ränta för detta lån, sådant kunde ge anledning yrka en likadan förhöjning för andra lån, sorn icke böra erlägga denna ränta; hvarföre jag tillstyrker bifall till lånets beviljande mot 5 procent. Herr Cederschjöld: Så mycket jag kunnat fatta, äro de öfriga lånesökande i en mera ömmande belägenhet. Der skola nemligen församlingarne bekosta byggnaden. Men bär är det kyrkan sjelf, som har tillräckliga medel, och blott är i förlägenhet att få upp dem för ögonblicket. Jag kan åtminstone icke inse, hvarföre man skall lemna Lunds Domkyrka lån mot t procents lägre ränta, än hon sjelf erhåller för sina utstående kapitaler. Det torde vara tid, att en gång upphöra med att gifva presenter onödigtvis. Den 27 November. Herr von Troil: Jag förenar mig i Herr Cederschjöld® åsigt i afseende på Lunds Domkyrka; men tror, alt förhållandet är enahanda äfven med de öfriga sökande, utom Calmar.