Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det serskildta Hos Fullmäktige liar väl fråga uppstått, huruvida det, i följd K°™t?ädetTli~ Rikets Ständers vid 1844—1845 årens Riksdag fattade beslut, Lane-Kansliet, serskildt tillförordnade Kommissarie-biträde i Låne-Kansliet än vidare kunde vara af behof påkalladt; men sedan Understyrelsen, uti häröfver afgifvet utlåtande den 28 sisth April, tped åberopande, bland annat, deraf, att göromålen inom Låne-Kansliet långt ifrån alt i någon väsendtlig mån minskas, tvärtom i så måtto ökats, att antatalet af de lån, hvilka Kommissarierne der hade att handlägga och som vid Bankoverkels organisation år 1838 inskränkte sig till 5,478 st. samt ännu vid Understyrelsens sednaste framställning i ämnet den 13 Juni 1846, utgjorde 7,667 st., vid nästlidet års slut uppgihgo till 7,773 st., deruti icke inbegripen handläggningen af Kassa-creditiv-låu, hvilken först under detta år komme alt upphöra, förklarat sig anse någon indragning af ifrågavarande Kommissariebiträde för det närvarande icke kunna göras, utan hinder i göromålens gång och äfventyr för Bankens säkerhet; så hafva Fullmäktige funnit sig böra vid detta Underst3'relsens förklarande låta bero. §. 61. Länen till Under år 1848 och förra hälften af innevarande år hafva 23 sktfieiwch,'°d QCjL Odlings-lån (§. 183 i Banko-Reglementet) blifvit utgifne med tillsammans 15,960 R:dr, och är räkningen öfver dylika lån, sedan den 30 Juni 1847 krediterad för 17,319 R:dr 20 sk. 1 r:st.; hvadan inbetalningarne öfverstiga utlåningen med R:dr 1,359: 20. 1. Säkerhetshandlingarne för Skiftesoch Odlings-lån äro af Revisorerne, utan anmärkning, inventerade. 47 §. 62.
(Stats-Utskottets Utlåtande N:o 64.) S. A. K. Enligt hvad E. K. Maj:t uti nådig Proposition af den 31 Oktober sistlidet år lillkännagilvit, har, uti en till E. K. Majit ingifven ansökning, Grosshandlanden W. H. Kempe, å egna och öfrige Woxna Bruksegares vägnar, i underdånighet anhållit, att, — enär ett af de till Ljusne stora Kronolaxfiske, i Söderala socken och Helsinglands södra fögderi af Gefleborgs län, hörande laxkar, benämndt Öfre Sjöfiskan, i anseende till sin belägenhet vore hinderligt för flottningen i elfven och menligt för det nämnde bruksegare tillhöriga Ljusne sågverk i så målto, alt det förhindrade vattnets fria inlopp till en kanal, som ledde vattnet till sågen, — E. K. Majit måtte i nåder medgifva Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 74. 27 sökanderne alt emot den köpeskilling, som i laga ordning kunde varda bestämd, få inköpa eller till skatte lösa omlörmälda laxkar, hvilket skulle utgöra endast en obetydlig del af fisket. Öfver denna underdåniga ansökning hade, till följd af erhållen nådig remiss, E. K. Majits och Rikets Kammar-kollegium infordrat yttranden från såväl E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Gefleborgs län, som Kronofogden och Häradsskrifvaren i orten, samt, på grund af hvad derutaf inhemtats, och enär genom frånskiljande af Öfre Sjöfiskan, den återstående delen af ofvannämnda, pä arrende upplåtna kronofiske, skulle blifva af så föga värde, att vid en kommande arrendeauktion antingen något anbud derå icke skulle kunna erhållas eller ock anbuden blifva så obetydliga, alt de icke motsvarade den derför påräkneliga inkomst, hvarförutan gillig grund för uppskattning af Sjöfiskan i förhållande till det öfriga fisket helt och hållet saknades, ansett sig böra afstyrka nådigt bifall till ansökningen.
#ar Don åfamfat fig gälD, i ccf> för fopenjfap eller annan turn ring, Den Don, efter ferffilbt tillffånb, iDfat, mare lag, font i 7. Cap. 13, §. om Dujfru fägö* «£mab om enfa nu är fagbt, gäde åfmen för fyujltu, font från mannen i ågtenffapet blifmit lagligen jFiljD, i affeenbe på egenDom, Dmilfen fatt Donne tillfalla (eban ägtenjFapSjfiUnab munnen är; fontmanDeé Dola Coitcur£#£agen, att, i oafbruten numerfoljD af paragrafer, ocf?, ineD bibeDållanbe af nu maranbe forbelning i Capitel, å nt;o utfärbaé, meD taft# taganbe båbe af ofmanberorbe foränDringar ocD anbra, unber benna SvtBbag, antagna jentfningar i famina £ag, äfmenfom bet, genom Svottgl. fjororbningen ben 18 ©ocentber 1823, flabgabe tillägg mib 5. Doifme 3£i antagit ^ongl. $)?aj:té 3?åbiga ^äropofitioner: 1:0. angåenbe ånbring af 2c. Cap. r. §. Svättegång£*$5alfen, till foU janbe ipbelfe:
Prop. JYi 47. undersökningar för erhållande af möjligast tillförlitliga uppgifter angående folkmängden, arealen odlad jord, spaninålsproduktion med flera förhållanden inom ett visst antaget område på ömse sidor om de båda bansträckningarne, till Kongl. Maj:t afgifvit sitt Betänkande i ämnet, hvaruti Kommitterades pluralitet förmält sig anse stambanan norr om Stockholm böra ledas öfver Almare-Stäke, vester om Sigtunafjärden, till örsundsbro, med en grenbana derifrån till Upsala, samt från örsundsbro till trakten af Sevalla kyrka, och vidare till Sala, äfvensom från sistnämnde stad lill Korssnäs station å Gefle-Dala jernvägen. Enär det af Kommitterade afgifna Betänkande blifvit till trycket befordradt och kominer att bland Rikets Ständer utdelas, vill Kongl. Majit, till undvikande af alltför stor vidlyftighet, här upptaga endast hufvudmomenten af Kommitténs förslag, nied hänvisande i öfrigt till de i Betänkandet derför utförligt utvecklade grunder. Utgående från den grundsats att, vid bestämmandet af sträckningen för norra stambanan, företrädesvis måste öfvervägas och utredas beskaffenheten af den trafik, som denna bana i främsta rummel borde underlätta och betjena, hafva Kommitterade ansett förhållandena inom de orter, som banan komme att genomskära, påkalla, att denna sträckning, om ej uteslutande, dock hufvudsakligen bestämdes med afseende på landets hufvudnäringar, jordbruket och bergshandleringen. Den föreslagna sträckningen vester om Sigtunafjärden från Stockholm öfver Örsundsbro, Sevalla och Sala lill Korssnäs skulle, enligt Kommitterades tanke, bättre motsvara della jernbanans hufvudsakliga syftemål, än sträckningen öster om samma fjärd öfver Upsala och Sala till Robertsholms eller Storviks stationer å Gefle-Dala jernvägen.
äro för stora i förhållande till tjänstgöringen och kunskaperna, vill jag blott genom en jämSäkerligen minnes någon eller några af Iduns förelse söka göra dem litet mer belåtna med läsarinnor en eller flere af det slags barnvisor sin lott. (ramsor), som innehålla förvridna namn på gård, Småskollärarinnorna här i församlingen hafva ägaren och hans husdjur. Till exempel: » Där 48 öre i kronoutskylder och 20 öre i kommunalbodde en man vid strand, som hade and. Manutskylder. Om dessa 68 öre åtdragas från 300 nen hette Vede. Slabber i hand hette hans and » kr. och resten sedan delas emellan årets 365 o. s. v. Eller t. ex. » Fåret hette Trippatrappa, dagar, så blir det ändå 82 öre om dagen jämte geten hette Snippasnappa », eller dylikt. Som bihusrum och vedbrand. Tre af härvarande lärarindrag till jämförande namnforskning i de nordiska nor hafva förutom de 300 kr. dessutom 50 kr. folkens naturdiktning äro alla dylika ramsor af för slöjd hvardera. Alla hafva genomgått 1-årig värde, och äfven det allra minsta bidrag i denna kurs och läsa 1 timme mindre för hvarje dag än riktning emottages med största tacksamhet af folkskolans lärare, som genomgått 4-årig kurs och Ai / e, Helsingborg. hafva 600 kr. i lön, 75 kr. i ersättning för kofoder samt husrum och vedbrand. Räknar man från dessa 675 kr. kommunaloch kronoutskylder, hvilka i år utgå med tillsammars 98 kr 15 öre, återstå 576 kr. Fördelade på 365 dagar Innehållsförteckning: gör det visserligen 1 kr. 58 öre pr dag; men då Gavell, » Delsbostintan »; af N — t. (Med porträtt). — läser han också 1 timme mer hvarje dag, har En Ida b l o m m a från Alger; poem af Anna knutson. — Kvinminst dubbelt så stort elevantal och har kostat norna o c h 1897 års utställning; af Thore Blanche. — En på sig 3 år mer vid seminariet, så att nog måste gång och aldrig m e r.
Man kan således icke' bestämdt determinera summan, och d$ Lagmsnpen Hedenstjerna tagit ett piedturp af flera års inkomster, och uppgifvit detta till TaxeringsPpmitt^en, är sådant ganska förlåtligt, emedan han icke bestämdt känner, hvad de för det törflutne året komma att afgöra, enär de till yn del äro grundade på vitén och bötey. — Hery Mu,nyk af Rosenschiöld, har i silf yttrande omtalt, det han önskade införandet af förli,knings-domstolar, o,ch ett bättre admini*. Stratipns-sätt vid UuderRättcrne. Hyad det sednare vidkommer , skulle j;ag dock ‘to» att de äro bättre organiceysde än f något annat land, Och om Riksens Ständer endast vilje decretera, att Häradshöfdingaype fingp, contant lön af StatsCassan, skyll,e troligen flere af B o.f Rätter nes divisioner kunna afskafljs. — Hvad i öfrigt H<rr Hedeystj rna enskildt b.eti alfar, bp.r jag h.ö g tidy ligen, lork la. r», att han alltid sökt befordra Kongl, Maj; t a, och Kronans gagn, samt med nit, drift och 0- Vaolig skicklighet föryalradt sitt ansvarsfulla Embete. Herr Ehrenborg., Långt ifrån att jag yttrat den förmodan , att Herr Hed,-enstjer - Den t September J, m. 41 p» lemn»t eji origtig uppgift, har jag blott önskat att förhållandet härmed skulle utredas.
Det vill således synas sorn voro medikamentsräkningarne, hvilka ej betydligt öfverstiga 24 sk. per man, icke höga, ^ helst effektiva sjuknummern alltid är betydligt större, än hvad som blifvit upptaget i sjukraporterna eller i journalen, emedan några, isynnerhet utom stationen boende, underofficerare och handtverkare erhålla medikamenter, utan att derföre sjukrapporteras. Att det stora antalet frosspatienter dessutom betydligt skall fördyra medikamentkostnaderna, faller af sig sjelft, då hvar man vet huru envis denna sjukdom är isynnerhet bland arbetsklassen, och huru dyra de deremot verksamma medikamenter äro, och hvilka sjuka alla vårdats hemma i längre tid, innan de blifvit afpolletterade; hvilket äfven är förhållandet med alla öfriga sjuka, som, med undantag af häftiga inflammationer, svåra yttre åkommor och veneriska sjukdomar, i det längsta vårdas hemma och ej afpolletteras, förr än sådant af läkaren anses nödvändigt för deras återställande. Visst vore det mycket beqvämare för stationens läkare att genast afpollettera hvarje aldrig så litet allvarsamt sjuk, men, utom att detta skulle medföra flerfaldigt större kostnad för Kronan, helst då för 2,381 man medikamentskostnaden ej stigit till mer än 1,442 R:dr 4 sk. 10 rst., oaktadt de dyra frossmedikamenterna, men underhållskostnaden å garnisonssjukhuset för 377 nian uppgått till 5,177 R:dr 16 sk., oberäknadt alla förlorade dagsverken för de sjukes transporterande under den brådaste tiden, anser jag Bataljonsläkarne vara anställda i och för att i möjligaste mån sjelfve ombesörja sjukvården, tillika med Regementsläkaren, och ej för att blott skrifva afpolletteringssedlar, helst sedan det lyckats mig att erhålla ett någorlunda brukbart sjukrum, hvilket ej fanns vid mitt tillträde till regementsläkaretjensten, utan skulle hvarje sjuk, sorn ej tillfrisknade inom 24 timmar, afpolletteras.
Likaledes må af WettenskapsAkademien, Ivänr.e Of reise Civile Ledamöter väljas till lullmdgtige inämnda Stånd; dock utan rätt till Riksdagsviann aunderh ull. Tillägg vid slutet. 6:0 Bergs-Bruken, hvarunder in - Constitutions-Uskottets hetänkanden. 6» nebegripas alla de Inrättningar till de första förädlingarna af Miner al-Rikets Producter, ege ock, jemte de af Bergs - Collegium •privilegierade Jernoch Koppar-Manufacturer, att inom sig till BorgareStåndet utse Fullinägtige, som ej till annat Riks-Stånd höra, och hvarvid ingen må välja, om han ej valbar är. Walen skola ske inför Bergscollegium, å den dag, som allmänligen kungöres, samt rösterna, personligen eller genom ombud, men alltid med förseglade eller slutna sedlar afgifne, sålunda beräknas, att privilegierad gående tillverkning af Ett hundrade Skeppund Stång - Constitutions• Utskottets betäkanden. jern eller ett der emotsvarande värde i production aj annan Bergsbruks-rörclse, lemnar Esraren En Val-röst, och att sedermera Tvåhundrade Trettio röster utgöra en Fullrnägtig; B är andes härvid i öfrigt iakttasras, attröster . r ne afgifvas på så mångå personer, sorn, ef ter förenämnde grunde r; af Bergs-Collegium i Kungörelsen blifvit utsatte, att, der Bruk eller annan BerssBruks-Inrättning eges af Bolag, hvarje förut icke representerad Bolagsman röstar efter sin andel, hvilken, före Riskdags - kallelsen, skall inför Collegium vara uppgifven och styrkt. 7:0 Andre Ofräl - Constitutions Utskottets betänkanden, 63 Allmogen i livart Härad välje, efter Hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet, den, inom Häradet boende och besutten, Krono-, Krono-Skatteeller Frälseskatte - Hemmansegare, hvilken icke tillförene hört till annat Riks Ständ, eller nägOn ordinarie beställning i Rikets tjenst innehaft.
Kfter föredragning af Stats-Utsk:ts d. 13 dennes bordlagde Mern. N:o 13, med återlemnande af en inom Bonde-St. väckt motion om tillägg i 15:de §:n af K. Kungörelsen den 13 Nov. 1860, ang:de den allmänna beväringen, lades detta Mern. till handlingarne, med förklarande, att motionen ansågs tillhöra LagUtsk:ts behandling. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter å nyo på bordet, Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts d. 13 dennes bordlagda Betänk. N:o 7, i ani. af väckt motion (N:o 128) om dels öfverlemnande till K. M. af Hr G. M. Stjernsvärds förslag till landtförsvarets ordnande, dels förändradt tillsättande tills vidare af regements-chefer m. fl. befattningar. Den 17 December. Föredrogs och bifölls Allra. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts d. 13 dennes bordlagde Betänk. N:o 8, i ani. af vackt motion (N:o 135) i fråga om postförvaltares arfvode för tidningars afsändning och utdelning. Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts den 13 dennes bordlagde Betänkm N:o 9, i ani. af väckt motion (N:o 190) om åtgärders vidtagande till beredande af sysselsättning och arbets-förtjenst för manskapet vid de värfvade trupperne; N:o 10, i ani. af väckta motioner (N:ris 168 och 173) rörande polisväsendets ordnande i småstäderne och på landsbygden m. m.; samt N:o 11, i ani. af väckt motion (N:o 139) rörande ordnandet af lasarettsoch k urhus-väsendet i riket. Föredrogs och bifölls Exped.-Utsk:ts den 13 dennes bordlagde Mern.
(Beviljadt vid 1844 och 1845 års riksdag samt utbetaldt år 1845; enahanda anstånd med återbetalningen har äfven för detta lån, liktidigt med nästföregående, blifvit med gifven. ) » staden Christianstad, för hamnanläggning vid Ahus, emot skyldighet, att, efter 5 års förlopp från lånets utbekommande, inbetala 5 procent årligen af den ursprungliga lånesumman 20,000 R:dr; skolande härvid beräknas 3 procents ränta å det återstående kapital-beloppet. (Beviljadt vid 1840 och 1841 års riksdag samt utbetaldt år 1848.) » bestridande af kostnaderna för återstående hamnbyggnadsarbeten vid Ahus samt Hennesta kanals fullbordande m. m., å ett ursprungligt belopp af 20,000 R:dr, hvilket lån återbetalas genom erläggande årligén af C procent utaf förenämnde summa, dervid ränta först beräknas efter 4 procent å det obetalda kapitalet. (Beviljadt vid 1853 och 1854 års riksdag samt utgifvet år 1855.) » staden Carlshamn, lör iståndsättande af stadens hamn, emot årlig inbetalning af 8 procent å lånesumman, 30,000 R:dr, under 14^ års tid efter 1851 årsslut. (Beviljadt vid samina riksdag och utbetaldt år 1847.) » staden Linköping, å 20,000 li:dr, för hamnbyggnads-arbeten derstädes, emot årlig inbetalning af 5 procent å detta belopp; börande häraf 3 procents ränta för den återstående lånesumman godtgöras. (Beviljadt vid 1840 och 1841 års riksdag samt utbetaldt sistnämnde år.) » staden Westerås, å 20,000 B:dr, för utvidgning och förbättring af stadens hamn, emot återbetalning af 6 procent årligen k hela lånebeloppet, hvarvid beräknas 4 procents ränta å det återstående kapitalet.
Jag tror ej, att Svenska Folkets mening och rätt, att med sträng uppmärksamhet följa förvaltningen, derigenom är för nära trädd eller i fara, ty om det är handlingar, hvilka ej hafva afseende på de afslutade räkenskaperne, som man önskar se, eller om man önskar andra än sådane, hvilka Revisorerne såsom Revisorer kunna fordra, så kan man såsom enskilt man begära dem, men det är den stora skilnad emellan utöfningen af denna genom TryckfrihetsLagen hvarje Svensk man beviljade rätt, och Revisorernes ex officio fordrade meddelande, att när Revisorerne begära dem, och dervid göra anmärkningar, så framträda dessa såsom Rikets Ständers deputerades; men den enskilte mannens är blott hans enskilta omdöme, som kan mötas af en annan enskilt mans lika kraftägande omdöme. — Jag anhåller äfven att få ania H. 5 66 Den 9 Febr nar i i f. m. märka, att det är den skilnad emellan Statsutskottet och Revisorerne, att de sednare blott granska och bedömma det förflutna, och tillse att allt gått rätt till, då Statsutskottet deremot ej blott skall granska, utan äfven utreda och uppgifva tillståndet, såsom en Riksens Ständers beredning, hvilken det åligger att föreslå de förändringar, som anses nödiga i den financiella lagstiftningen för nästa Riksdag; ett åliggande, som ej tillkommer Revisorerne. StatsUtskottet har således behof af alla jnöjliga upplysningar, ej blott för ändamålet att granska, utan ock för att bedömma förhållandet vid. förändringar, som kunna vara i afseende på StatsVerkets lagstiftning nödvändige. Det är följakteligen en bestämd skilnad emellan behofvet för StatsUtskottet och Revisorerne af tillgång på handlingarne. Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt: Jag måtte illa hafva uttryckt mig, då Friherre Anckarswärd, såsom conclusion af den premiss han yttrat, framställer, att jag, nekande att den utsträckta tiden för granskningen funnes stadgad i 68 §. Riksdagsordningen, förbisett den 2 §. ilnstructionen. Jag talade icke om Instructionen för Revisorerne. Jag omnämnde endast, att den inskränkta tiden ej fanns bestämdt uttryckt i 68 §. Riksdagsordningen.
Läns innevånare sjelfve anskaffat medel till desse inrättningar, icke fått något understöd dertill af allmänna Hospitalsoch Barnhus-fonden, samt att till T-.inköpings Lazarett, som ej har någon Direction, Visst anslag icke är bestämdt, utan dertill användes af Hospitals-medlen hvad för samma Lazarett behöfs, deremot Vadstena Curhus af Medicinal-fonden har årligt understöd; varandes förhållandet med cur-anstalterne inom Linköpings Län följande, nemligen: att den 30 Januarii 1816, då Länets innevånare inför Eder Kongl. Maj-.ts Befallningshafvande sammanträdt genom Deputerade, för att öfverlägga om medel till veneriska smittans hämmande, Deputerade öfverenskomma i detta afseende göra ett sammanskott af Två skilling årligen på tre års tid utaf hvarje mantalsskrifven person: att, sedan Eder Kongl. Majit, genom Nådigt Bref den 10 September 1817, förordnat om inrättande af särskilde Directioner för Läns-Lazaretten, Landshöfdingen rn. m. Baron von Nieroth, af anförde orsaker i underdånighet hemstält, orri icke Linköpings Lazarett finge förblifva under Seraphimer-OrdensGillets, Vadstena Curhus under Sundhets-Colle* gii, och den ambulaioriska sjukvården under Landshöfdingens styrelse, med förbindelse för honom, att årligen kungöra en allmän öfversigt af sammanskottsmedlens användande och lemna 244 Berättelse om Tre-skillirigs-afgitenl
P. 165. — om följande Betänkanden: från StatsUtskottet: 1) i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande angående understöd för Hamnbyggnaden i Lidköping; 2) om öfverlåtelse till Götheborgs Fattigförsörjnings-anstalt af den vid Auctioner å confiscerade varor utgående fattig-procent; 3) öfver anmärkningar vid Utskottets memorial, om öfverlemnande till Särskilta Utskottet af några motioner; 4) om 548 indragning af vederlags-spanmålen; 5) i anledning af anmärkningar vid Utskottets förslag till aflöning för Riks-Ståndens och deras Utskotts Secreterare, Cantzlier och Yaktbetjening; från Statsoch BancoUtskotten: angående gjord erinran till Utskotten alt afgifva förslag till grunderne för den blifvande Finance-planen; från Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet: i) om upphäfvande af böter för tillträdande Rusthållares underlåtenhet, att inom föreskrifven tid erlägga de till Wadstena KrigsmanshusCassa fastslälde afgifter; 2) rörande ny delning efter Hemmantalet af sådane på utmark belägne och förut ej särskilt afsedde Myror, hvarifrån gödningsämnen kunna hämtas; 3) angående upprättande af en LandtmälareTaxa; 4) om inrättande af Gästgifveriet' på Wermdön i Stockholms Län; 5) 0111 återupprättande af en Trivialskola i Kungelf; 6) om inskränkning i Pastorers rösträttighet vid val till Kyrkobetjent^. 1\ 167. — om SlatsUtskottets utlåtande i anledning af anmärkningar vid dess Betänkande angående beräkningsgrunder för Riksmarkegångspriset å den under Rikets Embetsocli Tjenstcmäns löner inbegripne spanmål. P. 168. — angående StatsUtskottels Utlåtande rörande rättighet för Bergsmän att lösa Kronans Persedeloch Tionde-Tackjern. P. 168. — om BevillningsUtskottöts
Nej, den af Hans Excellence sist framställda proposition alltså blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen. Herr Lefren: Äfven jag finnér att ja varit öfvervägande. Jag har således ingen annan utväg än att reservera min tauka, att Herr Grefven och LandtMarskalken bordt vägra proposition. Hans Excellence Herr Friherre Lagerbjelke, Gustaf: I det skick, hvaruti denna sak, så nära Riksdagens slut, kommit, liar jag ej ansett mig böra begära ordet för att före afgörandet deröfver yttra mig; men då målet nu är definitift afgjordt, anser jag mig så mycket mera dermed kunna och böra upptaga något af den återstående tiden, som jag af sjukdom hindrades att vara närvarande då Ridderskapet och Adelil med 2:ne rösters pluralitet antog Herr Cedersclijölds förslag. Jag bör således, vid detta sista tillfälle, ej allenast begagna min rätt att reservera mig emot beslutet, utan äfven anmäla, alt jag anser detta vara min pligt, grun - Den i6 Mars e. öl. »73 dande min reservation på hvad flere ledamöter, men hufvudsakligast på hvad Friherre Åkerhjelm i ämnet yttrat. Jag har så mycket mera skäl att biträda hans mennig, som jag med Friherren instämmer deruti, att, genom godkännande af de tre voler ingspropositionerne, nästkommande Ständers beslutande-rätt i målet blifver förnärmad. Jag får tillägga, att, genom voteringspropositionen N:o 2, ConstitutionsUtskottets rättighet likaledes är förnärmad, ty genom nämnde proposition sättes det Förstärkta Utskottet i tillfälle att votera om en fråga, som icke är beredd, den nemligen om IndragningsMagtens ovilkorliga uppbäfvande; ty ConstitutionsUtskottet har ej i något Memorial föreslagit dess afskaffande, annat än i sammanhang med andra af Utskottet framställde förslag. Ett sådant handlingssätt kan vara ett farligt praejudicat för framtiden. Jag får alltså till protocollet anföra min reservation emot det behandlingssätt denna fråga nu erhållit. Friherre Åkerhjelm: