Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle det åter tillkomma RiksStånden hvar för sig, att angående offentligheten vid öfverläggjiingarne, såsom om tillagg vid StåndsOrdningarne besluta, anser väl Ekonomiutskottet, att Straffbestämmelserne för öfverträdelser af de med en sådan tillåtelse förenade Reglementariske Stedganden, borde i den för Criminela Lagstiftningen i allmänhet föreskrifne ordning tillkomma, Reldst de äro af verkan, ej allenast på Ståndens medlemmar, utan ock på allmänheten ; men då en sådan Lagstiftning först då kunde komma i fråga, när, efter fattadt beslut angående offentlighet hos något af RiksStånden, förslag till Lagbestämmelserne blifvit afgifvet, tror Ekonomiutskottet att frågan jemnväl i denna del så mycket mindre nu kan blifva föremål för Utskottets handläggning, som, för att föreslå Straffhestämmelserne, först erfordras kännedom, huru vidsträckt, och under villkor af hvilka Reglementariske stadganden offentligheten blifvit medgifven. Jemte det Ekonomiutskottet på sådane grunder anser något linfvudsakligt utlåtande angående så väl nyttan och lämpligheten af offentlighet vid RiksStåndens öfverläggningar, som de derom nödige Reglementariske Stadganden sig icke tillkomma, derest icke Riksens Ständer anse ärendet i egenskap af sådan allmän fråga hvarom trenne Stånds af Konungen godkände 'beslöt länder alla Stånden till efterrättel - Lagutskottets BetHnkanden. 989 se, hvilket Ekonomiutskottet likväl på ofvanupptagne skäl helt och hållet afstyrker, finnér Utskottet, ehuru Öfvertygadt, att offentligheten, ehvad den af samtlige RiksStå 11 den eller någon bland dem beslutas, utan svårighet skall genom lämpliga Straffbestämmelser kunna tryggas, mot det möjliga äfventyr öfverträdelse!’ kunna medföra, likväl i sin ordning, att derom afgifva något förslag, förr än af RiksStånden varder beslutadt om de annorlunda, än antingen hvar för sig, eller ock i den för Grundlagsförändringar stadgade ordning antaga en sådan offentlighet, samt hvilka villkor , förbehåll och undantag de i sådant fall dervid fästa.
På detta sätt förflöt sommaren 1809. Freden med Frankrike afslöts i Paris, i Januari månad påföljande året, och Sverige förbant sig j denna fred att antaga Continental - systemet _ detta system, sorn, grpndadt på de märkvärdiga decreterna i Berlin och Milan, dels hade påkallat, dels var en följd af Engelska Conseil-orderna, och som i sjeliva verket in. nebar en offentlig afsägelse af ali neutralitet i striden emellan England och Frankrike. Efter detta fiendtliga steg emot Stora Brittannien, var det af en änpu högre vigt att söka öfvertyga denna Magt, att Sverig» cj ämnade utföra det nya system, det hade nödgats antaga på ett sätt, sorn nödvändigt borde påkalla Englands förtrytsamhet och betaga oss möjligheten, att, ens emellan egna hamnar, kunna fortsätta Handels-communicationerna. Oaktadt freden i Paris, lyckades det oss likväl att bibehålla Engelska Chargé d’Affhiren i Stockholm till Juni månad samma år, då vi uppfordrades af Napoleon att inom en viss förelagd tid bortsända honom. Han insåg vår belägenhet, reste frivilligt och besparade oss derigenom, det obehagliga tillstånd, 635 Den 28 jfuni. hvari vi hade råkat, om, endast rådförande sitt Hofs magt, han hade förklarat sig ej vilja resa, innan han hunnit inhämta dess befallning. England utöfvade dock icke någon fiendtlighet emot Riket, men under denna osäkra ställning, då å ena sidan allt gjordes för att väcka Englands ovilja, borde väl da grundsatserna för nederlagen och Handels författningarne förändras? Det var ej nog. härmed. I November månad 18to, tie dagar efter Hans Kongl. Höghet Kronprinsens ankomst till Stockholm, samma dag Rikets Ständer åtskildes, och ehuru H. K. H. af Napoleon hade erhållit de högtidligaste löften att Sverige ej behöfde, förr än den påföljande våren, öppet förklara sig för eller emot någon af de krigförande Magterna, fordrade Franske Ministern Alquier i dess Herres namn, att Sverige inom fem dagar skulle förklara England krig.
N:o 196. Motion N:o 161, angående åtskilliga ändringar i gällande Tulltaxa. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 8 samt Mein. St. underdån. Skrifv. N:o 148. — —■ Motion N;o 192, angående tillägg af ett nytt moment i 15 § af För ordningen om bränvinsförsäljning. Sammans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 4 samt Mein. N:is 11 och 13. R. St. underdån. Skrifv. N:o 170. Motion N:o 275, angående särskilda medels ställande till Kongl. Majits disposition lör ordnande af Rikets landtoch sjöförsvar. Stats-Utsk. Utlåt. Liljenstolpe, Axel Fredrik, Motion N:o 246, angående förhöjning af den åt f. d. Läns-notarien Olof Henrik Förberg tilldelade pension. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. Lilliehöök, Carl Bertil, Motion N:o 108, att det af Kongl. Majit äskade anslag till exercis af Flottans bemanning måtte odeladt ställas till Kongl. Majits disposition. Stats-Utsk. Utlåt. Nio 81 och Mern. St. underdån. Skrifv. Motion Nio 109, angående anslag i och för Riksmusei Palseontolo giska afdelning. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139. R. St. underdån. Skrifv. Linné, angående statsanslag för uppresande af en minnesstod ät Archiatern Carl von. Motion N:o 97. Stats-Utsk. Utlåt. Lnle-elf, angående anslag lill kanalisering af. Motion Nio 157. Stats-Utsk. Utlåt. Nio 141 samt Mern. R. St. underdån. Skrifv.
Sö- dermanlands regemente för afskrifna räntan af Wrena mjölqvarn, för åren 1863 och 1864 629: 16. 1864 Enligt Kongl. Brefvet den 9 September 1857 samt Kongl. och Kammar-kollegii kungörelse den 9 Oktober samma 1865. år. Dito till Sala bergsslag för afskrifna qvarnräntor i Sahlbergs fögderi af Westmanlands län, för åren 1863 och 1864 291: 35. Ersättning med till Landshöfdingen i Upsala län för uppkommen 1865. brist i den åt honom anslagna indelning i följd af nedsättning å räntan af hemmanet Söderby N:o 5 i Danmarks socken för åren 1862—1864 , 107: 54. 1863 Enligt Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Upsala län med den 31 December 1858 gifna och af Kongl. Kam1865. mar-kollegium den 31 December 1860 fastställda utslag. Ersättning till hemmanet Söderby N:o 5 i Danmarks socken för bibehållen roteringsskyldighet för åren 1862 med 1864 34: 27. 1864 Enligt Kongl. Brefvet den 9 September 1857 och Kongl. och Kammar-kollegii kungörelse den 9 Oktober samma år. Ersättning till vederbörande indelningshafvare iWestmanlands län, för förlusten af åtskilliga till afskrifning beviljade qvarnräntor för åren 1862 med 1864 736: 34. 1863. Enligt Kongl. Brefvet den 8 Oktober 1851. Ersättning till innehafvaren af 7/!) mantal af hemmanet N:o 1 Nyby i Liths socken af Jemtlands län för utgjord effektiv rotering under 9 månader af år 1862 35: 85. 1863. Enligt Kongl. Brefvet den 8 Oktober 1851.
Föredrogs ånyo och bifölls Stals-Utskotlets, sistlidne gårdag å bordet lagde Memorial N:o 682, angående arfvoden för Riksdags-kostnadernas utbetalning. S. D. Då nu ånyo föredrogs Constitutions-Utskottets, den 8 dennes å bordet lagde Memorial N;o laS, angående en rättelse af en i Memorialet N;o 92 origtigt uppgifven paragraf-numer, blef Memorialet till handlingarne lagdt. Från Yällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Constitutions-Utskottets nedannämnde Memorial: N:o i'20, angående en af Herr Grefve Frölich, Dav. anmäld anledning till anmärkning emot Siats-Rådet, samt emot Chefen och Föredragande Siats-Rådet för Finans-Departementet, eller den, hans tjenst förrättat. 53a Prjt. Uidr. den g Juni i 3i. Med godkännande af Conslh utions-Utskottets jtLi ande, lades Memorialet tid liaridlingarne; IS :o roi, i anledning af t vänne af Herr Munck af Rosenschöld anmälde anledningar till anmärkning, den ena emot Ståts-Ministern för Utrikes Ärendena, den andra emot Stats-Rådet och Föredraganden för Ci vi !-Dcp t n emen tet; Ståndet beslöt att, med godkännande af Conslitutions-Utskottets yttrande, lägga Memorialet lill handlingarne; och N:o 122, i anledning af en af Herr Schartau anmäld anledning till anmärkning emot Konungens Rådgifvare. Yttrandet godkändes, och Memorialet lades i öfrigt till handlingarne.
Jag har velat nämna detta för att visa hurudant förhållandet blir när man ser saken från mer än en sida. Jag kan således för min del ingalunda se, att i politiskt eller ekonomiskt afseende några goda skäl förefinnas för att förneka de Mosaiska trosbekäunarena de frioch rättigheter, sorn motionärerna hafva begärt. Dock skulle jag icke för min del vilja utsträcka dessa rättigheter, hvad landet vidkommer, längre, än hvad Landsh. i Linköpings län gjort, då han nemi. föreslagit, att de må få fritt bosätta sig på landet, då de kunde köpa fast egendom. Jag häller mig icke likgiltigt härvid derföre, att de som icke kunna hafva råd härtill, utan endast nedsätta sig för att idka handtverk, möjligen icke skulle hafva råd att bekosta sina barns upfostran, och då skulle den ena villan blifva värre än den andra, ty vi vela alla, att dessa barn icke kunna gå i de Svenska folkskolorna, der den christna läran utgör hufvudgrunden för undervisningen, och derföre vill jag icke utsträcka denna rättighet längre, än till dera, sora hafva förmögenhet nog för att förskaffa sig fast egendom. Jag tror mig nu på ekonomiska och politiska skäl skäl hafva visat, att dessa rättigheter icke böra vägras. Det finnes dessutom i hvarje statslära ett axiom, det att en medborgare, som lyder samhällets lagar, och som utgör sina skyldigheter, den skall komma i åtnjutande af sina rättigheter, detta gäller Jor alla och bör också gälla för de Mosaiske trosbekännarena. Återstår nu en helt annan sida af frågan, nemi. den religiösa. Jag vill helt och hållet förbigå hvad den 16 § i R.F. innehåller. Jag tror att i detta fall skulle äfven mycket vara att bevisa för de Mosaiske trosbe kännarena. Man påslår att här strandar bevisningsförmågan mot en vida hårdare klippa. 1 den ställning inom samhället, hvari jag befinner mig, kan jag icke ega och eger icke heller den på religiösa grunder fotade insigt, som skulle fordras till en sådan bevisning.
Borgare-Ståndets den 2 4 dennes på bordet lagda protokolls-utdrag N:o 402, med kommunikation af en utaf Herr Lallerstedt väckt motion med afseende på Sveriges deltagande i en blifvande kongress för de Italienska angelägenheternas ordnande, blef denna motion, som Herr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz, nu upptog såsom sin egen, tillika med de i anledning deraf afgifne yttranden, till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad. 156 Prol.-Utdrag den 23 och 28 December i859. Den 23 och 28 December. Frän Höglofl. Ridderskapel och Adeln. S. S. D. D. Vid föredragning af Stats-Utskottels den 17 och 21 dennes på bordet lagda Utlåtande, N:o 13, i anledning af Rikets Ständers åren 1857 och 1858 församlade Revisorers berättelser, angående nämnde år verkställda granskningar af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1854, 1855 och 1856, bifölls hvad Utskottet hemställt uti §§ 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 20, 21, 22, 23 och 27, hvaremot den uti 17 § gjorda hemställan blef af Ridderskapel och Adeln afslagen; och lades till handlingarne §§ 15, 18, 19, 24, 25, 26, 28 och 29, äfvensom hvad Utskottet uti §§ 13 och 16 anmält ansågs ej erfordra något beslut. Den 28 December. Frän Höglo[l.
Med deras arfvejord å landel och desi, som före äktenskapet der a flad är, gånge i ty fald efter landsrätt. 5 §. Lemnar testamentsgifvaren efter sig omyndigt barn, och kan det ej af sitt arf njuta föda och uppfostran; då skall af egendom, som i testamente gifven är, så mycket afsättas, som Rätten pröfvar barnet, efter stånd och vilkor, nödigt hafva, till dess det sig sjelft nära kan, dock ej för längre tid, än tilldess barnet uppnått tjugoett år. Är barn ofärdigt, med svår sjukdom behäftadt, eller litet vetande; då skall ock afsättas, hvad lill barnets underhåll karfvas, der dess arf ej dertill förslår, och gånge det understöd ut, så länge bebofvet fortfar: kommer barnet till helsan eller varda dess vilkor eljest så förbättrade, att det sig sjelft försörja kari; upphöre då understödet. Nu har man genom testamente anslagit viss årlig inkomst tili sitt omyndiga barns föda och uppfostran, eller till underhåll för sitt barn, som är ofärdigt, med svår sjukdom behäftadt eller litet vetande: kan ej det barn, som omyndigt är, af eget arf njuta föda och uppfostran, eller det som ofärdigt, sjukt eller litet vetande är med eget arf underhållas; då må det testamente gälla, för tid som här ofvan sägs, ändå att arfvejord eller hröstarfvingars lott dermed belastas skulle. Jorda-Bollccn. 8 Kap. 3 § i mom. Eger man jord, hus eller tomt i staden; håfve våld bortgifva hälften deraf, ehvad det är ärfdt eller afladt. Stockholm den 17 Augusti 1848. STOCKHOLM, f. d. Scholtze* Boktryckeri, 48+8. La g-Utskottet s Betänkande, N:o 67. 1 N:o 67. Ankom till Exp.-Utsk. d. 9 Sept, kl. S e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om stiftande af en lag för utrikes vexlar. Uti ett hos Vällofl.
En annan ännu mera genomgripande förändring har äfven för Westindien uppstått genom Engelska Regeringens välgörande beslut, att upphäfva lifegenskapen för Negrerne i sina Colonier. I afseende på de öfriga, skulle derigenom en jemförelse beredas, som påkallar deras Regeringars allvarliga och faderliga uppmärksamhet. Den ringa inkomst, Colonien under sådane omständigheter lemnat och fortfar att lemna, har, oaktadt skedd indragning af flere angelägna tjenster vid dess förvaltning och lönernas möjligaste nedsättning för de återstående, ej kunnat lemna något öfverskott till bestridande af de , å Bartlielemyska Cassan, härstädes anvisade utgifter, eller ens göra tillfyllest för Styrelsens Bihang till R. St. Fröt. iRt4 och i835, 1 Sami, 1 Af deln. 28.de 2 Kongl. Majit s Nådiga Proposition N:o jg. och Garnisonens aflönande på stället, utan liar Kongl. Maj:t allt hittills, af egna medel, förskjutit de betydliga summor, hvilka dels här i Riket oafbrutet erfordras, dels måste till Colonien remitteras. För att emedlertid, i hvad på Kongl. Majit kunnat ankomma, befrämja Coloniens trefnad och tillfredsställa dess invånares med billighet instämmande anspråk, har Kongl. Maj:t under den 3i Mars i83i upphäft den skillnad i borgerliga rättigheter, som i vissa delar ännu egde rum emellan de hvita och de så kallade frie couleurte, eller af blandad Europeisk och Africansk härkomst, på ön bosatte invånare. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Stockholms Slott den 6 April 1835. CARL JOHAN. G. af Wetterstedt. Ankom i afskrift till Exp.-Utsk. den 16 Maji. KONGL. MAJ-.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Lag för Inrikes Vecclar\ Gifven Stockholms Slott den 12 Maji i835.
Uoeldad af de känstor, som tolka min rilglfwenhet för Konun. gahustt, sar jag ödmjnkast anföra de förkjenster, hwaraf Hans Kongl. Höghet Hertig L^ki. gjort sig hoS ost och Fäderneslandet berättigad til war erkänsla» Under förstinna krigSaren har H »s Kong!. Högber gatt i spetsen pä ärans fält. Swenjka Giömagtei, bar han gifwic aklnuiq, ej mindre hos Utländska Nationer, an inom ost sjeiswa. I Fredslugnet har han ahve» gatt i -petsén af Regerings-bördan; under et bekymmerjamc cidehworf bibehållit det ljuswa Freds» lugner. Om misshushållning röst sig, aro dcsta behofw-r ec brwis, ar Hruis Kongl. Högher ej sig deraf begagnat, än mindre bcredr Srk öswerstöd för framtiden. Deras Kongl. Högheter Haswa äfwen genom et församradt mynt. saknar lika ukwägar til lika behofwer. Denna känning har warit allmän; sa mycker mer öswerlygande, hwilkcc uu wällat dea irakade skuld. DeraS annalkande alder fordrar lugn, hwilka störes af de bekymmer, som atsö/ja otliräckcUga rirwäu^r och skuld. Delta är, hivad östas af ost; jag, wä-.ar således Mvrka Ridderfkapet 06) Adrin at härut»,iwl-. aswcn ga i spersén af sina Med,Ständer § Std ersätta denna stuld genom urwägar, som BewiH ^?',gs-U stortrt har at upgisiva, enligt EonelaHo!!? yttrande. Grefwe lXäZrnsr , 65ran^ Ätande alla de stal rrl erkänsta för Hang Kongl. Höghet
Dessa nummer, som mot insändande af 50 öre i frimärken till Iduns expedition, Stockholm, portofritt försåndas, meddela alla de nyaste moderna för innevarande års våroch sommarsäsong. Hvarje nummer, tryckt på elegant papper och i ett format betydligt större än Iduns, omfattar ett 8-sidigt hufvudnummer med 60 å 70 figurer, en stor dubbelsidig mönsterbilaga med mer än 120 tillklippningsmönster samt en 4-sidig likaledes rikhaltigt illustrerad handarbetsbilaga i samma format som hufvudnumret. Sändas 75 öre (i st. f. ken, så erhålles därjämte mer en fin färgtrycksplansch på ena sidan och moderna andra. 50 öre) i frimärmed hvarje nummed modebilder hårfrisyrer å den Redaktionen.] V I o l n. Af Sophie Linge. i | f | ^ | å krönet af backen låg prästgården med sitt f l ^ P mörka, brutna tak och sina rödmålade väggar. Under de gamla lönnarna, som flätade en grön häck öfver gårdsplanen, var det sommaren om nästan ständig skugga, men på baksidan af byggningen fingo solstrålarne fritt spela in bland de mänga fruktträden och bärbuskarne samt gifva doft, färg och sötma åt rosorna och jordgubbarne. Där hade också bikuporna sin plats, under salsfönstren, och när dessa stodo öppna, hände det ibland, att ett och annat litet bi förirrade sig ända in till den stora blomstervasen, hvilken alltid under sommaren utgjorde medelpunkten på det runda matbordet. Nu var det narcissernas, syrenernas och äppelblommornas tid. Man behöfde ej vara sparsam på blomster härute på landsbygden och den gröna majolika vasen var också i dag fylld med ett fint urval af hvad trädgård och ängar hade skönast att bjuda på. Men hvem skulle i morgon med konsterfarna händer ersätta de vissnade blomstren med nya? Hvem skulle med ett kärleksfullt leende möta gamle prostfar i dörren, när han trött kom tillbaka från sin vandring utefter äkrarne, eller följa honom därunder och med intresse lyssna till hans funderingar öfver årsväxt och täckdikning?
JägareRegemente; Lönförhöjning för MilitaireStater&e j Upptagande i Stat af 3,500 R:dr Hamburger Banco Fyrings-medel såsom inkomst från Dannemark j Lån af Allmänna Medel till Scholaehus uppbyggande eller inköp i Landskrona; Constitutions Utskottets : Rörande förändrad Redaction af sednare Momentet i 107 §. RegeringsFormen och 7 Pun* cten af 29 §. Riksdagsordningen; Den 21 Maji. 2:0 Anmodan till ExpeditionsUtskottet att upp. Sätta Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrivelser till Kongl. Maj:t, i anledning af förstärkta Statsutskottets Memorial, så val om TalemänsTafflarnes indragning, som ock angå. ende utbetalning af framlidne Regerir.gsRådet Von Schevens innestående Pension, 3:0 Återremiss till StatsUtskottet, om medel till de Allmänna Scholaeoch Läroverkens förbättringi samt till Statsoch OeConomiceUtskotten: Angående Afradsoch Kronotionde Spann ernå-' lens utgörande, forslande eller lösande. Af den g Maj: Att BondeStåndet återremitterat StatsUtskottefs Betänkande, angående Båtsmanslndelnmgen i Blekinge; samt bifallit följande Utskotts Utlå-j tanden, nemligen: Banco Utskottets, Angående specificerade Förteckningars insändande öfver Assignationer, som på Banquen utfärdasj Om återstoden af det till Götha CanalArbetets fortsättning anslagne Byggnadsbiträde för in* nevaade år. Den 2 i Maji. $tats Utskottets, Angående Medel af Staten till Cassern åt Andra GardésRegementet } Utbyte utaf en del af den Kronobränneriet på Ladugårdslandet tillhörige Tomti Öfverlåtande af Ladugårdslands Kronobränneri till Cassern för Andra GardesRegementet, Roteringen i Halland, LagUtskottets, Om förändring i straffet för dem, som utfärda tryckta eller graverade Assignationer. Af den i3 Maj:
Kassusörelsen. I hviiken utstriickning dessa olika verksairihetsgrenar tagit byrån i ansprak frarnggr af följande öfversigt öfver hand1agd: t är e ii d en. Bland jziiaiclisku frågor märkas: förfrågan anckende skattskyldighet. borgensförbindelse, be svär öfver för hög beskattning, inteckning, testamente, samt anhållan om r i d angående lämplig jurist; bland ekon o m is kn: för frågan an gå en de pens i o n s k a 5 so r, st] u k k as s o r, u n d e r s t ö d s - fond er o cl-i s t i p e n die r, o d 1 i n g sl ån e fo n d e n, v i 1 k or för li f rö r s ä k r i n g och för belåning af liflörsäkringsbref, placerandet af penningar för betryggande af tjenstefolks ålderdom. Förfrågningar angiiende skolor, liiiwkui * sei * och arbetsoinriiclen hafva bland annat omfattat: lärokurs i klädsömnad och handarbeten, i skönskrift, stenografi och xylografi, slöjdkurser, kurs för tandläkare och fältskär, lärokurser för sjuksköterskor - vid Hemmet för sjuksköterskor, Röda korset och Diakonissanstalten - kurs för barnmorskor, samaritkurs, intriidesfordringar till Gymnastiska Central-Institutet, till Lärarinne-seminariet, S m 5 s k o 1 e 1 ii r a r i n n e - s e m i n a r i et o c 1i Te k ni s 1: a sko 1 an, fl i c k s ko 1 or med dimissionsrätt, hushållsskolor, anställning vid statens jernvägar, post och telegraf, anställning såsom agent, samt författningar gällande för olika arbetsområden för qvinnan. Dessutom hafva ingått förfrågningar ' angående skolor, pensioner och examensfordringar i utlandet. Enligt upprättad tablå öfver byråns verksamhet liafva begärts riid under aren 1886 och 1887 i juridiska fragor af. ekonomiska,,. arhetsområden för qvinnoi _ _ 30,.
Kyrkoherdeboställets innehafvare komme att årligen uppbära en trettiondedel af städjan, samt att Konsistorium egde, efter vederbörlig pröfning, stadfästa eller afstå de gjorda arrende-anbuden, samt att Kongl. Maj:t sedermera, under den 4 Maj 1833, uppå Landshöfdingens i Malmöhus län och Biskopens i Lunds stift underdåniga förslag, att der befintlige annexoch mensal-hemman likaledes skulle på trettio år utarrenderas, och efter det så väl vederbörande Landshöfdingar som Kammar-Kollegium fått tillfälle sig yttra och tillstyrkt berörde förslags tillämpning inom Skåne, Halland och Blekinge, i nåder utsträckt omförmälde, för Bohus län meddelade, stadgande jemväl till nämnde tre provinser, dock under vilkor, att dåvarande arrendatorers rättighet alt deras kontrakt eller lifstidsstädja tillgodonjuta blefv» oför - Al/m. Besvärsoch Ekon.-lHk Utlåtande, N:a 46. oförkränkt; men alt, efter det åtskilliga Kyrkoherdar inom Lunds stift hos Kongl. Majit fört underdånig klagan deröfver, att de icke fått tH5fälle sig yttra öfver Landshöfding* ns och Biskops-embetets förenämnde framställning, Kongl. Majit täckts i nådig Resolution den 13 Augusti 1835 förklara, att, som ufredt och upplyst vere, att vederbörande Presterskap icke blifvit hördt innan Landshöfdingen 1 Malmöhus Ian och Biskopen i Lunds stift afgåfvo förslag till ifrågavarande hemmans otarrendering, Kongl. Majit, enär ändring deri blifvit sökt, med anledning af de i 25 Kap. 22 § Rättegångsbalken lagde grunder rörande fall, då dömdt är öfver någons rätt, som ej blifvit fulleligen hörd eller fått tillfälle sig förklara, pröfvade rättvist låta dess omförmälde beslut d.en 4 Maj 1833 lill all kraft och verkan förfalla. Utskottet delar Herr Kontraktsprosten