Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man behöfver icke vara mycket hemmastadd i räknekonsten, för att kunna bedöma, huru pass stor possession man kan få för 1,000 rdr. Om jag antager värdet på ett tunnland jord till 200 rdr, så skulle, efter nuv:de författning, en egendom om 5 tunnland kunna få lån och tillträde i en sådan förening; och jag frågar, om det kan vara skäl att en sådan liten jordbit för sitt behof af inventarier och driftkapital bör få inträda i en sådan förening. Jag missunnar icke de små jordbrukarne att få så många fördelar som möjligt; men jag påstår att det icke är någon Den 26 Maj f. m. 473 fördel för en så liten egendom att erhålla ett lån, kanhända uppgående till nära nog hela dess värde. Och hvad mera är, jag anser att sådant leder okunnigt folk till sin undergång. Följden har ofta varit den att egaren måst sälja sitt hemman då kapitalet skulle inbetalas, och då hypoteksföreningen icke sjelf kunnat inropa detsamma, har det för underpris gått till någon granne. Jag skulle således helst velat taga minimum till 5,000 rdr, men då icke något sådant yrkande blifvit framstäldt, får jag anhålla att K. o. Ad., med afslag å Utsk:ts hemställan, ville insätta 2,000 rdr i §:n i st. f. de nu stadgade 1,000 rdr. Gr. Sparre, Erik: Då hypoteksbanks-delegarne, som ovilkorligen bäst äro i tillfälle att bedöma de olägenheter som nuv:de stadgande medför, föreslagit denna förändring, anser jag mig böra förena mig med den föreg:de talaren. Jag vet ganska väl att förslaget är föga populärt och möjligen kan komma att tydas sorn en aristokratisk manöver, men det nuv:de förhållandet synes mig så behjertansvärdt att alla enskilda betänkligheter måste vika. Jag känner till dessa förhållanden sedan den tid jag vistades i en ort der hemmans styckning fortgick med ohejdad fart. För närv:de är lagen sådan att en egendom, som är taxerad till 1,000 rdr, kan få ett lån på 500.
Pä Herr Grefwen och Landtmarffalkens proposition bifölls den af Bonde-SLändet begärda remisi til Allmänna Beswärsoch Oecongmie-Utskottet. I anledning af Herr Landtmarskalkens erinran at den Deputation som under sista plenum afgick til de öfrige Ständen icke kunnat träffa Bonde-SLändet som den dagen icke war församladt, afsändes nu en Deputation under Gref - Den. 13 Augusti rökl Grefwe I)L la 6-ir6les anförande för at meddela bemalte Ständ de af Ridderskapct och A deln i förra plenum fattade och Preste - samt Borgare-Ständen tilkännagifne beslut. Pä Herr Grefwe» och Landtmarskalkens proposition beflöts, at öfwcrläaqningen om förslaget til Riksdags-ordningen skulle nästa mändag ätta dagar til företagas. Uplästes följande: Riksens Höglvff. Ständers Allmänna Besvärs - och Oeconomie-Utffotts Betänkande, angäende Gästgifware-stjutsen i Riket. Dä Utskottet nu gär, at til Riksens Högloft, Ständers granskning öfwerlemna sina tankar i ett ämne, hwarom sä mänga olika meningar finnas, har Utskottet trott sig kunna förutse, at desie tankar, om än de skulle af nägon med bifall emottagas likwäl äfwen komma at mötas med inkast och motsägelser. Utskottet har likwäl efter en noggran öfwerläggnmg härom, ansett den utwäg Utskottet nu föreslagit, för det närwarande wara det tjenligaste, om nägonsin en förbättrad ordning wid Gästgifweriskjutsningen i Riket framdeles stall kunna winnås. De L042 Den 18 Augusts.
Genom Landshöfdinge-Ämbetets i Carlstads Län den 8 Januarii 1821 meddeldte Utslag, har väl Kjellman j uppå derom gjord ansökan, blifvit, af anförde orsaker, från erläggande af berörde Bevillnings-afgift befriad; hvaremot Kongl. Kammar-Collegium, der Kammar-Advocat-Fiscals-Ämbetet öfver Landshöfdinge-Ämbetets Beslut fört klagan, genom Utslag den 18 Maji nystnämnde år, ansett den genom Norders Testamentariska disposition Kjellman efterskänkta skuld af 4>ooo R:dr utgöra en verklig Stats-Vtskotlets Betänkanden. »83 gafva derå, enligt Bevillnings-förordningen, Bevillning borde erläggas, samt derföre förklarat Kjellman skyldig att sådan afgift efter 6 för hundrade med 240 R:dr Banco gälda. Öfver detta Kongl. Kammar -Collega Utslag har Kjellman hos Kongl. Majit anfört underdånige besvär och deruti jemväl anhållit att, af förehragte bevekande skäl, varda från den honom ådömde Bevillningsafgiften förskonad; och har Kongl. Majit, med Nådigt afseende å de härvid förekomlie särskilde omständigheter, och i belragtande af Sökandens olyckliga ställning till Rikets Ständers hepröfvande i Nåder hänskjuta detta mål, såsom innefattande fråga om eftergift afBevillnings-medel, samt Harn - lingarne fördenskull till Stats-Utskoltet öl O verlemnat. Stats-Utskottet tillkommer väl ej att i rätts väg meddela något utlåtande huruvida, med tillämpning af Bevillnings-Förordningen, Testaments Bevillnings-afgift för de ifrågavarande Doctor Kjellman efterskänkte 4,ooo Ridr bordt honom påföras eller ej, hvilken fråga blifvit under Kongl. Majlis Nådiga pröfning dragen; men då i detta mål förekommer, att
I sammanhang härmed, och enär, enligt Förvaltningens af SjöÄrendena uppgift, en längre tid förflutit, sedan inventering i Flottans Ekevirkes-förråd egt rum, så att behållningen derstädes möjligen kan vara ringare, än den blifvit påräknad, få, hos E. K. M., R. St. i underdånighet anhålla, att sådan inventering må i Nåder anbefallas, och behörig control öfver vederbörandes redovisningsskyldighet dervid iakttagas. Den aflöning, som, med uteslutande af LotseriStatens 20,285 R:dr, med derunder beräknade 245 Tunnor Spannmål, R. St. nu beviljat, att, i enlighet med 1824 års reglering, å denna HufvudTitel uppföias, utgör för T:r Spann<* mål under Lönerne T:r 929. Förvaltningen af SjöÄrendena med S jö Chartse Archi vet 18,720: ■ Chefens för Flottan Expedition 2,400: — «— G ener a 1 Ad j u ta n tsExpeditionen 1,920: Tränsp. 929. Transport R:dr 23,040: *>-•». j a c „ T>r,j ift.rtf. Samt. ‘lidra Band. 26. 202 Exp. Utsk. Förslag till lind. Skrifv. N:o 28 T:r Spannmål under Lönerne Transp.92g. Transport Flottans Stationer i Carlscrona, Stockholm och Götheborg, Spannmål in natura 6,4^3 4,2>49^: 3& — T:r i4,54i. — Och då det nu antagna värdet för Spannmålen, å 5 R:dr Tunnan, ulföres med 32,ii5: blifver Summan R:dr 467,65o: 36.
Maj:ts disposition, för att användas till understöd åt Officerare af arméens särskilda kufvudvapen, som inträda i aktiv krigstjenst hos någon i vänskapligt förhållande med Sverige stående magt, hvars armée till större eller mindre del befinner sig på krigsfot, § 92. Återstående beloppen utaf de under sednast förflutna riksdag beviljade tillfälliga eller extra anslag för sjöförsvarets behof böra, enligt Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift och eftor erhållna reqvisitioner, af Riksgälds-kontoret utbetalas, nemligen: l:o återstoden, Tretiosex tusen sexhundrafemtiotvå R:dr 67 öre, utaf det för linioskeppet Skandinaviens komplettering till segelskepp beviljade anslag å 109,958 R:dr; och 2:o det till utgående under innevarande år anvisade belopp eller Sextiosex tusen sexhundrasextioscx R:dr 67 öro utaf den för åtskilliga byggnadsarbeten och anskaffningar vid Flottans stationer anslagna summa af 200,000 R:dr. § 93. De återstående beloppen af nedannämnde vid sednaste riksdag, utöfver de å Rilrs-Staten för samma föremål uppförda årliga anslags-summor, till Kongl. Maj:ts disposition ställda och till utgående från Riksgälds-kontoret under nuvarande statsreglerings-period anvisade extra anslag böra, enligt Kongl. Maj:ts föreskrifter, utaf detta verks medel utbetalas nemligen: l:o utaf anslaget, 47,250 R:dr för fortskyndande af arbetena å socknekarteverket, som nu mera benämnes Rikets ekonomiska karteverk, Femton tusen sexhundratjugesex R:dr; och 10 Stats-Utskottets Memorial N:o 211. 2:o sista tredjedelen eller Fern tiosju tusen R:dr utaf det särskilda anslaget för skiften och afvittringar. § 94. Likaledes bör det till inköp af nya målkäril och vigter åt kronomagasinema och bagerierna beviljade anslag af Fem tusen Riksdaler från Riksgftlds-kontoret utbetalas, på det sätt Kongl. Maj:t föreskrifver. § 95.
Blefve nu ridskola inrättad på annat ställe än vid stuteri, så skulle derigenom beredas tillfälle för infanteriets officerare att vid ridskolan antingen få köpa der lämpliga tjenstehästar eller att få sina egna der dresserade. Jag anhåller att detta mitt yttrande mätte få medfölja till Stats-Utsk:t. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef den K. Proposm jemte yttranderne remitterad till Stats-Utsk:t. Föredrogs K. M:s den 14:de dennes bordlagde Nåd. Propos. , ang:de i vissa afseenden förändrade föreskrifter i fråga om sättet för utarrendering af kronans egendomar. Frih. Cederström, Gustaf: Uti förev.de Nåd. Propos. har K. M. föreslagit, att vid utarrendering af kronojord yttrande bör inhemtas om arrendesummans högsta och lägsta belopp af kronobetjeningen och 2:ne särskildt tillkallade sakkunniga personer, hvilka sistnämnde jemväl må meddela hvad i afseende å odling o. s. v. kan anses vara ändamålsenligt; men vid utarrendering af kronofiske!), till hvilka jord ej hör, har K. M. ansett, alt kronobetjent må ensam upprätta förslag till arrendets högsta och lägsta belopp, dock utan att för öfrigt någon särskild åtgärd föreskrifves, för att få utredt hvad som kan eller bör göras till dessa lägenheters förkoiran. Då det likväl numera är kändt att fiskena äfven kunna genom bearbetning och odling upphjelpas och förbättras, synes analogien i dessa afseenden mellan jordbruk och sjöbruk påkalla att, jemväl vid fiskeriers ut - 180 Den 17 Januari. arrendering, något göres, för att få utredt, hvad som bör iakttagas i och för deras förbättrande. Det är visserligen sarint att sjöbruket i \årt land ännu icke uppnått någon särdeles hög ståndpunkt, men det liar dock åtminstone i andra länder visat sig kunna genom ändamålsenlig behandling och odling uppbringas till betydligt ökad alkomst.
Länet egnas deråt mycken omsorg, äfven af allmogen. Icke obetydliga försäljningar ske derföre till andra orter, för hvilket ändamål uppköpare infinna sig vid de marknader, der större tillgång på hästar vanligen förekommer, och i hvilket afseende remontmarknaden i Sköfde, uti September månad, är företrädesvis utmärkt. Priserne å goda hästar hafva, i följd häraf, under de sednare åren i allmänhet varit höga; dock har under innevarande år någon sänkning visat sig, hvilket tillskrifvits den rådande penningebristen, som minskat antalet af spekulanter, under det att säljarnes förökats. Svinkreatur uppfödas i större mängd uti vissa delar af Länet, särdeles Kåkinds och Wadsbo härader. Uppköpare i orten tillhandla sig fläsket, som sedermera, i betydligare partier, afsändes hufvudsakligen till Örebro och Stockholm. Förhållandet med bränvins-tillverkningen och afgifterne derför har varit följande: R ? (1 s k a ] ). l:a Klassen. 2:a Klassen. 3:e Klassen. 4:e Klassen. 5:e Klassen. Pannerymds Antal pannor. Panneryind. Antal pannor. Pannerymd. Antal pannor. Panneryrnd. Antal pannor. Pannerymd. j Antal pannor. Pannerymd. algut. Då, eldigt sista berättelsen, år 1847 begagnades 3,979 pannor med 69,231 kannors rymd, hvarför afgifterne utgjorde 33,334 R:dr 36 sk. 3 rst., visar sig således, att den uti sisla berättelsen 21 anmärkte minskning af redskapen ytterligare fortgått och under den period, sorn förevarande berättelse omfattar, utgjort ett antal af 1,171 pannor med en rymd af 18,716 kannor; men att afgiften för år 1850 ändock något öfverstiger den för år 1847 erlagde. Förstnämnde förminskning har hufvudsakligen ägt rum uti redskap af Irsta klassen.
Ja Harald var icke rik, men tyst då ... ännu ägde han qvar af arfvet efter sin mor omkring trehundra Rubel silfver ... dessa kunde väl till en början förslå att inackordera Stella i en pension. Men hvilken? Hvar skulle man finna en med nog menniskokännedom och skarpblick att, såsom sig borde, behandla en sådan som Stella. Skulle icke den vilda törnrosbusken, hvilken hittills skjutit upp i ödemarken och bland vilda berg, nu omplanterad under sjelfva sin knoppning snart vissna och förgås? Sådant tänkte Harald och förkastade tanken på alla pensioner. Men om han sjelf skulle söka att bilda henne? Ja, men han hade ju åtagit sig en kondition, den han icke gerna, ja omöjligt kunde åtra. Hvem svarade honom dessutom för att han var mera vuxen denna befattning, än en guvernant. Han kunde ju lätt börja älska Stella, ung och skön såsom hon var ... och sådant hade i sanning äfven sina vådor. Vid han så satt sluten i sig några ögonblick, väcktes han ur sina drömlika planer af torparhustruns fråga: – Jag kan väl förstå, att herrn räddat denna mamsells lif. Mera får jag väl höra af skjutskarlen här eller af min man, så framt han vet någonting. Men hvart ämnar herrn vidare föra henne? Hvart ärnar herrn sig sjelf? – Till Ristilä, till baronen der, och dit för jag äfven Stella ... hon heter så ... dit ja, till en början. – Till Ristilä, nej, gör det ej, herre! – Och huru så inte? – Hvad tycker herrn om den der klädningen, som mamsell Stella nu bär? – Å ja, den klär henne rätt väl och passar inte så illa. Men det är aldrig af de klädningar ni sjelf går i? – Å nej; det är en af dem jag har efter min brorsdotter, mitt eget barn, kan jag säga, sedan bror mins död. Hon, den unga flickan, tog efter mitt råd tjenst på Ristilä och der fick hon mycket vackra kläder och blef på allt vis väl bemött, såsom man sade; men två år derefter blef hon uslare, än hon varit, och hennes slut vill jag ej omtala. Stackars, stackars olyckliga flicka!
Vt,dr. d, 29 F)ec. isis. dennes f. rri. på bordet lagda Memorial, angående de förhållanden emellan Lap. par och Nybyggare i Luleå Lappmark, som föranleda till afvittringars skyndsamma vekställande m. m. derstädes^ jemte de af Herrarne af Schmidt, Georg Lars, och Boij, Johan Fredrih, i anledning deraf, sistnämnde dag afgifne yttranden. 6:0 Grefve Cronhjelms, Otto Angust, den 15 dennes f, m. på bordet lagda Motion, om skyldighet att vid Prestoch PhilosophiseCandidat-Examen hädanefter jemväl ådagalägga prof af insigter i Vexelundervisnings Methoden; jemte Hans Excellence H err Grefve Flemings, Claes, i anledning deraf, sistnämnde dag afgifne yttrande, 7:0 Grefve Cronhjelms, Otto dugust, den 15 dennes f. m. på bordet lagda Motion, om närmare bestämmande af de ärenden, hvilka utgöra föremål för Sockenstämmors och Kyrko-Råds behandling. 8:0 Grefve Gyllenborgs, ‘Johan Henning, den 15 dennes e. m. på bordet lagda Motion, atf Kongl. Maj:ts Befallningshafvande måtte anses pligtige att till JustitiaeCancelleren och Justitite - Ombudsmannen insända JPvot, Ut år, a, ss Dec, lisi. 34? insända ett exemplar af de kungörelser, som af dem utfärdas m. m. 9:0 Herr von Sehinckels, Johan Fredrik, den I? dennes e. m. på bordet lagda Motion, om förekommande af Skogarnes mödan, de genom unga träds och näfvers an. vändande till taktäckning, toro friherre VFrangels. Henning ^ den 15 dennes e. m. på bordet lagda Motion, om behof för Landtmannen, att idka vissa binäringar. u:o Friherre Wrangels, Henning, den 15 den. nes e. m. på bordet lagda Motion, angå. ende Forvagnars inrättande.
Jag tror icke alt sökanden med denna modifikation skulle vara särdeles belåten, ty det är icke så mycket sjelfva utslaget, som icke mera fordringsbeloppets utkräfvande af gäldenären, som han eftersträfvar. Således torde föga vara vunnet med denna modifikations antagande, hvadan jag förmodar att den icke vinner bifall. För öfrigt har denna fråga vid flere föregule liksdrr varit föremål för R. Deli 5 Februari. 325 St:s öfverläggningar och endast vid en enda lyckats vinna framgång hos dem, ehuru K. M. till det uppgjorda förslaget vägrade Sitt bifall. Således torde väl något skäl linnas, som talar förbifall till Utsk:s åsigt i ämnet, oaktadt Frih. Raab förklarat alt den saknade alla skäl. Slutligen har Frih. Cederström påyrkal återremiss samt att Utsk. skulle åläggas att, ehvad det vidblefve sin mening eller icke, inkomma lill Stånden med ett förslag, uppgjord t i den syftning, som motionärerne utpekat. Delta är eli sätt alt tillvägagå, som jag icke hört talas om någonsin förut varit brukligt, och jag tviflar äfven alt Utsk., i händelse af älerremiss, linner lämpligt att i det afseendet uppfylla Frilus önskan. Hr Ehrenborg, Rich. Mich.: Då jag icke kunnat (inna alt den siste värde talaren på något sätt vederlagt hvad föregå!e talare till stöd för saken och emot Ulsk:s betänk, andragit, anhåller jag att få instämma med dem. Då på detta rum den 2 sisth December diskuterades öfver den fråga som nu är föremål för öfverläggning, uppträdde jemväl förstnämnde talare och förkunnade, såsom ledamot af LagUtsk., på förhand, att den af Hr Hammarberg väckta motion skulle af Utsk. förkastas. Della väckte förundran, enär den värde ledamoten dock icke utgjorde mer än af Utsk.
TryckfrlhetSsL agen, både moraliskt, genom en varnande erinran, och materiell, genom dubbelt fiötesrausvar; Och oni dess vidare an välldande, medelst ett nytt correclif, skall Utskottet. i anledning af 4:dc försl,igs-punkten, bär nedanför sig närmare yttra. Förslaget i 2.'a punkten anser Utskottet tjenligen kunna behandlas såsom parlielt, och oberoende al Herr Grefve Lagerbjflkej; egentliga Imfvud-motion; Hvadan Utskoitet får härom, på sitt ställe, särskilt sig utlåta, och således nq i ordningen skrida lill fpfslagets 3:dje punkt, ined dess bägge alternativet - Powiit.-Ut$Jas Memoria], N:o 51, 5 Utskottet delar helt och hållet Motio* nairens öfvertygelse,att dea nuvarandeTryckfrihets-Nämnden saknar mångå bland de egenskaper, son? constituera en verklig Jury eller Edsvuren Nämnd, och att ali förän* dring härutinnan, följaktligen äfven återvalldandet till den vanliga, af ålder beståndande, af erfarenheten godkända Rättegångs - methoden, skulle mera säkert och rakt leda till ändamålet, eller bestämdhet j sakens qualification, klarhet i dess utredning, noggrannhet j pröfningen och rättvisa \ Domslutet. Närridim ättningen, provisoriskt eller på försök antagen, innefattar, icke mindre än den likaledes blott tills vidare införda Indraguings-magten, ett undantag från regeln, eu Utväxt på Vår Tryckfrjhets-Lag; och till dess afskallande ligger redan anvisningen lemnad j 1815 års Riksdagsbeslut, enligt hvars 3o §. till kommande Ständer hänskjules det Fulslag, att, i händelse den då stadgade Jury i Tryckfrihels-mål icke skulle anses svarande mot ändamålet, eller lämplig efter Nationens lynne, det förut gällande rättegångssätt t må kunna återställas, Den lörra beisten är af Mottonairen utförligen ådagalagd och ökas märkbart af inrättningens särdeles eftertänkliga egenskap att utesluta all appell för den möjligen lidande Parterr.
Medaljen och diplomet äro lämnade i Fredrika Bremer-Förbundets vård och kunna beses å förbundets 54, kl. 11 — 4. blygs jag, men nog har jag läst dem en tjugu oförställd glädje för Lovisa Petterkvists otaliga Ystad Ull Haparanda. åtföljer, i utbyte mot det vanliga romanarket, detta nummer och utgöres af en reproduktion i autotypi från V. Silfversparres grafiska anstalt efter Rafaels bi ' imda » Madonna med barnet ». Jag går inte! vissa punkter helst inte svara! den och spirituella Planschen för decem Jag säger oss, ty utan Ruffen är jag som en klocka utan urnyckel: vördsamt inbjuda eder att på vår bekostnad och för min ena måg, sa, att det skulle bli riktigt roligt. oss eder medverkan som Iduns speciella utstått ha sig!) spärrade opp ögonen värre — och kronfogden, Ni, fru Petterkvist, och det vore oss öfvermåttan kunnat göra genast, men männen nu sina små egenheter för Teater och musik. Tvänne profblacl med illustrationer ur Iduns Modetidning och Barngarderoben medfölja detta nummer af Idun, på det de af våra ärade läsarinnor, som ej hittills hållit dessa båda tidningar, måtte få ett, om än ringa begrepp om, hvad de ur dem kunna hämta. Iduns NlocLeticlning, som utgifves på ej mindre än 8 olika språk i en samlad uppKungl. operan, Första symfonikonserten gafs laga af 2 k 300,000 exemplar, har i Sverige likden 17 december inför en i förhållande till julens som i öfriga länder, där samma blad utgifves, närhet ganska talrik publik och efter ett intresallt mer och mer undanträngt öfriga modejoursant program. Hufvudintresset var naturligtvis naler. Tidningen är oek Skandinaviens största fäst vid inleduingsnumret, Tschaikowskis » Symoch elegantaste, modernaste och jämförelsevis phonie pathétique », som nu utfördes för första billigaste modetidning. BamffardéroTben, som endast är tre gången härstädes.
N:o 3 a. till Kongl. Maj-Is Nåd. För en sådan byggnad funnes, efter Komiténs förmenande, ganska lämplig plats å en kronan tillhörig, vid hörnet al Storgatan och Styrmansgatan belägen tomt, hvilken för närvande vore till Lifgardet till häst upplåten. — Kostnaden för byggnaden beräknades till 120,000 rdr, deruti inbegripet tomtens planering, Styrmansgatans sänkning, nödiga hägnader, samt en för skolans behof erforderlig uthusbyggnad. Detta Komiténs betänkande, af så väl Cheferna som Ofverkommendanten enhälligt godkändt, blef den 20 Juli 1857 till Kongl. Maj:ts pröfning öfverlemnadt; men vid underdånig anmälan af ärendet den 4 September 1857 ville Kongl. Majit med afgörandet uppskjuta, intilldess närmare kännedom vunnits, huruvida icke för ifrågavarande behof en mera lämplig lokal än den föreslagna skulle kunna erhållas. — Då förnyade efterforskningar i berörda hänseende icke led t till förslag om en mera passande plats, hvarom Ofverkommendanten uti underdånigt memorial den 14 Mars 1859 sig utlåtit, har frågan om Gudstjenstsoch skolbyggnad för härvarande garnisonstrupper förblifvit hvilande; men då behofvet deraf ännu qvarstår, har jag anmodat Chefen för Ingeniörkorpsen alt, enär hittills icke kunat uppgifvas någon såsom fullt lämplig ansedd plats för meranämnda byggnad, samt för den händelse icke heller nu en sådan kunde föreslås, till Kongl. Majit inkomma med utlåtande, huruvida någon tjenlig plats, särskildt för hvardera af dessa byggnader, nemligen kyrkobyggnad och skolbyggnad, må kunna förordas, samt att, efter sig företeende förhållanden, låta uppgöra nödiga ritningar och kostnadsförslag, som tillika borde till Kongl. Majit insändas. Chefsembetet vid Ingeniörkorpsen har nu i underdånighet meddelat, att undersökning blifvit anställd, huruvida någon Kronan tillhörig tomtplats vore för ändamålet lämplig, vare sig att derpå uppföra ensamt kyrka eller ensamt skolhus.
Hr Gr. o. Landtm, lät uppläsa följ:de från Hr Chefen för K. Civil-Dep:tet till Hr Gr. o. Landtm, aflåtna skrifvelse: Att K. M. i nåder bestämt Tisdagen den 8 innev:de månad för riksdagens afslutande får jag härmed äran tillkännagifva. Anmäldes och bordlädes: Stats-Utsk:ts Mern. N:o 246, ang:de verkställd omröstning i ani. al Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om beredande af tillgångar för del till försvarsverkets fullständigare ordnande af K. M. äskade särskilda kreditiv; samt Bevilln.-Utskits Mern. N:o 27, med förslag till bevillningssummans utgörande. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £3 e. m. In fidem, 0. Brakel. Plenum kl. 2 e. m. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, huruvida R. o. Ad. behagade besluta, att, på sätt förut tillgått, de hos R. o. Ad. under innevarande riksdag hållna protokoll, som ej blifvit inför Ståndet justerade, skulle justeras inför Riddarh.-Direktionen. Ropades ja. Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utsk:ts den 4 dennes på bordet lagde Mern. N:o 246, ang:de verkställd omröstning i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om beredande af tillgångar för det till försvarsverkets fullständigare ordnande af K. M. äskade särskilda kreditiv. Föredrogs och bifölls Revilln.-Utsk:ts den 4 dennes bordlagde Mern. N:o 27, med förslag till bevillningssummans utgörande. Upplästes och godkändes nedannämnde, från Exped.-Utskrt inkomne förslag till R. St:rs underdåniga skrifvelser till K. M., nemi.: N:o 200, i ani,' af K. M:s Nåd.