Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o i4. 37 tulla eller Sfer utskeppa de på Tull-Credit upplagde varorne, och att det således ligger i sakens natur, att förtullningen bör ske efter de Författningar, som gällde, då varorna upplades, hvilket äfven utgör den säkraste beräknings-grunden; men att deremot, då Nederlags-va ror anses lika som läge de på Utländsk ort, dessa böra förtullas efter de Författningar, som gälla, då de angifvas till förtullning ; 2:0. att de! vore stridande emot begreppet om och ändamålet med Gredit-upplag, att tillåta, det till införsel förbudna varor derpå uppläggas, hvilket äfven skulle upphäfva den mest vasendtliga skillnaden emellan Credit-upplag och Nederlag} 3:0, att då, för begagnande af Nederlagsrätt, \ procent af varuvärdet erlägges, icke allenast vid varans uppläggande och åter exporterande, utan äfven årligen, om den qvarligger öfver 3 är, men någon sådan afgift icke eger rum i och för Credit upplaget, det således häraf följer, att en viss tid bör vara bestämd, inom hvilken varor böra vara från Credit-upplaget antingen förlullade eller reexporterade ; samt 4:o. att afdrag för leccage 5 varor, hvilka bordt förtu!las efter deras qvantitet, icke SS Beviln. $:t Allm. Besv. o. Otc. Utsk, £et.N‘.o ip skäligen Iean medgifvas, dä en sådan minskning, om den egt rum, endast tillkommit un. der den tid, godsegaren på egen begäran fått tillgodonjuta Credit ined Tuliens erläggande. Det år i823 för Rikets Höglofl. Stander af Bevillnings-Utskottet framlagda Förslag om Credit-upplag blef af Rikets Höglofl. Ständer gilladr, derefter af Kongl. Maj't i Nåder promulgeradt; och dervid har Kong!.
Då Utskottets pluralitet fästat det afseende på berörde anmärkningar, att, i följd af desamma, Utskottet funnit sig böra frånträda sitt redan afgifna tillstyrkande i denna fråga; har Utskottet oek nu skolat till R. St:r vördsamt hemställa: att den föreslagne ersättningen icke må beviljas, samt beloppet deraf i44° Rtdr 32 sk. således ej eller komma att utgå. Dock bör Utskottet tillkänagifva, att dess förra Utlåtande blifvit bifallet af H. PrästeStändet den 21, oell af II. I\. o. A. den 22 sislidne Maji. 6:0 Den af Utskottet i 7:de Puncterij jemte Utlåtandet Wto 135 föreslagne ersättning af 4oo R:dr 8 sk. lill Lunds Aeademie, för ur 1810 mistade Aflöningsmedel och Tullfrihetsersättning, har likaledes hos V. BorgareSländet blifvit af Hr Eckerman j af enahanda skal, som emot ersättningen till Upsala Aeademie åberopats, nemi. att indragningen deraf till StatsVerket icke skedt, om ej den grundats på rättvisa, ansedd icke böra äga runi, hälst om denna reclaination bi föl les, flere andre dylike då äfven skulle vid nästa Riksdag göras lill föremål för R. St:rs pröfning. Och ehuru II. BondeStändct jemväl afslagit Utskottets tillstyrkande i denna del; åberopar dock Utskottet härutinnan dess afgifna Utlåtande Wto i35, som, hvad angår nyssnämnde 4oo R:dr 8 sk. äfvenledes blifvit af 11. PrästeStändet samt af II. B. o. A. bifallet. Vid förehafvandet hos II. PrästeStändet af berörde Utlåtande har Professoren Geijer, då Utskottet, \ Betänkanden, N.‘o 177 i följd af 56 §.
Till följd af R. o. Ad:s, före Medståndeus Dcpulalioners ankomst, inhemtade bifall, åtskildes R. o. Ad. vid den stora Deputationens afgång, samt R. o. Ad:s medlemmar af Deputalionen vid nedgången från K. Slottet kl. 1 e. m In fidem protocolli, Alberl Munck. Plenum kl. 4 11 fm - HEx. IIr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att sedan numera R. o. Adts bänkm:s-fördelning blifvit uppgjord samt vore tryckt, för att till R. o. Ad:s ledamöter utdelas i Ridd.cancelliet, kommc bänkmts-valct alt äga rum nästa Mäudag kl. 10 f. in. Sedan de 2:ne Härolder, som borde gä framför R. o. Ad., ankommit, afgick II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, med R. o. Ad. kl. nära 11 f. m. till Storkyrkan, hvarest riksdagspredikan hölls af Biskopen i Wisby Stift, Led. af K. N. 0. Mag. Carl Erik Ilallslötn. Derefter begaf sig R. o. Ad. till K. Slottet och åtföljde K. M. till Rikssalen, hvarest H. M. genom ett Tal i nåder helsade R. St., och Statsrådet samt Chefen för Civildepartementet, C. af K. N. 0. Hr Olof Imanuel Fåhraus uppläste K. M:s nåd. berättelse af denna dag, om hvad i rikets styrelse sig tilldragit sedan sista riksdag, hvilken berättelse till R. o. Ad. öfverlemnades. Efter det sedermera II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, samt Talemännen framfört RiksSttns und. vördnad, och H. K. M. emottagit trooch huldhetsed af H. K. H. Sveriges och Norriges Arf-Furste, Prins Frans Gustaf Oscar, Hertig af Uppland, åtföljde R. o. Ad. K. M. från Rikssalen till dess rum i Iv.
Bifölls Constitutions - Utskottets Memorial, N:o 25, angående Herr August von Hartmansdorffs Motion om förändring i 26 §. af Justitise-Ombudsmans-Instructio» nen. S. D. Lag-Utskottets Betänkanden: Nto 54, öfver Riksdags - Fullmägtigeri Herr A. Landegrens Motion omvederbörand© Under-Domares förständigande att, vid Intecknings dödande, ställa sig till efterrättelse hvad, 1 54 af Kongl.'Förordningen den r3 Julii 1818, om Skuldebrefs företeende i hufvudskrift är stadgadt; N:o 5 5 J öfver Riksdags-Fullmägtigén Herr B. Santessons Motion om ändring i Kongl. Kungörelsen den 18 December 182 3.» så vidt den rörer ändring af 24 i Kongl. Förordningen den i3 Juiri 1818 om In-; teckning i fast egendom ; N:o 56, öfver Herr Grefve Carl Axel von Rosens Motion om stadgande, att i de orter, der endast ett Lagtima Ting om året hålles, Lagfart och Inteckning må kunna å Urtima Ting sökas och meddelas, blefvo, vid nu å nyo skedd föredragning, af Preste*Stånde.t bifallne. Prof. Utdrag den 14 Maji 182g; 61 S. D. Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Utlåtande: N:o g3, i anledning af väckta Motioner,' dels om Orgelbyggeriets befrämjande, och dels om upprättandet af ett Institut, egentligen för Kyrkosång, blef, i stöd af de inom Preste-Ståndet gjorda anmärkningar, återremitterad! till Utskottet. S. D.
Memorial till Borgare-StuHdet, 0,ri~ gående dess citerréiniss på en ariiiiärknirigs - punkt i Betänkandet öiti StätsRådsProtocotleriS granskning. rån Borgäré-Ståridet har,- medelst Protöfcölls-Utdräg under deli ö dcimes, Coristitutioris-Utskottets Mémdtial; N:o 36, öm Stats-Råds-Protocöllens fullbordade granskning, blifvit i 4-de punkten återrernilteradt, på deri grundy ått Utskottets anmärkning, vid behandlingen af målet,- rörande den af Gerieral-Majöreri riri rii. Friherre vöri SckuU %enheiiti söktä och vuriria befrielse för yrkadaccords-ersättriirig, éttdastöriifätiär öförrii® ligheten och tvätydighetéri af Stais-Secrétérarens på en gäng afoch tillstyrkande jnening; fcamt haris försurririielsé att efterse öcli rätta Rrotocolls-redael ioncn, öcli att Utskottet icke besvarat Stats-Utskottéts begärda och af Riksötårideri bifallna Remiss angående Frih. voH Sik till Riks. St. Prot.» 1828, 1829. 3:dje Samt Jgtdc Haft; I 5 Canstitutions-Vtskottets Memorial ]\J:o fa, Schulzenheims skyldighet att utgifva den belöpande ersättningen.
Beträffande åter Herr General-Majoren Friherre Björristjernas samt Herr Montgammerys framställningar om Dönförhöjningar för Indeldte Infanteriets Befäl; så förekommer härvid, att Rikets Ständer vid sista Riksdagen fpnno sig endast kunna sträcka Bönförbättringen till Penninge-Böntagarne, emedan de indeldte, hvar i sin mån, ehuru med olika indelningar försedde, finna sig bättre lottade då deras Donér åtfölja tiden och myntvärdet. De Döntagare åter vid Indeldte Arméen, som genom vidtagne regleringar med indelningarne, antingen nu måste tjena med andre inkomster, än deras tjenstegrar i o6a Stuts-Utskottets Betänk anden. der skulle tillhöra, eller ock hafva Penn in ge* Löner, njuta för närvarande sådane vilkor, sona Kongl. Majs:t vid regleringen funnit skäligt att fastställa och tillgängarne medgifva} Och den jemkning eller ytterligare reglering, som i detta hänseende kan finnas nödig och äga rum inom de redan varande anslagen, anser Stats-U tskottet på Kongl. Majsits K ådiga bepröfvande och åtgärd ankomma Hvilket vördsamligen hemställes -Riksens Höglofl. Ständers fcepr öfvande. Stockholm den i Maji 1S1S. N:r sol. Riksens Höglofl. Ständers Stats-Utskotts Utlutande angående upptagande i' Stat afl 3,500 R:dr Hamburger Banco Fyringsmedel, såsom inkomst från Danmark. Dä , under verkställigheten af Stats - regleringen i afseende på Stats intraderne, Utskottet inhämtat, att till och med lgog varit påräknad en Summa af 3,500 Ridr Hamburger Banco på grund af 6 Art. i 1660 års Tractat med Danmark, såsom ersättning till Svenska Staten för Fyringarnes underhållande på Skånska kusten, men sedan berörde år från beräkningen i RiksStaten af Stats-Veykets inkomster blifvit utesluten; så har Stafs-Utskottet genom Herr HofCantzleren begärt och erhållit den upplysning, att, enligt de meddelanden, som i detta ämne från Kongl.
Jag hade likväl önskatatt ett sådant förslag blifvit framstäldt vid återremissen, då det kunnat tjena Utsk:n till ledning vid jemkningen af dess afgifna förslag, helst det måtte vara meningen, att de förändringar. sorn önskas, blifva uppgifna vid åtet remissen, ty att dröja dermed tills betänk, återkommer till RiksSt:n, måtte ej vara rätt. Jag erkänner icke heller hvad en värd talare sagt, att jag batt orätt i fråga derom, att stadgandet enl. Hr von Hartmansdorffs förslag icke är nog generell, och när slutet af 10 §:n innehåller: ”För öfriga ärenden, som enl. särskilda författningar böra vid sockenstämma företagas, gälle hvad derom är föreskrifvet;” så tycker jag att all annan specification är öfverflödig. Det har afseende på hvad Utsk:n förut i samina § föreslagit i generella termer, och åsyftar, att, om likväl något blifvit uteglömdt, hinder för behandlingen vid sockenstämma ej må uppkomma. Jag tror mig ej hafva misstagit mig vid uppfattningen af Hr von Hartmansdorffs anförande, rilen anhåller att Utsk:ns förslag i fråga 0111 de mål,som skola tillhöra sockenstämmas behandling, måtte antagas. I afseende på vitens bestämmande vill jag ej yttra mig. Frih. Cederström: Den siste talaren har nu ånyo påstått, att icke, vid betänkandets första behandling, anmärkntr blifvit gjorda emot det generella upptagandet i stället för specilicationen af hvad som till sockenstämma skall höra. Jag hänvisar honom till hvad i förevar, betänk, å pag. 10 yttras i afseenJe på q §:n, hvaraf han kan finna att just detta generella stadgande och det, alt specificationen enl. 1817 års förordn. blifvit utelemnad, varit föremål för anmärkn. i alla Stånd. JVlan har yrkat att målen må uppräknas enl. 1817 års förordn., men Utsk:n hafva icke gjort det.
Jag tror det vara gifvet att den nya Adeln är en ärftelig Adel, och jag tror att arf ej kan existera efter någon annan än en afliden person. Jag kan deremot ej dela hans öfvertygelse, att närvarande 2 §• i RiddarhusOrdningen skulle vara tillfyllest görande. De uti Utskottets Memorial anförde motiver för otillräckligheten afdenna §. äro så mångfalldige att RiddarhusUtskottet, enligt min åsigt icke kunnat undgå att föreslå en förändring af denna §. Det är oändeligen svårt att stadga en lag där Representationsrätten i alla möjliga fall bestämmes för 4 olika slags Adel; att en sådan föreskrift skall synas intraslad, är helt naturligt, men jag tror ej att man uti denna §. skall finna motsägelser, utan deremot att alla tvistfrågor med den skola Den Ii Juni i e, m. 243 kanna upplösas. Detta är ej fallet med den gamla s §:n. Med hvarje år ökas svårigheten att förklara Lagen för Representationg-rätten och kanske redan vid nästa Riksdag blir det med bibehållande af närvarande 2 §. icke möjligt att bestämdt använda lagen till alla förekommande fall. Sedan Utskottet fattat en bestämd öfvertygelse om orden i 37 §;n RegeringsFormen, har Utskottet föreslagit det stadgande i 4 §. RiddarhusOrdningen , som nu är under pröfning. Jag vet ej om jag felat uti min uppfattning af saken, när jag hörde Friherre Cederström yttra, att det närvarande förslaget skulle innefatta en tolkning af Grundlagen. Utskottet har visserligen ej ingått uti en sådan‘tolkning, väl vetande det icke tillhöra sig; men det hyser den öfvertygelse att orden ejter honom betyda ejter hans död, och att man är skyldig fatta någon mening om en §., som måste efterlefvag. Herr Riben, Carl Wilhelm-. I den skildring, som Herr Grefve De la Gardie uppställt på dels redan inträffade dels befarade följder af stadgan1- derna i 37 §. RegeringsFormen och 2:drasamt jo:de § §•
Det åligger Bevillnings-utskottet, bland annat, att afgifva förslag, angående den bevillnings-afgift, sorn bör erläggas för spelkort och de öfver afgiftens behöriga nigörande erforderliga kontroller; och som, enligt hvad Utskottet inhemtat, beloppet af de medel, som för kortstämplingen influtit år 1841, eiler året näst före tillämpningen af den förhöjning i stämplings-afgiften från 6 till 8 sk., som vid dåvarande riksmöte beslutades, samt af de förändrade bestämmelser, som då tillika föreslogos, och genom Kongl, förordningen den 23 Februari 1842 föreskrefvos, utgjort endast (>,781 r:dr 15 sk. 6 r:st., men redan påföljde år, eller då berörda Kongl, förordning trädde i kraft, uppgått till 15,179 r:dr 23 sk. 6 r:st, samt derefter så betydligt tilltagit, att det under de sistförflutna åren utgjort: 1818, 31,392 r:dr, 1849 , 29,878 r:dr 32 sk., samt år 1850 , 31,334 r:dr; så och enär utaf den betydliga inkomst, som sålunda genom kortstämplingen influtit under dessa sistberörda år, jemförd med den, som före år 1842 kunde påräknas, ändamålsenligheten af de nu härom gällande föreskrifter synes vara öfvertygande ådagalagd, samt någon ändring deruti icke blifvit inom Riks-stånden ifrågasatt, anser sig Utskottet böra förnya dess vid sista riksdag gjorda, af Rikets Ständer godkända, hemställan, att bevillningen af spelkort må intill nästa statsreglering utgå till oförändradt belopp, nemligen åtta skillingar banko för hvarje kortlek, samt att, med anmälan härom, anhållan bör hos Kongl. Majit i underdånighet göras, att ofvanberörde nådiga förordning af den 23 Februari 1842 må fortfarande få tjena till efterrättelse. Alik, till Exp.-Utsk. den 16 Maj 1851, kl. 3 e. m.. Betänkande, angående städernas salu-accis.
Genom ett sålunda för en hvar beredt tillfälle att granska städernas privilegier och fördelar, bielke icke allenast fordringarne på statistiska och historiska upplysningar i detta hänseende uppfyllda, utan jemväl, såsom jag förmodar, till väsendtlig del vedellagde de insinuationer och missledande uppgifter, som i motionen förekomma. På desse med de flere i Herr Professor Carlssons reservation förekomne skal, har jag icke kunnat biträda det beslut, hvari Utskottet stadnat.” Bi k. till R. St. Östlund & Berling, 4851 Allm. Besv. o. Ekon.-Ulskottets Utlåtande, JW 60. i M 60. Ank. till Exp.-Utsk. d. 18 Mars 18S1, kl. 12 midd. Utlåtande, i anledning af vackt motion, att Rikets Stander måtte hålla egna tidnings-referenter och låta utgifva en riksdagstidning. Frän Högvördiga Preste-Ståndet har, till allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet remitterats, en af Herr Prosten Klintberg väckt motion, hvaruti, med anledning af den ofta förnyade erfarenheten af tidriingsreferaternes otillförlitlighet, i afseende på riksdagsförhandlingarne, samt deraf följande stora obehag för Riksdagsmännen, att se sina ord missförstådda eller misstydda och kanske slundom ett helt stånds verksamhet för fäderneslandets väl, antingen förbigången eller i meddelanden till allmänheten mer och mindre vanställd, blifvit föreslaget: »att Rikets Ständer måtte hålla en referent i hvarje stånd, samt att dennes priliminärmeddelanden, angående hvad som i hvarje stånd förefaller, måtte först af sekreteraren påtecknas såsom kollationerade, och samtliga referaterna derefter inflyta i en under Ständernas garanti utkommande riksdagstidning.»
Lärjungen tlta ' figas till sjelf wrks ' amhet; hon kan ej, för att begagna ett viilgärt ord ntrAktas i sitt vetande ", snart sagdt mot sin vilja, titan hon rnåstecarbeta och tänka. Men tyvärr är det andra &amp; n oxen i fabeln, som säga: " Jag hellre tuggar än tänker. " Under de två år hemstudiekurser funnits, har undervisning meddelats i svenska språket och litteraturen, historia, franska och engelska, matematik, fysiologi wb ritning. Lärd a f. 168 jungarnes antal har ökats, men det har ökats långsamt. Möjligen kan detta bero @ att hemstudieiden ej är tillräckligt kiind. Atgärder hafva likväl vidtagits för att sprida densamma bland allmänheten. Man har skickat underrättelser om hemstudierna till alla större läroverk för flickor, annonserat i tiduingarne, och nii nyligen har en up Isats i iimnet offentliggjorts i Svea, Handelsoch Sjöfartstit !bingen m. fl. Förfrågningar och a n d n i n g a r hafva varit betydligt talrikare än deras antal som blifvit lärjungar. Särskildt att beakta äro de många förfrågningar, som ingått från unga män. Antingen ha dessa ej fattat, att hemstudierna e,j vor0 afsedda för dem, eller ock ha de bedt oss tänka p&amp; saken för dem ocksQ Tydli en inse män mera bildningens u y t h och betydelse än h v a f vi yvinnor göra. Det vore tvifvelsutan en fråga att beakta, om ej nbgonting äf ' ven för dem skulle. Den omtalade " samundervisningerin borde i detta fa 1 ej kunna möta nii ra större svårigheter. Kanhända det s. k. svagare könet ble ve mera intresseradt för hemstudier, om det finge det starkare till kamrater. Vännerna af hemstudier hafva emellertid ofta kiint sig misströstande och sökt efter orsakerna, hvarföre ej detta tillfälle att förvärfva kunskaper omfattats med lifligare intresse. En orsak torde vara, att undervisningen i viira skolor ar i mindre grad skriftlig än hvad den är i många andra land, hvarigenom de unga flickorna känna sig besvärade vid tanken att meddela sig skriftligen med sin lärare.
Danska hästar* införande. S. D. Bondeståndet, som till pröfning forehaft LagUtskottets Utlåtande N;o 118, i anledning af de inom Borgareoch BondeStånden gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande N:o 44, angående ändring i 30 Cap. RättegångsBalken, har ansett: 1:0 Att Revisionsskilling* erläggande för ändrings sökande i HofRätts Dom må hädanefter upphöra. 2:0 Att, vid ändrings sökande, lösen endast skall erläggas för den del af Revisions Acten, som utur HolRättens Protocoll utskrifves, men icke för andre Handlingar, hvilka förut blifvit af Sökanden löste vid andra Domstolar, eller i öfrigt blifvit af honom under målets handhafvande i HofRätten företedde. 3:0 Att, tiden för missnöjes] tillkännagif. vande utsträckes till 30 dagar från Domens utgifvande. S. D. Efter att redan hafva bifallit allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets först af - Bihang till R. S. Fröt. $:de Sami. 55 554 Proti WJr. d. cs £?uiii 1823. gifne Betänkande N:o 61, angående föreslagne ändringar i Kongl. Förordningen den 26 Februarii 1817, rörande Socknestämmor och KyrkoRåd, lät BondeStåndet sig nu förekomma bemäldte Utskotts den 19 dennes på bordet lagde Utlåtande N:o 138, i anledning af de vid ofvanberörde Betänkande inom andre Riksstånd gjorde anmä-kningar; och fann BondeStåndet under åberopande af sitt förra beslut, för godt att gilla hvad Utskottet nu föreslagit, om tid och sätt till missnöjes tillkännagifvande och Besvärs fullföljande mot Socknestämmor och Kyrkoråds beslut. 9. D. StatsUtskottet som erhållit återremiss från BondeStåndet af Betänkandet
Enligt H. ftiddetska. pets och Adelns Besltit. Enligt Val lo fl. Bot, gareStåndets Bent. Temnknings Förslag. Inkommande. Utgående. "Inkommande. Utgående. Inkommande. i Utgående. Mineral - Vatteft » 10 io Är beträktadt lika med andra medic! nal ier-, hvarföre tio procents Tull-afgift är liesta tild , hvarvid Vällofl. BorgareStåndet äfven torde låta förblifva 1 i* i Malm, eller Mineral ajf alla ) slag ] 3Ö i oö Äf möjligheten att förädla detta få-ämne , herntar Utskottet anledning ätt hemställa, det täcktes de öfrige Standert sig med Vällofl. BorgareStåndet så vida förena, att tullen stadgas lifeå- söiri på Tackjern ; '5° Medaillet af C-Uld och Silf) Friei Ben förlust, söm genom Utförsel af ädlare rnetalter på detta sätt tillskyndas Riket, förmodar Utskottet genom den ålagde Tullpröcenten 1 ’ Ver ) i) ersatt, hvadan Utskottet hemställer om ej Vällofl. BorgareStåndet skulle täckas afstå fran Sitt beslut Messing gammal, brukad ii V Härom gäller hvad ofvan rörande gammal koppar ytjt. rädt blifvit 50 Modeller ■ a * * Fr. Men till allehanda inrättnin* 1 gar Och prof pä Utländsk ( redskap efter erhållit sär( skildt tillstånd J Frie. Dehnä fédactions - förändring tillstyrka \ i Muschs a a a io 5 Hväd här ofvan rörande Desman anfördt är, åberopas å nyö af Utskottet }io Mynt af Öhld oell SilfvOi? Fritt. förbud Fritt. »5 Äf de i flerfaldige Koiigi.
St. göra bäst alt icke framställa någon önskan i detta afseende, och får jag således af det skäl, att frågan mätte blifva på bästa sätt afgjord, anhålla om afslag å betänk. Ilr Westerstrand, Pehr: En ledamot af R. o. Ad. har ganska fullständigt anfört historien om styrelseverken intill år 1823, och som denna historia der blifvit afbruten, anhåller jag att fä göra en fortsättning. Sedan ett vid 1818 års riksdag, för behandlingen af frågan om styrelseverkens organisation, tillsatt särskildt Utskott afgifvit sitt betänk., anhöllo R. St. hos K. M., alt lill ämnets utredning, en comité' mätte nedsättas. Betänk. af en sådan comité' blef vid 1823 års riksdag R. St. meddeladt, och ett då åter tillsatt särskildt Utskott utarbetade ett fullständigt och grundligt förslag, enligt hvilket alla rättsfrågor borde afsöndras från förvaltande verken och behandlas af domstolarna. Detta har, så vidt ske kunnat, blifvit verkställdt medelst utfärdande af 3 K., förordna af d. 17 April 1828; deri namnes uttryckligen, hvad som nu blifvit exempelvis såsom nödigt yrkadt, att domstolarne böra behandla beståndet, uppfyllandet eller rätta tydningen af contracter emellan Kronan och enskilde. 1823 års Utskott hade äfven föreslagit införandet, för regeringsäreudena, af en deparlementalstyrelse. En sådan är äfven i nära öfverensstämmelse med Utsk:s förslag redan införd. Under en sådan styrelse ansåg Utsk. att, med undantag af Kammarcoll. som borde förändras till ett Manufactur-och Commercecontor, och Bergscollegium, som borde blifva ett Bergscont., Rikets Öfrige collegier borde bibehållas, för att a)
S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande N:o Ö29, angående de i Regerings-formens 63 § omförmälda tvenne kreditiv-summors belopp under tiden intill nästa Riksdag. Utskottets tvenne tillstyrkanden, pag. 6, godkändes ; och i öfrigt lades Utlåtandet till handlingarne. 502 Prot.-Vtdrag den 3 November 1854. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande N:o 333, i anledning af erhåline återremisser å Betänkandet N:o 273, angående dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, i fråga om Statens medverkan för jernvägars anläggning, dels väckta motioner, rörande sättet för dylika anläggningars åstadkommande. Härvid förekommo: l:o Yttrandet, pag. 2. Lades till handlingarne. 2:o Hvad tillstyrkes, pag. 3. Bifölls. 3:o Tillstyrkandet, pag. 10. Bifölls. 4:o Utskottets hemställanden pag. 15, angående anslag till tvenne der omförmälde jernvägs-stambanor. Bifölls. Och 5:o Slutliga yttrandet, pag. 15. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial N:o 331, i anledning af återremisser å Utlåtandet N:o 274, angående väckta motioner om Stats-bidrag för jernvägs-anläggningar. Härvid förekommo: Första yttrandet, pag. 2. Lades till handlingarne. Andra yttrandet, å samma sida. Ståndet lät dervid bero. Yttrandet, pag. 3. Lades till handlingarne. Och yttrandet, pag. 5.