Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid underdånig föredragning inför Kongl. Majit den 11 Oktober i844 af kommitterades förenämnde underdåniga förslag, fann Kongl. Majit, i anseende dertill, att det då pågående riksmötet redan långt framskridit och statsregleringen till stor del blifvit uppgjord, icke i nåder godt att frågan till slutligt afgörande upptaga eller densamma då hos Rikets Ständer anma - 8 Kungl. Maj:l Nådiga Proposition N:o la; men Kongl. Maj:t vill kommitterades ifrågavarande förslag, hvilket af Kongl. Maj:t för hufvudsaklig del i nåder gillas, till Rikets Ständer öfverlemna, med tillkännagifvande, att Kongl. Maj:t i nåder vill bifalla Rikets Ständers underdåniga förslag om båtsmansbeklädnadens öfvertagande af kronan, i fall rustoch rotehållare framgent erlägga fyra femtedelar af kostnaden för de af nuvarande persedlar, från hvilkas utgifvande in natura rotarne frikallas, samt Rikets Ständer å Femte Hufvudtiteln anvisa för ändamålet ett årligt förslagsanslag af 28,000 R:dr banko. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. C. A. Gyllengranat. Utdrag af protokollet öfver Sjöförsvars-departementet tillhörande ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Statsrådet ä stockholms Slott den g November i84y. Närvarande: Hans Excellens Justitie-Siatsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre. Stats-Råden: Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silf versto/pe, Waern, Friherre Gyllengranat, Baxe, Fåhreeus. Slutligen Kongl. Moj:ts Nådiga Proposition iVVo 5. 9 Slutligen uppläste Departements-chefen Statsrådet Friherre Gyllen - granat till justering följande, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatte förslag till nådig skrifvelse till Rikets Ständer, nemligen: 2:0
Ani. til Exp. Utsk. den ig Ma'j i8^t, kl. 6 e. tu. Ytterligare Memorialj angående bestämmandet af den till bestridande af Riksgälds-Contoirets utgifter erforderliga allmänna bevillningssum/na. (Rgs. Afd.) Sedan Slats-Ulskottet, uti dess nu afgifna Betänkande N:o 548, närmare utredt beloppet af den summa, som, för verkställigheten af den vid innevarande Riksdag fastställda ordinarie Statsreglering, måste fyllas genom, allmän bevillning; så får Utskottet, med anledning derjemte af Ridderskapels och Adelns samt Borgareoch Bonde-Ståndens återremisser å Utskottets Memorial N:o 466, likaledes inför Rikets Ständer å nyo uppgifva den bevillningssumma, som för fyllandet af Riksgälds-Contoirets behof intill nästa Riksdag erfordras. Såsom ledning för bestämmandet häraf, hvad beträffar Riksgälds-Contoirets förvaltnings-kostnader och detta Verks utgifter, i följd af dess ulgifna förbindelser, samt Rikets Ständers vid föregångna Riksdagar fattade beslut, får Utskottet åberopa den uti berörde Memorial, sid. 3, 4 derå meddelade beräkning, hvaruti Utskottet icke eger anledning att föreslå någon förändring. I öfverensstämmelse med denna beräkning, upptages således äfven nu det för omförmälde utbetalningars bestridande, under åren i843, i844 och i845, erforderliga belopp af R:dr 1,727,502: 41- 9- Men, i afseende på de af Rikets nu församlade Ständer, lill utgående från Riksgälds-Contoiret under nyssberörde tidrymd, anvisade och i samma Memorial, sid. 4, 5 uppräknade anslagssummor, utgörande tillsammans R:dr 1 io,32o: , förekommer, att det häribland upptagna anslaget till Navigations-skolor af 10,700
Tross-passevolans-kassan, hvilken befinnes vara i en ganska god ställning och hvilkens uppkomst har blifvit bildad dels genom statsbidrag och dels genom insättningar af roteoch rusthållare.» Häraf torde Hrrme finna, att Stats-Utslct alldeles oriktigt omformält denna motion, enär motionen tydligen visar, att motionären med sitt förslag afsett tross-passevolansen öfver hela riket, oaktadt han särskildt omnämnt det förhållande, att denna afgift vid ett reg:te utgjorde 4 rdr 75 öre. Jag yrkar återremiss af ärendet till Utslct, på det att man måtte erhålla en riktig framställning af motionen. Gr. Posse: Jag hade trott, att jagicke vidare skulle behöft taga R. o. Ad:ns tid i anspråk; men då den siste värde talaren velat tolka motionen annorlunda än Utsk:t, anser jag mig böra fästa uppmärksamheten derpå, att motionären föreslagit befrielse från tross-passevolans-afgiften endast i den händelse att den utginge med 4 rdr 75 öre, samt att, enligt hvad inom Utsk:t upplystes, detta inträffar allenast med Lifreg:tets husarkorps; hvadan R. o. Ad. torde finna både att Utskrt rätt uppfattat motionen samt att Utsk:t i afseende å densamma icke kunnat komma till annat resultat, än det Betänk:t förmäler. Då samme värde talare vidare velat proklamera den sats, att, sedan R. St:r efterskänkt en skattetitel, skulle R. St:r vara skyldiga att, för konseqvensens skull, efterskänka äfven en annan, som vore likartad med den förra, ber jag att få erinra, att antagandet af en sådan sats snart nog skulle föra derhän, att alla skattetitlar måste efterskänkas. Mötes-passevolans-afgiften har blifvit borttagen derföre att rusthållarne dertill ansetts berättigade; men som icke samma 224 Den 31 Januari f. m. förhållande kan visas i afseende å ifrågav:de afgift, torde den böra bibehållas. Frih. Klinekowström:
Seså, god herrar! bjud u pp nu! ( de börja bjuda upp , Blomster vall Lina , Jan son Lisette och Svan lund Fina , de öf riga efter omständigheterna , musikanterna stämma. ) Vill konstapeln bli' mi n "visalvi"? Sanningens vägar PERSONERNA: Vera, jordens dotter. Prins Fortunio. Den store kejsaren. Kejsarinnan. Abbedissan i ett nunnekloster. Första nunnan. Andra nunnan. Nunnornas biktfar. Nunnornas trädgårdsmästare. Zigenarhöfdingen. En serbisk bonde. En bulgarisk mär. Den gamle. En bondflicka. En äldre bonde. En yngre bonde. Förste hofmannen. Andre hofmannen. En halfgammal hofdam. Första hoffröken. Andra hoffröken, Tredje hoffröken. Kejsarinnans lifmedikus. En härold. En fabriksarbeterska. Förste arbetaren. Andre arbetaren. En banktjänsteman. En polisbetjänt. S:t Peter. Första saliga. Andra saliga. Älfvadrottningen. En annan älfva. hoffolk, arbetsfolk, representanter för alla Europas folk, moner, troll o. s. v. Bulgariska och serbiska bönder, zigenare, nunnor, alla Europas suveräner, fördömda, änglar, saliga och de_______________ Första akten. brunn, omgifven af höga växter. I bakgrunden murarna till ett gammalt nunnekloster med små, förgallrade fönstergluggar och en tung, sluten järnport. Första scenen. med ränsel på ryggen, kommer gående, följande spåren af en Hvad, min trogne Vindsnabb! Hvarför stannar PRINS SALVATOR (klädd som simpel vandringsman, I förgrunden en tropisk lustgård. I midten en marmor hvit, hindlik jakthund. Hunden stannar i närheten af brunnen). du här så tvärt. Och du vädrar på ett så egendomligt sätt. Skulle hennes spår gått fram här? Säg, Vindsnabb, vädrar du vår härskarinnas spår? (Söker bland buskarna och i den höga blomstermattan.)
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 13 Februari 1841. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3o Jan. 1841. Preste-Ståndet den 3o Borgare-Ståndet den 3o Bonde-Ståndet den 3o Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om utfärdande af en författning i fråga om fördelande af kostnaden för vattenafledning till beredande af samfällig jords odling. (Lagsamt Allm. Besv. och Ekon. Ulsk. Bet. N:o 18.) S. A. K. Till förekommande af skadliga öfversvämningar och vattenstånd å egor samt till beredande af odlingar derå, medelst vattendrags upprensning, hafva väl nödige föreskrifter blifvit meddelade genom Kongl. Förordningen den 20 Februari 1764 samt Kongl. Kungörelsen deu 28 December 1822; men då vattensamlingar finnas, hvilka helt och hållet sakna aflopp, och hvilkas uttappning således icke kan tillvägabringas efter berörde stadganden, som endast handla om upprensning af redan befintliga större och mindre vattendrag, samt det alltid måste vara gagneligt, att den grund finnes gifven, efter hvilken kostnaden för all dylik så vä) upprensning som ulgräfning skall bestämmas och fördelas, fä Rikets Ständer hos E. K. M. härmed i underdånighet anhålla oru utfärdande af en allmän författning, sora, i fråga om fördelning af kostnad för vatten-afledning, till beredande af samfällig jords odling, samt Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse } N.o 208. ersättning tili motvillig delegare, innefattar enahanda föreskrifter, som finnas stadgade till iagttagande vid de tillfällen, då vattenverk, som genom uppdämning skadar jord eller hindrar dess odling, ändras eller utrifvas skall. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 30 Januari 1841. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3o Jan. iÖ4».
Så gör icke den vetenskapligt bildade läkaren, såsom jag i mitt första yttrande haft äran antora. Utan lian erkänner sin underlägsenhet under naturen och är en ödmjuk tjenare under, och icke en befallande herre öfver densamma. Således går den medicinska vetenskapen ut derpå att låta naturen så mycket som möjligt arbeta sig fram och att understödja densamma, men läkaren tillskrifver icke sig äran, utan det är för mig en glädje att uprepa hvad jag förut sagt, att jag för min del och jag äröfvertygad att en stor del af Svenska läkarekorpsen skall erkänna detsamma, frfuisiiger mig förtjensten af många lyckliga kurer, hvilka jag helt och hållet tillskrifver natuien. Men när jag gör detta tror jag äfven jag bär skäl begära att den ovetenskaplige läkaren eller, såsom jag kallar honom qvacksallvaren, gör detta erkännande i högre grad och medger likasom jag och mångå med mig att man icke kan till fullo beräkna följderna af en behandling, icke afge något bestämdt yttrande om en kurmethod, utan att det många gånger är slumpen som algor saken. En läkare kan hafva en mängd lyckliga fall, och en annan många olyckliga att anföra om samma sjukdom, och det är särskilda omständigheter som göra dem lyckliga eller olyckliga, sålunda anser jag den erfarenhet som Hr Gyllensköld hemtat af sin praktik, af noll och intet värde, och fortfar derföre att yrka alsing Hr Lilljehöök: Mig synes att då ingen läkare är förhindrad att utöfva läkarekonsten på sätt han finner lämpligast, och då lian dessutom, så vidt jag förstår och känner, eger att praktisera varu sig efter allopatisk eller homöopatisk method är fältet fritt från den homöopatiska läkarekonsten att visa sina verkningar och göra sig gällande, hvadan jag anhåller om utslag å punkten. Hr Carlheim Gyllenskjöld: Frill, von Dubens sednare anförande synes mig alldeles icke innefatta någon vederläggning, utan gå alldeles på sidan om, hvad jag i ämnet yttrat. Jag kan nemi, icke inse, att jag inlåtit mig i någon »medicinsk disputation», hvarmed Hr Frilen varnat, då jag ju hållit mig helt och hållet på det faktiska och praktiska området.
A. (Se bifogade Tabell.) Bilaga Litt. B. Efter uppbudsförteckningarnes och taxerts-Iängdernes föranledande, utgör köpesumman å ett mtl i Jemtlands södra och norra fögderier, hvaribland likväl de hemman icke äro upptagna, som försålts å execulive auetioner, beräknad efter medium under de tio sistförflutna åren, 2411 r:dr 16 sk. b:co, samt taxer:s-värdet å ett mtl, efter samma beräkningsgrund, 17.52 r:dr 19 sk. s. m.; således understiger taxer:s-värdet det i allmänt köp med circa 27 proc., hvilket härmed till bevis meddelas. Östersund å Lands-contoret den 27 Juli 1833. C. B. IVeltzin. Bilaga Litt. (Sc bifogade Tabell.) Hörer till 5 Haft. pag. 88. Bilaga Litt. A. Jemförelse-tabell öfver roteringen i Sverige. Län. Åker på belt hemman. i B Ef fb t~r ■ Skog och utmark Ipå helt hemman. Summa ägovidd på helt hemman. Utsäde af alla slag på helt hemman. Folkmängd Ipå helt hemman. | Ordinarie Bevillnts-värde per medium. Hemmanens antal i länet. Summa värde på länets samtliga hemman. Närvar, antal, soldater, ryttare och båtsmän. Mantalsskrifne karlar. Proportionen af soldater till mantalsskrifne knrlarnes antal. Uti Jemtlands län aro väl 9.458 mantalsskrifne karlar, men deribland äro 1312, som tillhöra Herjeådalen, hvilka likväl icke kunna komma i beräkning, emedan Herjeådalen icke är underkastad rotering, utan endast erlägger 3oo r:dr b:co årligen i roterts penningar. Wära hvar nionde mantalsskrifven karl är således soldat i Jemtland, men hvar nittonde i det öfriga Sverige, då ett medium tages för hela Riket. Uppgifternas riktighet, hvad Jemtlands län angår, bestyrker, Östersund å Lands-conloret den 27 Febr. i833.
Ej häller hafva vi så goda vägar — därtill kommer ett * Kunna vi ej få slippa se det gjorda ordet fotvandringar som j u i all tysthet, förutsätter möjligheten af längre handeller armvandringar, hvilket ekvilibristeri icke bör rekommenderas. 1893 stort plus: vi äga icke Norges storslagna natur som erbjuder sevärdheter så godt som öfverallt. » Häremot vilja vi protestera. Utan att jäfva det faktum, att Norge är ett land, rikt på utomordentligt storslagna naturscenerier och ett i jämfö- relse med Sverige särdeles väl upparbetadt turistland, vilja vi dock erinra om, att meningarna bland dem, som grundligast känna båda länderna, äro ganska delade därom, huruvida icke just Sveriges oändligt skiftande naturskönheter — att ej tala om dess rika minnen och kultur — i längden tillfredsställa den verkliga turistens anspråk vida mera än t. o. m. Norges fjäll och fjordar. Men det medgifves, att vid flyktiga besök intrycket af Norge blir mera öfverväldigande. A. K — m råder nu sina elever att i första rummet besöka Norge — se ' n ' må det bli, hur det kan, om de någonsin få se det sevärda i värt eget land! Att A. K — m ej är åtminstone någon duglig lärarinna synes häraf, ty en välbepröfvad pedagogisk regel är just ett först lära känna det närmare, det egna landet. Därför börjar undervisningen i geografi icke med Kina, utan med Sverige. Och detta med rätta. Tyvärr blott alltför ofta se vi de ledsamma följderna af ett motsatt tillvägagångssätt. Vi erinra om till exempel de många lustiga fall, som lektor P. Waldenström i sin amerikanska resebeskrifning omtalar, då den och den svenskfödde bondynglingen skryter öfver den mängd för honörn nya märkvärdigheter, som ej alls skulle finnas i det gamla » köntryt&gt;. Men ynglingen hade af hela Sverige aldrig sett mera än sin födelsebygd och visste ej, att allt, hvad han framhöll, också fanns här hemma. Och hur ofta får man ej höra den, som en enda gång besökt Norge, uti de mest bombastiska ordalag skildra äfven sådana sidor, som äfven våra turistområden ha att uppvisa!
Utskottet redan tror sig hafva vederlagt den af några Ledamöter yttrade mening, att bestämmandet af denna proportion skulle kunna leda till någon indragning i lånerörelsen eller till ett så kalladt slryp-system, dertill Utskottets förslag i sin helhet betraktadt icke skäligen kan gifva någon anledning, likväl, då ett så stort antal Ledamöter inom samtlige Riks-Stånden yrkat en nedsättning af den föreslagna proportionen och Utskottet, för sin del, ej eller hyser något tvifvel, alt ett lägre förhållande emellan reela Fonden och Sedelstocken än 2 lill 5 kan, utan våda för vexlingens bestånd, antagas, har Utskottet, till desto säkrare undanrödjande af de inom RiksStånden yttrade farhågor för hastigt behöfliga åtgärder lill Silfver-fondens förstärkande, funnit någon nedsättning kunna ske af nämnde förhållande; men då förhållandet emellan metalliska Cassan och Sedelstocken ovilkorligen måste så bestämmas, att ej derigenom någon rimlig anledning gifves innehafvarne af-Bankens sedlar, till fruktan eller tvifvel om Bankens förmåga alt alltid kunna sin första pligt fullgöra, har Utskottet, i öfverensstämmelse med dess förut yttrade åsigt, om angelägenheten att betrygga ett genom förra tiders misstag skakade förtroende till Rikets Ständers Bank, icke kunnat tillstyrka bestämmandet af ett lägre förhållande, än såsom 1: 3, emellan metalliska Cassan och Sedelstocken, den sistnämnde beräknad med afdrag af ofvanbcrörde 3:ne poster. Och kan Utskottet ej inse behofvet af den föreskrift en Ledamot trott höra Fullmägtige meddelas, alt hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om Rikets Ständers sammankallande, i händelse proportionen ej skulle kunna utan indragning af låne-rörelsen bibehållas.
Slutligen får jag till ytterligai-e bevis derpå, att inkomsterna ej blefvo för högt beräknade vid sista riksdag, erinra, att Riksg.cont:s inkomst af allmänna bevillningen, om beräkningen hvaraf då var stark tvist, uppgått till vida högre belopp, än hvartill den beräknades, och för år i83i allena till 110,000 r:dr derutöfver. Hr Rosenblad, Bernh.: Om jag lägger några ord till uti denna vidlyftiga discussion, så är det för att förklara, att jag anser det vara lämpligt att behandla hvarje särskild sak, då den förekommer. Gr. Cronhjelm har likväl ansett, att man vid beräkningarna i och för statsverket, som är helt och hållet skiljdt från Riksg.verket, jemväl skall taga detta sednare i betraktande. Rätta tiden till regleringen af detta sistnämnde verk är, då Riksg.cont:s angelägenheter förekomma; men att sammanblanda detta med nu förevar, ämne är både öfverflödigt och olämpligt. Frih. Palmstjerna: För att emot Gr. Cronhjelm försvara mitt sätt att läsa, har jag sett mig nödsakad att åter begära ordet. Jag har icke vid mina uppgifter, såsom Hr Gr. påstått, utplockat de högsta siffrorna, enär jag åberopat de 5 sista åren och dervid tagit det ena året efter det andra. Jag har således icke utplockat, men icke heller öfverhoppat, hvilket Gr. Cronhjelm, fruktar jag, får på sin räkning, då han icke för 1827 och 1828 uti calculen inbegripit de 2:ne summorna 84,818 och 77,608 af indragna militie boställsräntor. Lägger man dessa till de af Hr Gr. angifna belopp, torde det finnas, att Utsk:s beräkningar icke äro så höga, som de, efter de 5 sista årens medeltal, kunnat beräknas. Hr von Troil: Det är redan fullständigt utredt, att TJtsk:s beräkning icke öfverstiger medeltalet af de 5 sista årens inkomster. Jag vill således icke yttra mig härom, utan endast fästa mig vid principen, huruvida inkomsterna böra beräknas lågt, för att bereda öfverskott. Gr.
Omdömet angående serskilda Förliknings-Domstolars obehöflighet här i landet, anser Utskottet också vinna mycken styrka af de upplysningar, som genom Herr Juslitiae-Stats-Ministerns lill Kongl. Maj:t i underdånighet afgifna Berättelser för de senare åren, om de vid Domstolarne förehafde rättegångsärenden, och genom Justitiee-Ombudsmannens för samma tid afgifna Embets-Berättelser, inhemtas, att nemligen, af de till Under-Rätterne instämde mål, nära en tredjedel blifvit förlikte, och att, af återstoden, endast en fjortondedel blifvit fullföljde till högre Instantie. I följd häraf får Utskottet vördsamt hemställa: att Insulins ifrågavarande motion, som för öfrigt är i alltför allmänna ordalag framställd, icke md till någon vidare åtgärd föranleda. i4 Lag-Utskottets Betänkande N'.o gg. ]£n Ledamots serskilda yttrande bifogas. Stockholm den 10 Julii 1834- Reservation af Herr Cederborg: ”Min öfvertygelse om nyttan af Förliknings-Domstolar har icke kunnat förändras af allt hvad deremot blifvit anfördt; och som jag vid en föregående Riksdag väckt motion härom och deruti sökt utveckla skälen derföre, äfvensom de fördelar, som dessa inrättningar medföra, der deäro införde, så kan jag icke för min del lemna den förevarande motionen utan afseende, utan anser densamma förtjena bifall.’’ N:o 99. Ankom till Exp.-Utsk. den i5 Julii. Betänkande, öfver Herr Lars Hjertås motion, angående offentlighet vid Under-Domstolar och Policekamrar. Höglofl, Ridderskapet och Adeln har till Utskottet hänvisat ett af Herr Lars Hjerta afgifvet anförande, deri förmäles: att Rikets Ständer redan vid 1828 års Riksdag beslöto och till Kongl. Majlis
Att någon menlig inverkan på regementenas tjenstbarhet skulle emellertid vara att befara genom passevolansens bibehållande ännu någon tid, dertill synes någon anledning icke förekomma, enär en mångårig erfarenhet gifvit vid handen, att både rekrytering och beklädnad äro utmärkta och att med all säkerhet kan antagas, det remonteringen icke kunde blifva bättre, ifall densamma af kronan omedelbart besörjdes. I afseende å lönevilkorens reglering hafva kommitterade, — vid det förhållande, att löntagarne inom värfvade arméen, för icke så många år tillbaka, fått sig beviljad löneförbättring hvilken i de flesta fäll tillförsäkrar dem inkomster, som, om än icke fullt tillräckliga för behofven, likväl uppgå till de belopp, hvilka jemförelsevis kunna påräknas, — såsom allmän grundsats antagit, att de senast fastställda lönerna, hvilkas belopp inhemtas at Bil. A. B. C. D. borde nu lemnäs oförändrade, utom i de fall, dessa löner understiga dem, som af kommitterade, vid behandlingen af indelda arméens lönereglering, ansetts böra bestämmas såsom lägsta löner vid denna del af arméen, äfvensom i afseende å vice korporalerne, som nu i allmänhet sakna arvoden, men ansetts böra sådana tillgodonjuta i enlighet med hvad jemväl, i fråga om indelda arméen, blifvit föreslaget. Likaledes hafva, på sätt äfven vid indelda arméen ansetts böra ega rum, de nu i värfvade regementenas stater upptagne ”rationsersättningsoch stall hy remed len” blifvit i de nya löneförslagen uppförda såsom ”hästoch furagemedél”, hvarjemte beloppet af de vid värfvade kavalleriet ifrågakommande ”kavalleri-tillägg, hästoch furagemedeJP föreslagits lika med hvad för indelda kavalleriet ansetts i motsvarande grader böra bestämmas. 77 Vidare hafva kommitterade, såsom de upprättade särskilda löneförslagen (Bil. E. F. G. H. I.) närmare utvisa, ansett följande böra iakttagas vid ifrågavarande lönereglering. Regementschef slönen uppföres till lika belopp som vid indelda infanteriet.
Sådana finnas på flera ställen, och det borde vara stadgadt, att de skola finnas öfverallt. R. o. Ad. fann hvarken denna 4:^e punkt eller hvad Utskm i öfrigt yttrat, och hvarom ej här ofvan blifvit beslutadt, erfordra någon,åtgärd. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 2 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Lördagen den 25 April 1835. Plenum kl. 6 e. m. Från H. Ex. Hi* Gr. o. Landtm, hade underteckn. Ridd.secret. emottagit följande skrifvelse: Som jag af enskilda göromål är hindrad uppkomma i det lill i dag eftermiddag utsatta plenum hos H. R. o. Ad., torde Ilr Ridd secret. anmoda den äldste närvar, ledamoten att, under min frånvaro, mottaga klubban och föra ordet hos R. o. Ad. Stockholm d. 25 April 1835. Jacob De la Gardie. I anledn. häraf emottog Gr. Lewenhaupt, Gust., såsom äldste närvar. Grefven, klubban och öppnade plenum. Justerades 5 prot.utdi*. för denna dag f. m. Upplästes och lades på bordet ett prot.utdr. från Preat H. 3a 2oo Den a5 April e. m. steSt. af denna dag, innehållande inbjuda, till instämmande i Ståndets beslut att anmoda Utsk:n att, senast inom 8 dagar efter delfåendet, till RiksStin inkomma med svar, skriftlegen aifattadt, å de nu gjorda återremisser eller dem, som ännu kunna beslutas. Likaledes upplästes Och lades på bordet nedannämnda inemor. oell utlåtm frun ConstitutionsUtskottet: Nio ii8. till R. o. Ad., ang:de dess åtgärd vid memor. Nio 107; Nio 1 ig. anglde R. o. Adis återremiss på memor. Nio 1125 Pl:o i2ö. i anledn. af alne Stånds återremisser på metnor.