Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hwad ater angar tillgäng kill de §e 152,020 R:dr, som sannolikt, icke till detta belopp någonsin kunde tarfwas, och i alla fall successifk kcmmo alt utgä, sä hade jag wäl trodt, att en närmare Letail af detta ärs insiutne inkomster, äswensom, de under loppet af äret päräknade torde hofwa gifwit en ledning till den förmodan, att derifrån i sädan wäg något biträde kunde sörwäntas, men i alla fall, och dä någon ränte betalning icke kunde komma i fräga för-', än ett är efter länens erhållande, och således icke förr än ester en längre förfluten tid, skulle jag förestå, att Riksgälds-Contoiret, i händelse.af behof till räntebetalning pä erhållande län, begagnade dust discont rätt L Banguen, förr de twä är, dä annan tillgäng kunde saknas, eller till är 1816, dä den nu, till Banque» utgående amortiflements fond för Riksgaldssedlarne af 302,000 R:dr ärligen, första gängen, odisponerade, till Riksgälds Contvirek inflyter, och som, sammanlagd med de äfwen följande äret inflytande 300,200 R:dr utgör en tillgäng söre Riksens Ständers nästa sammankomst af ej mindre än 602 222 R:vr, tjenande till återbetalning af de biträden, hwilke pä Riksgäldv-Cvntoirets Discont räkning möjeligen till räme betalning kunde bl isma förskutne, och som skulle Upfylla högsta behoswet af de, innan nästa Riksdag i syra är möjeligen sörfallne räntor pä län af tre millioner.
För besvarande af den, i anledning af olikheten i aflöningen för Constitutionsoch Slats-Utskotlens Secreterare, jemväl gjorda anmärkning, med 6 Stats-Utskottets Utlåtande, iWo 23o. yrkande af nedsättning i det vid flera Riksdagar oförändradt bibehållna arfvode for Secreterare!! i sistnämnde Utskott, torde Stats-Utskottet endast behöfva åberopa mängden, vidlyftigheten och beskaffenheten af de mål, som vid innevarande Riksmöte blifvit till detta Utskotts behandling och utredande öfverdemnude, samt Utskottets i anledning deraf till Riks-Stånden redan afgifna Utlåtanden. Enär Prolocolls-föt ingen hos Constitntions-Utskottet vid denna Riksdag, i anseende till Utskottets sällsynt ihärdiga arbetsamhet samt ovanligt många och långvariga sammanträden, onekligen varit och är serdeles mödosam, linner Sials-ötskottet allt skäl tillstyrka det i ofvanomförmälde anmärkningar gjorda yrkande, alt den hos Constitutions-Utskottet anställde Notarie må vid innevarande Riksdag erhålla samma aflöning som Notarierne hos Stats-Utskottet, eller 4 R:dr om dagen. Deremot anser Stats-Utskottet sig sakna anledning understödja framställningen om enahanda förhöjning i aflöningen lör Constitutions-Utskottets Canzlister, i hvilkas åligganden och göromål Utskottets talrika sammanträden icke synas hafva bordt föranleda en motsvarande tillökning, helst desse tjenstemäns antal är dubbelt så stort som vid sista Riksdag. 6:0 Angående förhöjning i arfvodena för Notarierne i ExpedilionsU tskottet.
Om någon elev utmärker sig genom vanartigt uppträdande och inte hörsammar varning har professorerna rätt att genom enhälligt beslut utesluta honom från föreläsningarna. Stadgandet om grundlagsfrågors behandling i § 56 flyttades med 1856-58 års grundlagsändring till § 81. Denna Regerings-Form samt Rikets öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller upphäfwas, utan genom Konungens och alla Riks-Ståndens sammanstämmande beslut. Ej må frågor derom uti Ståndens Plena wäckas, utan anmälas de hos Riksens Ständers wid hwarje Riksdag walda Konstitutions-Utskott. Detta Utskott, hwars pligt det wara skall att Grundlagarne granska, eger rätt att hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deruti, som det anser högst nödiga eller nyttiga och möjliga att werkställa. Tillstyrker Konstitutions-Utskottet, antingen sjelfmant eller uppå derom af Riksdagsman wäckt fråga, ändring i Grundlag, warde Utskottets yttrande wid samma Riksdag öfwerlemnadt till Riksens Ständer. Göras i deras Plena icke några anmärkningar emot Konstitutions-utskottets yttrande, hwile detsamma såsom ett Riksens Ständers utlåtande, hwaröfwer först wid nästa Riksdag, och då endast med Ja eller Nej, skall kunna beslutas, och gälle då föreskriften i 75 § Riksdags-Ordningen. Besluta åter samtlige Riks-Stånden, att förslaget skall förkastas, ware det genast förfallet. Äro Riks-Stånden i sådant hänseende sins emellan af skiljaktiga meningar, eller göras i Riks-Ståndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar, som åsyfta förändring i förslaget, blifwe de, hwilka hwarje Riks-Stånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Konstitutions-Utskottet hänwisade. Utskottet åligge då, att samtlige Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och, om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtliga Riks-Ståndens behandlande anmäla.
Att frågan rörande låneunderstöd för Bunäs Stifts Presterskap i och för ersätt5i H. 9* i31 Den 27 November. ningar vid tillträden af med öfverbyggnad besvärade Prestgårdar voro af för mycket enskild och inskränkt art att blifva föremål för låne-anslag från Rikets Ständers Bank. Uppå gjorde framställningar, blefvo dessa tvenne punkter, hvar för sig, af Ridderskapet och Adeln bifallne. Upplästes till justering och godkändes ett ProtocollsUtdrag för denna dag, angående de af Ridderskapet och Adeln beslutade inbjudningar till de öfrige RiksStånden att förena sig i de beslut Ridderskapet och Adeln fattat i afseende på lån å Vågeffecter; rättigheten att med Bancosedlar betala de så kallade Silfverlånen; samt dessa låns ytterligare fortfarande. Angående Bankens till utlåning i Discontväg anslaghe fonder. a) Länefondernes f Ördelning. Att 8 millioner RiksdaPerj såsom fond för lån på namn-säkerhet vid BancoDiscontenj Götheborgs LåneContoir och Malmö LåneContoir tillhopa j fortfarande må bibehållasj enligt samma fördelning dem emellan, som hittills varit iakttagen. Uppå gjord framställning, blef Utskottets Utlåtande i denna del af Ridderskapet och Adeln bifallet. Att, beträffande de 5 oo,000 R:dr, som Den 27 November. 13 B i BancoDisconten varit af satte för län pä Adier och Documenter , Utskottet kommer att yttra sig längre fram, då angående sådan belåning i öfrigt förekommer. Ridderskapet och Adela ansåg denna punkt icke erfordra någon åtgärd. Att frågan _, om TVermelands förflyttning från Stockholm till Götheborgs Distr ict j numera må förfalla. Att Utskottet ansett sig böra afstyrka den yrkade fördelningen af Discontfonderne j särskilt för Landtbrukare och särskilt för öfrige Medborgareclasser. Uppå särskildt gjorde framställningar, blefvo dessa tvenne punkter, hvar för sig, af Ridderskapet och Adeln bifpllne. Herr Rosenblad:
Maj:t beslöt alldring ur Räkenskaperne af de från äldre tider balancerade tiotusen åttahundrade sjuttiotre R:dr 29 sk., såsom Slats-Werkets skuld, och tiotusen tvåhundrade nittiotvå R:dr 29 sk. såsom Stats-Verkets fordran, enligt Rikets Ständers anhållan, och förordnade, att en praescriptionstid af ett år borde utsättas, inom hvilken anspråk på ersättning för de såsom öfverlevereringar från Postmästare i f. d. Svenska Pommern uppförde 21 R:dr i3 sk. 5 r. skola göras gällande, samt att frågan om -liq viden af de 16,485 R:dr 34 sk. 2 r:st., hvilka Mand Postverkets äldre fordringar balanceras Norrska Postverket till last, borde till pröfning förekomma i sammansatt Svenskt och Norrskt Stats-Råd. 32.0 Angående Ivamereraren af Sillens anhållan i afseende på dess Revisors-lön vid f. d. Allmänna Magasins-Directionen. Anmäld den 3 October s. å.; Kongl. • Maj:t fann ansökningen" böra förfalla, i följd af hvad Rikets Ständer i underdånighet anmält, 33.0 Angående vackt fråga om nedsättning i Skeppsumgälderna för Svenska fartyg. Anmäld den 3 October s. å. Kongl. Majrt ville, i anledning häraf, in - 6i Bil, tifl R. St. Just. OmbudsEnik. Ber, titti i5 Jin. 1834. hemta Comraerce-Collegii utlåtande, sedan Gonvoy-Commissarialet blifvit bordt. Den r>7 Februarii i83o upptagen till slutlig pröfning, då Kongl. Majit fann anledning till något serskildt stadgande om nedsättning i berörde umgälder icke förekomma. Angående anslag af allmänna medel lill inköp af hemmanet Mellby för Staden Strömstads räkning. Anmäld den 3i October s. å.
Något, som kunnat indragas eller besparas har härlind icke funnils atk anmärka. Kopparbergs Län. 1809 ärs Ordinarie Stat uptager: 8 Skillnaden består deruti, att pä Allmänna Jndraamnqs-Staren blifwit flyttade, den enlilzr Konal. Brefwet den 17 Auq. 1804, bcstäode lön får en Läns-Notane, till Lands-Secretcrarens biträde wid StorffifteS vchStrömräneningS.Ärender 200 Gefleborgs Län. 18-9 ärs Ordinarie Stat uptager; Jndeldt 1,955 42 4 2 T:r 16 K.rKronolionde Spannmål a zb tz. 2 zo _ Oindeldt izz 16 — 2,091 Z3 4 Extra Ordinarie ^ Staten. Oindeldt izz 16 —2 —2,225 6 4 , 1810 Den 22 November*327 1810 ärs projecterade Stat »pläger: Jndeldt . i,9SZ 4? 4 Z T:r 16 K:pr Kronotionde Spannmål a 36 H 2 32 Oindeldt . 200 — -mioeior 2,158 22 4 Skillnaden bestar deruti, att genom Lands-Gewaldigern ^lm^rens den 31 sistledne Martil timade död, desi ittnchafde Lön blifwit indragen och bespard med 66 32 — Wäster - Norrlands Län. iZoy ars Ordinarie Stat »pläger: Jndeldt 1,520 24 — 72a T-.r 7 K.r Kronotionde Spannmäl a 36 tz.
Tjenster eller serskilte uppdrag, tillika uppä Allmänna IndragningsStaten ätnjuta Pensioner eller bibehällit hela eller Den 16 October. 26L eller wista delar af deras förra Löner, men nu i stöd af föreqäende punkter, pröfwas böra desamma frängä, kunna pä derom gjord under, dänig ansökning, framdeles, enär de genom af. skeds erhällande lemnat deras nu innehafwande Tjenster, äterfä den Lön eller Pension som för dem, enligt i:sta Punkten nu blifwer indragen, sä framt icke enskildt större förmögenhet häruti bör werka undantag. Dock komma icke att här. under begripas sädane Arfwoden, Gratificatio. ner eller TractamenLen, som, för en serskildt pä korrt och obestämd tid dem uppdragen, men st. dermera uppbörd förrättning warit dem tillagde. För öfrigt och dä Riksens Ständer inhämtat att Stats-Eontoiret till indragning i fräga stäldt de Löner ätskillige wid Kongl. Operan för detta engagerade personer pä Allmänna Indragnings. Staten nu innehafwa, sä emedan desta personers Arfwoden eller Löner grunda sig pä werkliqe Contracter, och för sädan orsak af Rcksens Ständer wid sista Riksdag ansetts böra Wederbörande oförryckte till godo komma, haf. wa Riksens Ständer funnit skäligt att wid detta beslut läta förblifwa. Slutligen och ehuru Riksens Ständer för. ut förklarat, att merkan af de fastställa Pen. stons-grunderne skulle taga sin bä.rjan med 2:dra Qwartalet innewarande är, hafwa dock Riksens Ständer nu beslutat att dermed mä anstä till detta ärs stut, sä att en hwar ditintill mä upp. bära det, hwartill han pä Allmänna Indrag, nings-Staten finnes uppförd, pä doi ve, som 264 Den 16 Octsber. dä Staterna för nästa är regleras, komma i mistning af nägon päräknad tillgäng, mä tidigt derom blifwa underrättade.
Emot punkten 2:o: af Herr Professor Agardh: »Då det vigtiga beslut, som i några få ord blifvit inryckt i det afgifna förslaget till förändring af sista punkten i banko-reglementets 4:de §, hvarken genom en klar motivering, eller formen för beslutet, eller den plats, det skulle i banko-reglementet inlaga, tydligen angifver hvad det innebär, så nödgas jag i sådant hänseende mig reservera. Utskottet har, så vidt jag af diskussionerna kunnat fatta, åsyftat att, medelst en dertill anvisad särskild fond af Riksbankens medel, framkalla och lifva en inhemsk obligations-handel. För att nå detta mål förutsältes det att Allmänna Hypoteksbanken skulle komma att utgifva ett eget slag af obligationer, grundade på jordfastighets-hypothek, lydande å Svenskt mynt och i Sverige inom någon be stämd kortare tid (10 år) betalbara, samt löpande med så hög ränta, att de af inhemska kapitalister kunde utan förlust mot innehafvande skuldsedlar utbytas. Man har således velat Iramkalla en ny rörclsegren, hvarom förut ingenting i banko-reglementet förekommer. I stället för att i en särskild paragraf derom gifva alla nödiga föreskrifter — såsom det om andra rörelsegrenar der finnes stadgadt — har Utskottet ät nöjt sig att bland föreskrifterna om reservfonden inskjuta några ord, hvilka endast så till vida der äro på sin plats, som de angifva huru den för nämnda rörelse afsedda fond skulle bildas. Men de lemna ingen eller en mycket ofullständig upplysning om den nya rörelsegren, som af Utskottet varit afsedd, och det torde icke heller vara i en på detta sätt i stadgandena om reservfonden inskjuten meilanmening, som man torde vänta föreskrifter, huru en ny rörelse skall inledas. Det torde likväl varit så mycket angelägnare, att om den disponerade fondens användande gifva noggranna föreskrifter, som de obligationer, hvilkas omsättning skulle befrämjas, ännu icke finnas till.
Vidare förekommo artiklarne ”Kjettingar, med länkjernels diameter af 11 tum och derunder, Draggar, Armbultar, Hammare, Roderjern, Skeppsknän och Smedjestäd”. 7. II. 5 66 Den 6 Maj f. m. Härvid upkom discussion endast i fråga om artikeln Skeppsknän, i afseende hvarpå yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels nedsättning af tullvärdet till 33 R:dr 16 sk. och af införsels-tullen till 3 R:dr 16 sk. pr Slett st.-v.; hvarefter Utsk:s förslag, såvidt det angick de öfriga nu ifrågavande artiklarne, uppå derom serskildt framstäld propos., af R. o. Ad. bifölls. Den sedermera till bifall å Utsk:s förslag rör:de artikeln Skeppsknän framställda propos:n besvarades med blandade Ja och Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle alt för denna artikel bestämdes ett tullvärde af 33 R:dr 16 sk. och en införselstull af 3 R:dr 16 sk. pr Skit st.-v., samt, efter denna propos:s besvarande med starka Ja jemte åtskilliga Nej, förklarade alt han funnit Ja öfvervägande. I fråga om den härefter förekommande artikeln ”Smältstycken” yrkades dels bifall till Otsk:s förslag, dels att införsels-tullen måtte förhöjas till 2 R:dr pr Skit st.-v., och efter det propos. å bifall till Utsk:s förslag blifvit framställd, men besvarad med starka Nej, jemte ett eller annat Ja, biföll 11. o. Ad. berörde förhöjning af införsels-tullen.
Tvister enskilda emellan, hårledande sig från vissa näringar, eller: 1:0 De der höra under Bergs-Collegium, såsom : a) Om uppfinnares och jordegares inbördes rättigheter i afseende på nya anvisningar till metaller och mineralier, eller gamla ödelemnade grufvors upptagande: b) Om rättigheten till grufvor må anses förvarad genom verkstäldt arbete på rätte bergsvis , eller om den bör anses sårad eller förlorad, genom uraktlåtenhet deraf. c) Om Grufvors utmål, d) Om intrång i malmfälten inom andras områden. e) Om förlag vid Bergsoch Brukshandteringen. f) Om vatten-uppdämningar, som kunna komma i fråga , dels vid anläggning af nya bruk eller bergverk till mehn för grannar, vare sig bruksegare eller andra s dels ock vid redan anlagda Verk, andra bruk och bergverk till förfång. 2:0 Mål, som hafva gemenskap med de under Comraerce-Collegium hörande näringar, såsom : a) Tvister emellan Fabrikseller Slöjdeidkare och deras arbetare , samt emelian sådane närings-idkai? och deras förläggare, 40 om kvad som allena handteringen eller röitelsen angår. b) Tvister med Skeppsrederier om skyldigbet, att ersätta den kostnad , hvilken genom Consulerne blifvit förskjuten till Svenska å utrikes orter varande sjömäns hemförskaffande. 3:0 Mål) som angå Landthushållningen , och hvilka derföre upptagas af Landshöfdi - garne, dels såsom administrerande Ämbetsmän, och dels såsom Domare, nemligen: a) Stridigheter emellan jordegare och åboer om rättighet att göra nya uppodlingar å hemman , som blifvit sålde till Skatte under bruk , med villkor, att åboerne skulle sitta odrifne sä länge de uppfylla sina skyldigheter. b) Frågor om uppdämningar vid anläggningar af Sågelier Mjölqvarnar, stampar eller andra vattenverk å landet, då de ej höra under bergsmyndigheterne. c) Enskiftesmål.
R:dr 85 öre eller tillsammans 104,102 R:dr 35 öre Runt; Segelleden å Fyrisån, hvars underhåll och förbättrande bekostas af en hamnoch grundpenningskassa, till hvilken afgifter erläggas för segelledens begagnande, har varit öppen: år 1856 från den 26 April till den 1 November, » 1857 » » 28 April » » 1 November, » 1858 » » 1 Maj » » 15 November, » 1859 » » 15 April » » 1 December, » 1860 » » 1 Maj » » 16 November. Upsala län. Sjökommunikationer. Postoch telegrafinrättning. Handel. 21 2) Från Enköpings stad genom Enköpings å, som medelst uppmuddring gjorts segelbar intill åns utlopp i en vik af Mälaren, kallad Svinnegarnsviken, samt vidare öfver nämnda sjö till Stockholm, å hvilken trafiklinie, sorn beräknas innefatta en längd af 12 sjömil, ångfartyget »Enköping» om 25 hästars kraft under perioden gjort regelbundna turer, vanligen tre gånger i veckan. Kanalen eller den upprensade delen af ån håller i längd 6,250 alnar samt kan befaras af 71 fots djupgående fartyg.
Mig såg han nästan ut som om han kunnat ställa till en olycka så jag frågade hvad han vidare ämnade göra; hvad han ämnade taga sig till med hustrun och den nya familjemedlemmen. Han blickade litet förvånad på mig och sade att pojkstackaren ju inte rådde för olyckan. Med honom fick det väl blifva som det var, "men", tillade han, "hustru min ska' ha stryk". Det lät ju helt lugnande. Jag framkallade en skugga af ett smålöje på hans läppar genom att återställa pipan, som ofördröjligen insattes på sin gamla plats, och så skref jag ut hans likvid. Han mumlade någonting "till tack för min vänlighet", räckte mig handen och gick. Men i dörren vände han ännu en gång på hufvudet och sade med en bekräftande nick till mig: "jaa, stryk ska' hon ha". En half timme senare såg jag honom med filten och arbetskläderna hoprullade i ett bylte under armen vandra med långa, jemna steg på vägen åt San Joé. Det föreföll mig som om der legat någonting af en klar, bestämd föresats i hans stadiga fjät och i de taktmässiga bloss han sög ur sin välstoppade pipa samt för hvartannat steg blåste ut i den friska morgonluften. Inom par minuter försvann han bakom den första skogsdungen på sin väg hem till Kuusamo och sedan har jag icke återsett Antti Ulukka. Men kände jag honom rätt, så fick hon verkligen stryk och det hade hon ju på det hela taget ärligt förtjenat. WILLIAM ANILIN. Till professionen var han egentligen garfvaregesälL hemma från Ylistaro och hette Wille Annila. Men sedan han en tid arbetat på en norrländsk såg och derunder lärt sig litet svenska, ansåg han sitt namn tarfva någon modernisering, och då han ju visste att Anilin var en grann färg, tyckte han att Wilhelm Anilin skulle låta nog så styft såsom namn. Sedermera hade han begifvit sig till sjös och när han så uppsnappat ett par ord engelska, insåg han genast att Wilhelm klingade ytterst simpelt i bredd med William, hvilket han dädanefter antog som dopnamn. William
Cederström, genom åberopande af go §:n Reg.Ftn, gifvit eli så kraftigt stöd åt verkligheten af de exempel, hvilka jag endast framställde såsom möjliga, att jag i det fallet icke linde väntat 111ig en så stark bekräftelse på sanningen af hvad jag anfört. go §:n förutsätter namngifvande af vissa personer och embetsmyndighet?!', och några sådana har jag ej nämnt, men Hr Frihtn måtte hafva dem i tankarna. Jag begär propus, lill remiss och vill ej förlänga discussioncn, hvilken redan synes hafva urartat till framställning af saker, som icke egentligen höra hit. Hr Ribbings motion hirf remitterad lill Allm. Besvärsoch Ekon.Utskottet. Frih. Cederström: Emot den nu framställda propostn lill remiss af Hr Ribbings motion, äfvensom R. o. Ad:s i anledn. deraf fattade beslut, anhåller jag att lill pro!, få nedlägga min reservation. Jag tror mig hafva bestämdt uttryckt i hvilka delar denna motion är stridande emot 56 §:n Riksd.Ordn., och att den således ej kan lagligen upptagas; men sedan R. o. Ad. nu remitterat densamma lill Ekon.- Utsk., begär jag, att samtliga i ämnet nfgifna yttranden må åtfölja till Utskottet. 7 H. Kl 74 Den 20 Maj f. m. Hr Frih. o. Landtm yttrade, att då denna motion blifvit lil! Utsk. remitterad, skulle, enligt föreskriften i esta morn. af 49 §:n Riksd.Ordn., de i anledn. deraf afg i Ina yttranden åtfölja remissen, utan att någon propos. derom kunde komma i fråga eller framställas. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh., uppläste följande: Af banco-styrelsen har under denna riksdag, eller motionstiden, för BancoUtsk. blifvit uppvisad en samling af sällsynta medaljer och skådepenningar, af hvilka hanken, under långliga tider genom invexlingar och försutten lösningsrätt, blifvit ägare.
212 §, lista momentet, angående återstoden af anslaget till aflöning åt de på indrag ningsstat qvarstående civile tjenstemänncn vid Flottan afsedda summa, grundar sig på Rikets Ständers beslut genom bifallandet af 2:dra punkten, momentet e, i Utlåtandet N:o 85; 2:dra momentet, angående behållningarne å det vid sednaste riksdag beviljade reservations-anslag till Skogs-institutet och aflöning af Skogsstatens tjenstemän, innefattar hvad Rikets Ständer, genom bifall till Utskottets hemställan i 10:de punkten af Utlåtandet N:o 94, beslutat. 213 §, angående det odisponerade beloppet af expropriations-summan för kungs gården Noret i Stora Kopparbergs län tillhörande jord, grundar sig på hvad Utskottet tillstyrkt i sitt af Rikets Ständer bifallna Utlåtande N:o 185. 214 §, angående ersättning för en del utaf det under Riks-statens Sjette Hufvudtitel uppförda anslag till Teknologiska institutet; 215 §, angående de från Landtränterierna till Kongl. Stats-kontoret inlemnade äldre depositionsmedel; 216 §, angående köpeskillingen för den af Kronan försålda, så kallade Hofbageri-egendomen vid Regeringsgatan här i hufvudstaden; och 217 §, angående återbetalda undsättningsmedels aflemnande till Riksgälds-kontoret, äro lika lydande med 219:de, 220:de, 221:sta och 222:dra §§ i 1858 års reglemente. 218 §, angående öfverlemnandet till
För min del kan jag icke finna något orimligare, än Utskottets, med en rösts pluralitet, fattade beslut, att Banken skall af den första upplagda räntevinslen afstå en så betydlig summa, som R:dr 2,311,216:41.5. till ett Verk, som icke behöfver några medel, ty Stats-Utskoltet har ju alldeles icke, vid uppgörandet af statsregleringen, påräknat Bankens vinstmedel och Riksgälds-Contoiret eger ju ändock betydliga behållningar? Således skulle jag, för min del, önska, det Riks-Stånden, när nu frågan dit återkommer, måtte närmare begrunda denna vigtiga fråga samt tillse, om icke Banken bör få behålla den af mig föreslagna andel utaf dess första upplagda räntevinst.” Häruti instämde Olaus Ericsson från Götheborgs och Bobus Län. Af Eric Nilsson från Jemtlands Län. ”Emot Höglofl. Utskottets med en rösts pluralitet fattade beslut, att tillstyrka Rikets Ständer, alt af den redan upplupne Banco-vinsten 3,311,216 R:dr 41 sk. 5 rst., blott En million skall användas till Bankens reservfond och det öfriga öfverlemnas till Stats-Verket, får jag reservera mig, af det skäl, att, sedan ledamöter af Stats-Utskottet upplyst, att Stats-Utskottet uppgjort förslaget till Extra stats-regleringen utan någon beräkning af Banco-vinsten, anser jag, att åtminstone Två millioner, om icke allt, böra anslås till förstärkande af Bankens lånerörelse i de grenar deraf, som mest anlitas, eller som för både Banken och det allmänna är förmonligast. Hvar och en känner, att penningebrist och i följd deraf höga penninge-räntor äro ett svårt band på jordbrukets och näringarnes uppkomst i allmänhet.