Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Blir förhållandet det samma, när arbetet återtages, bör man helt och hållet afstå från detta. Man bör aldrig läsa, då man ligger, går eller åker, det må nu vara i jernbanvagn, spårvagn eller någon annan vagn, ty ögonen lida betydligt deraf. Äfven vid tillfrisknandet från någon svårare sjukdom bör man skona ögonen. Glasögon böra endast nyttjas efter läkares förordnande. De få ej bäras ständigt och användas vid hvarje arbete, emedan detta mera skadar än gagnar. Det samma gäller om färgade glasögon. Man bör skydda ögonen för häftig öfvergång från ljus till mörker och sträfva att genom ett förnuftigt lefnadssätt, i synnerhet genom riktig fördelning af sömn och vaka stärka sina ögon. Huskurer. EU förträffligt medel mot diarrhé, användbart äfven för barn, är följande: En äggula slås med två matskedar hvitt krossocker, tills den blir fullkomligt hvit och skummig, då man långsamt ihäller ett litet dricksglas — två deciliter — gammall och godt hvitt vin, som röres dermed. Blandningen tages sedan med sked liksom medicin. Mängden beror på patientens ålder; små barn fä t. ex. en tesked hvarje halftimme. Om man i stället för det hvita vinet tager ett vinglas malaga, VI vilja särskildt fästa uppmärksamheten på Iduns lämplighet för platssökande och platsutbjudande annonsörer, äfvensom för alla öfriga slags annonser som beröra familjekretsen. — Annonser mottagas endast genom S. Gumaelius annonsbyrå och hos redaktionen. Abonnentsamlare antagas. krusbär — ej för mogna. Der efter kokas de en god timma. Förvaras i glasburk med vaxadt papper öfver. mjukna. Till 4 kilo bladstjelkar tages 6 liter vatten; stjelkarne få sedan ligga deri väl öfvertäckta 8 — 10 dagar. Efter denna tid slås det hela i en fruktpress, saften pressas väl ut och fylles på rena, B a k n i n g. väl svaflade fat. På den efter pressFarinbrSd. V It skalp, brunt farinningen återstående stjelkmassan kan socker upplöses uti 1 J / 2 qvarter vatten man gjuta litet vatten, som sedan kan Hushållet.
Vid derefter hållen uppskattning, som likväl icke begärdes i Stora Mellösa socken eller af ägaren till Segersjö för derunder lydande, under eget bruk varande hemman, befanns skadan uppgå till 44,233 R:dr 75 öre; och täcktes Eders Kongl. Maj:t, genom nådigt Bref den 8 Oktober samma år, såsom räntefritt lån anvisa ett mot hälften af de vitsordade förlusterna ungefärligen svarande belopp, nemligen för Askers socken 17,000 R:dr, för Lennäs 2,500 R:dr samt för Sköllersta likaledes 2,500 R:dr, med skyldighet för låntagarne inom hvardera socknen att gemensamt ansvara för berörde låns återbetalning med hälften den 1 Oktober 1859 och andra hälften vid samma tid 1860. Örebro län. Trädgårdsskötsel. Boskapsskötsel. Vid de flesta större egendomar bedrifves Trädgårdsskötseln med mycken omsorg, och betydliga qvantiteter trädgårdsprodukter försäljas derifrån i Örebro, hvarjemte trädskolor å några ställen vidmakthållas, ehuru ingalunda motsvarande behofvet; men hos allmogen har trädgårdsskötseln hittills med få undantag rönt föga framgång, och har man trott sig finna orsaken härtill dels i bristen på trädskolor, och dels deruti, att mången anser kostnaden derför förspilld, enär icke han sjelf, som planterar, utan först efterkommande kunna deraf draga nytta. Fråga har varit å bane att länets Hushållnings-sällskap skulle inköpa eller på längre tid arrendera nödig jord för anläggning af trädgård, derifrån träd och buskar m. m. kunde tillhandahållas länets innevånare, men af förekomne skäl, bland hvilka svårigheten att erhålla passande lokal var det mest talande, har saken förfallit. Trädgårdsböcker af Ekström och Eneroth hafva på Hushållnings-sällskapets bekostnad utdelats till alla församlingar i länet; och helt nyligen har på inbjudning af någre för trädgårdsskötselns framsteg nitälskande män en Trädgårdsförening blifvit bildad, som dock ännu ej trädt, i verksamhet.
Men att införa tionderäkningen i mynt, utan att på samma gång införa den i mått, mål och vigt, medför den stora olägenheten, att man, för alt få veta priset på en vara, måste förvandla de vanliga Den 15 Februari, f. m. 175 bräken till decimalbråk, hvarvid någon liten, om än obetydlig, del vanligen behöfver tilläggas eller bortkastas, och det liela blir, utom det större besväret, icke mathematiskt noggrannt. Att införa tionderäkning, inom hvarje särskildt slag, utan sammanhang med hvarandra, är att tillegna sig endast hälften af dess stora fördelar. I Frankrike och de flesta andra länder, der metriska systemet är antaget, har det rönt många svårigheter: men det har blifvit hufvudsakligen derföre att man velat påtruga folket konstiga benämningar. I Holland, der det i handel erfarnaste folk bor, har man icke haft så stora svårigheter, och det derföre, att man under en del äldre namn som funnos, insatte de nya värdena. Så är ock nedanstående förslag upgjordt, och det är troligt, att, om man endast lemnar allmänheten tillåtelse att föra sina böcker i enlighet dermed och i öfrigt i handel och vandel begagna detta nya system, det genom sina ögonskenliga fördelar snart skall undantränga de gamla. Förslag till ett nytt system för mått, mål och vigt. Usta Art.: Om srunderne. i ° l:o. Tio milliondelen af jordens qvartmeridian är grundenheten för måttet och kallas aln. f 2:0. Qvadraten på ett huDdra alnar är enheten för ytmåttet och kallas tunnland. 3:o. Kuben på tiondelen af en aln är enheten för målet och kallas krus. 4:o. Tyngden af ett krus rent vatten vid sin största täthet i lufttomt rum är vigt-enheten och kallas skålpund. I 2: dr a Art.: Om enheternas öfveroch under afdelning ar. t l:o. 1 aln (måttenheten) Om tillämpningen. l:o. K. M. täcktes i nåder, så fort sig göra låter, låta införa det nya systemet för mått, mål och vigt i Statens räkenskaper. 2;o.
De, i fråga om ersättning till vittnen, i allmänna lagens 17:de kapitel 5 § och 21 kapitlet 3 § uttryckta grunder äro: att den, som vittnet påkallat, skall betala det dess resekostnad och täring efter vittnets värdighet, samt att den, sorn saken tappar, skall gälda sin vederpart allt det åter, som han trängd varit att derå kosta. —Dessa grunder tillämpades likväl icke der Statens åklagaremagt uppträdde för att genom åtals anställande beifra begångna förbrytelser emot allmänna rättssäkerheten, enär det ansågs, att vittnesmåls afgifvande i dylika fall vöre en medborgerlig pligt, som borde uppfyllas utan någon särskild ersättning.
Och då de skulle sätta sig till bords, log Storråda och glammade med kungen under hela tiden, som biskopen läste bordsbönen, och kungen log och talade äfven han, eftersom han såg, att det behagade Storråda. Då de slutat måltiden, och alla knäppte sina händer för att lyssna till biskopens bön, började Storråda berätta kungen om sina rikedomar. Hon fortsatte härmed, så länge som bordsbönen varade. Och kungen hörde på Storråda, men ej på biskopen. Kungen satte Storråda i högsätet, och själf satte han sig vid hennes fötter. Och Storråda berättade honom hur hon låtit innebränna två småkonungar, som vågat fria till henne. Och kungen fröjdade sig och tänkte, att så borde det gå alla småkonungar, som vågade fria till en sådan kvinna som Storråda. Då det ringde till vespern, reste sig kungen för att enligt vanan gå till Mariekyrkan och bedja. Men då kallade Storråda fram sin skald, och han sjöng kvädet om Brynhild, som lät dräpa Sigurd Fafnisbane. Och kung Olaf gick ej i kyrkan, i stället satt han och betraktade Storrådas mäktiga ögon och såg hur täta de svarta ögonbrynen tecknade sig. Då förstod han, att Storråda var Brynhild och att hon skulle döda honom, om han sveke henne. Han tänkte också, att hon skulle vara kvinna till att låta bränna sig på bål samman med honom. Alltmedan präster mässade och bådo i Mariekyrkan i Kungahälla, satt kung Olaf och tänkte på att han ville rida till Valhall med Storråda framför sig på hästen. På natten hade färjkarlen vid Älfbacken, som förde folk i sin färja öfver Göta älf mera att göra än någonsin förr. Gång på gång blef han ropad öfver till andra stranden, men då han kom dit, fanns aldrig någon att se. Dock hörde han steg rundt omkring sig, och båten blef fylld, så att den höll på att sjunka. Han for hela natten fram och åter och visste ej hvad detta skulle betyda. Men på morgonen var sanden vid älfstranden full af små fotspår, och i fotspåren hittade färjkarlen små vissna löf, som, då han bättre betraktade dem, visade sig vara ädelt guld.
Jag predikar icke denna sedelära, den högaGuds religion! – för de vilda sanslösa, eller för de okännande dumma. Men för Dig, ömme, eftersinnande Gör icke mer, än stig upp på en bergspets, se ut öfver jorden, och välsigna den; gör icke mer, än vik undan för en mask, som du höll på att trampa; – och du skall, om din själ begriper sin handling, nedstiga oskyldig och salig som en himmelens engel. ”Om din själ begriper sin handling”; ty, ännu engång: den höga lycksaligheten, – Dygdens! Dygdens! – tillhör icke Villdjuret eller Dåren. Den Vise endast! Har man icke sagt det alltifrån Sokrates’ tid? Vill du ännu fråga, om jag kan vara dygdig ”af öfvertygelse”? Om ett barn kan lyda utan busar och sockerbröd! Är då känslan, känslan af det Sanna och Saliga ingenting? Ja, när man icke har den; när man ännu är rå och omenniska; blott djur; eller när barnet är svagt och okunnigt! – Huru hinner man till hög smak i Musiken? Genom ett naturligen fint öra; genom observation och erfarenhet. Alldeles så i Moralen. Här ges ett moraliskt geni, som ett musikaliskt. Man blir gudomlig menniska, som man blir gudomlig musicus; och i bägge fallen är endast mästaren förmögen till det sublimaste. Derföre, – dyrbare vän, som fått en fin och kännande själ, – derföre – erfar och observera! Om ni finner den minsta grad af dygd, af ädel uppoffring, som inte i er själ föder sällhet, inte är åtföljd i lika mått af en hög, gudomlig ära: så uppger jag hela min förtjusta religion. Jag vet, jag vet, af en ljuf, lycksalig erfarenhet, huru sällheten – den Vises sällhet! – födes och underhålles. O min vän! min ungdom har varit en kedja af oskyldiga tjusningar, af nöjen, som jag brinner att göra begripliga för Er. Ack! ty jag har icke funnit en menniska, som jag verkligen kunnat dela dem med! Jag har funnit – oädla, mörka själar, som frågat: huru jag kunde vara dygdig? Denna frågan förisar hela mitt hjerta. Till och med ni gjorde henne engång.
Den 3z:dra punkten har blifvit återremitterad af Ridderskapct och Adeln samt Preste-Ståndetj på grund af flere ledamöters yrkande, att den för Fru Grefvinnan Adlersparre ifrågasatte pension borde beviljas, helst Utskottet uti dess först afgifne yttrande medgifvit hennes aflidne mans stora förtjenst af det allmänna, men de af Utskottet anförde skäl för afslag förmentes icke tåla en närmare granskning, då nemligen Grefve Adlersparre i lifstiden icke åtnjutit andra emolumenter, än den lön, som varit förenad med bans innelrafde tjenste-befattning, den fasta egendom, hvaraf Fru Grefvinnan vore i besittning, var belastad med icke obetydlig skuld och den utrikes resan troligen icke varit kostsam, utan skett med möjligaste hushållning. Då emedlertid Borgareoch Bonde-Stånden denna punkt af Utlåtandet bifallit, bar Utskotttt ansett sig böra sitt förra yttrande vidblifva. De punkter af Utlåtandet, uti hvilka något yttrande nu icke är vordet afgifvet, Stals-Utskollels Utlåtande j IV.-o 220. t) afgifvet, hafva, af samtlige Riks-Stånden antingen bifallits eller blifvit lemnade utan anmärkning. Stockholm den 10 Juli 1840. Reservationer: Vid i5:de punkten: af Gustaf Apelqvist från Blekinge Län, under åberopande af Utskottets i denna punkt förut afgifna Utlåtande. Vid iy:Je punkten: af Gustaf Apelqvist, som åberopade sin vid denna punkt af det förra Utlåtandet fogade reservation. Ank. till Exp. Utsk. den 11 Juli, kl. 11 f 111. Utlåtande, i anledning af Professor Retzii motion, att den för aflidne Professorn Fries’s enka tillstyrkte pension måtte få beräknas retroactivt. (U. A.) Uti en från Högvörd.
företrädesvis Soja, [34] Med. D:r ERNST SALÉN, Ögonläkare. Bostad: Stora Vattugatan 2, Mottagning: helgfria dagar kl. \ 10 — 1 12 t m. Tandläkaren. Adolf Hörnström XO j u n i - l O Ättika på flaskor för utspädning. ' / Z4. domar. flere gånger Belägen på den natursköna promenader, sina barrskogsMädda Sjukgymnastik, prisebröd. Limpor. U w •x mS O Constance Elfoe, Finspongportmonäen, hvilken är så utmärkt, att den, som en gång får se den, ovilkorligen måste köpa den, och vågar jag påstå, att ingen kan sälja en dylik portmonä till det pris jag åsätt den, eller endast ' p f 2 kr. 2 5 öre pr st. Den inneh. 4 större rum samt 1 mindre, särdeles praktiskt att förvara biljetter m. m. uti. Allm. telef. Fruntimmerssjukdomar, Förlossningar. Otto ri33] Elmgren, V e s t e r l å n g g a t a n 6 6, Stockholm, emottager ull, gammalt ylle och upprepadt silke till spinning, väfning (för hand) samt schaloch filtberedning. Hos mig spunnet » upprepsgarn » är bevisligen det bästa och vackraste, som kan erhållas, hvarförutom spånadslönen är den billigaste i Stockholm. [2 9 3] För dem, som önska god sill, rekommenderas vår utmärkt goda Norska Istersill. Försäljes i Vi, %, ' •It och i / s tunnor till billigaste., priser. 1 kilo kostar endast 25 öre. Doktor C D. Josephson hafsHvilka nyheter Tandläkaren Tandläkare och milda och fullt ralvatten. Stor Societetsbyggnad, fullständig restaurant, god tillförsel för enskild jemförliga med de mathållning, tillfälle till angenäm segling och godt fiske. utländska fabrikat. TillhandaBadortens läkare Do / stor Karl Kallenberg, som under året i utlanhållas hos Hrr specerihandlare. [9 5] det studerat magsjukdomar och konstitutionella sjukdomar, besvarar medicinska förfrågningar.
Jag har i sammanhang med min motion ang:de näringsfriheten föreslagit några få §§, som skulle ersätta 6 hela kap. i Handels-balken, jemte otaliga ändringar och tillägg dervid, och jag måste beklaga att Lago. Ekon.-Utskm icke velat arbeta tillsammans i denna fråga, så att vi kunnat hafva elt förslag med bestämda stadganden, men det tyckes såsom skulle en riktig förbistring inom Utsk:n hafva på sednare tider uppstått. Under sakernas nuv:de ställning kan jag icke heller yrka annat än att, sedan punkterna blifvit genomgångna, Lag-Utsk:t genom prot.-utdrag måtte delgilvas de beslut, som blifvit lättade, på det Lag-Utsk:t måtte veta huru förhållandena gestalta sig. I afseende å den nu föredragna punkten, som afhandlar burskapstvångets borttagande, gillar jag förslaget, så mycket 184 Den 13 Jani f. m. mer, som jag sjelf i ämnet väckt en motion i denna syftning; men till dess jag hört några invändningar framställas mot detta förslag, vill jag icke yttra mig deröfver, utan inskränker mig tili en anhållan om Hr Gr:s o. Landtnäs propos. på bifall. Frih. Cederström: Den vigtiga frågan om handelns och näringarnes befriande från de inskränkande band, hvarmed de från fordna tider varit belagda, har utgjort föremål för så utförliga och noggranna öfverläggningar, att jag icke tror det vara skäl att upptaga tiden med långa anföranden i detta ämne. För min del har jag aldrig varit bland dem, som yrka brådstörtade förändringar; men jag måste bekänna, att jag tror tiden nu vara inne, då man bör, efter längre tids öfvergångsstadganden, uttaga ett afgörande steg. Utsk:t har ock i sin ingress uttalat den åsigt, att inom hela landet vore öfvertygelsen allmän om fördelarne af lossandet på de närv:de banden; och om denna åsigt delas af R. o. Ad., tror jag icke det kan vara skäl att, genom antagande af Gr. Sparres förslag, äfventyra att uppskjuta frågans lösning.
R:dr 40 öre, eller tillsammans 3,593,700 R:dr. Efter öfvervägande af ej mindre de uti Kongl. Majtts nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, gjorda framställningar rörande Femte Hufvudtiteln, än ock till Utskottet remitterade särskilda motioner, som afse denna Hufvudtitel, jemte hos Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet i dithörande ämnen afgifna yttranden, får Utskottet här nedan meddela utlåtande, angående de förändringar, som sålunda vid denna Hufvudtitel ifrågakommit. Aflöniugsstater. l:o. Utaf ett den nådiga Propositionen bilagdt Statsråds-protokoll öfver Sjöförsvars-ärenden den 16 September nästlidet år inhemtas, hurusom, efter det beskaffenheten af flottans nya krigsmateriel kunnat något närmare bestämmas och derefter de häraf beroende förändringarne i sjöförsvarets personalorganisationer blifvit genom anbefalld indragning af tjenster förberedda, Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med de uti Dess vid sistförflutna riksdag till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof antydda åsigter, i nåder gillat ett uti nyssberörda protokoll intaget förslag till förändrad organisation af Bih. till. I t Stats-Utskottets Utlåtande Jts 52. flottans officersoch underoflicerspersonal, hvilket, ämnadt att träda i verkstäl lighet den 1 April 1866, Kongl. Maj:t funnit närmast öfverensstämma med behofvet, i förhållande till befintliga tillgångar och till sjökrigsvetenskapens nuvarande ståndpunkt; och ehuru, enligt Rikets sist församlade Ständers medgifvande, de genom tjenste-indragningar redan beredda och än vidare uppkommande besparingar äro för denna organisations tillvägabringande att tillgå, och ökade statsanslag dertill icke blifva erforderliga, har Kongl. Maj:t likväl i den nådiga Propositionen Sitt rörande denna organisationsfråga fattade beslut Rikets Ständer meddelat, på det att de för bemälda personals aflöningsstater nu anvisade medel, för den beslutade organisationens fullständiga genomförande, måtte fortfarande och allt framgent göras tillgängliga.
Och slutligen skulle jag vara rysligt tacksam, om någon ville hitta pa ett arbete, som passar att ge en herre i jnlklapp, t y J g är så tiöLt på alla de der sedvanliga skrifiygsmåttorna, kuddatne, m. m., bvarmed man brukar presenta s na pappor, bröder och 3 fäs t ni än. CO Majn. Skulle någon af I d u n s läsarinnor kunna uppgifva adr. på någoo treflig familj i Berlin, som emotfager inackordering. Hvud är priset pr manad? Ä r o två månader nog för att någorlunda lära sia tala språket, dä man lä t det och förstår d e t? M e d stor tacksamhet emoitages svar af Annim. Finnes någon bok, som i n n e - håller förklaringar på de i pianonoter förek o m m a n d e » musi kaliska konstord »? Finnes den att köpa i b okhandeln? Hvilken är titeln? Okunnig. K a n någon utaf Iduns läsarinnor eller möjligen läsare k o m m a ihåg och genom Idun meddela mig de verser, som vid Upsala universitets invigning förekommo i skålen tor qvinran? Marit. Ville någon af Iduns läsarinnor vara så god att meddela, huru n a m n, hvilka med vanligt kautschukstämpel-bläck påtryckts böcker, kunna utplånas, utan att permarne eller försättspapperen för mycket medfaras. Botolf. Frågas, om någon af Iduns läsarinnor godhetsfullt vill upplysa undertecknad, om huru tuenrån, den sort som nu mycket brukas och användes m e d smör till te, tillredas. V a r god och gif svar i Idun eller i ofrunkoradt bref till » Greta », Gustafs station, pöste restante, och jag vore ytterst tacksam. Svar. Jag har nyligen varit i tillfälle att bese en eldskärm, hvars skönhet och smakfullhet sä förtjusade mig, att jag ej kan underlåta att beskrifva den. Ramen på låg fot var förfärdigad af trädgrenar, ornamentet af ett djurhufyud m e d vackra horn. Det inre af denna skärm prydes m e d ett broderi på Billigast af alla!
N:o 10g , angående föreslagna åtgärder till inrättande af en Låne-anstalt till förmon för Tackjerns-ti’lverkarne I Riket; Nio 110, rörande väckt fråga om Skat? lelosen af Ecclesiastique-Hemman i Skåne. S. D. Vid förnyad föredragning af Con stitutions-Utskottets den 23 sistlidne April, under N:o 21 , aflåtna, oell den 4 dennes e, m. på bordet lagda Memorial, innefattande förslag till ett tillägg i 15 §. Rifesdags-Ord-, ningen , åsyftande Frälsehemmans-egares Representationsrätt ; fann Ridderskapet och Adeln för godt , att berörde förslag, till den behandling 56 §. Regerings-Formen föreskrifver, godkänna. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets den 13 dennes, under N:o 107, afgifna , och den ig derpåföljde e. m. på bordet lagda Betänkande, angående väckt Motion om controller i afseende på Tackjerns godhet m. m.; blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln afslaget. S, D. Remitterades till StatsUtskottet: 1:0 Prof. Utdrag den 25 Maji 1829. lij t.ö. Grefve von Schwerins) Fredrik Bogislaus, den 19 dennes f. xn. på bordet lagda motion, att Ståts-Utskottets förslag till öJ kade Stats-ntgifÉer icke måtte företagas till slutligt afgörande, förrän frågan om värdet af det gångbara myntet blifvit afgjord; jemte de af åtskillige Ledamöter, i anledning deraf g denna dag afgifna yttranden. 2:0.
Upplösningen af detta problem på ett sätt, sorn tryggar mot återfall, kan efter min tanka icke i ögonblicket vinnas, endast förberedas. Medlen i allmänhet anser jag vara: näringarnes befriande från det band af enskilda corporationer, och mångfaldiga auctoriteter, sorn nu inskränka dem; Rörelsecapitalets utspridande till alla delar af Riket och creditens återställande genom lättade utvägar, å ena sidan för jordbrukaren och näringsidkaren, att på vilkor, nrnjlige att uppfylla, erhålla de lånebiträden, han behöfver, och, å den andra, Den 21 Februarii'. genom befrämjandet af säkerhet för långifvaren, att icke förlora sina penningar, med detsamma han lemnar dem ur sina händer; och sluteligen skatterna>s jemnare fördelning och nedsättning till sådant belopp, som icke öfverskrider möjligheten, att, med vilkor af framtida bestånd, utgöra dem. Med anledning häraf får jag framställa följande fösslager. i:0 Jag anser Allmänna Magazinslnrättringen böra, icke till sin organisation förändras, utan helt och hållet upplösas. Jeg tror det vara tillräckligen ådagalagdt, att denna inrättning hittills icke uppfyldt sin bestämmelse, och jag tror det kunna bevisas, att den icke kan göra det. Den har, meden bestämd fond af 2 millioner och ett äfven derutöfver begagnadt biträde, icke kunnat hindra Spannemålens betydliga stegrande i missväxt-år, eller dess förfall till vanvärde i goda år. Den skulle med en fördubblad fond icke heller kunna göra det. Det ligger i sakens natur, att om ett medelpris skulle bibe hållas, ett pris skulle bestämmas, hvartill inrättningen alltid köpte, och ett något högre, hvartill den alltid saide sj* mycket, som erbjöds eller begärdes. Under de sistförflutna åren, som likväl icke gifvit allmänt ymnig» skördar, har t. ex. Rågen icke uppstigit till högre pris, än 8 R:dr, men väl nedfallit ända till 4, Om man ansett det förra böra vaia Den 21 Februarii. medelpriset och Magazins-Iorättningens upphandlingspris derefter varit lämpadt, hade den fått köpa ofantliga qvantiteter.