Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Befallningshafvande, efter det makulerade kartor i Lands-kontoret undergått granskning, förordna ej mindre om det utbyte af dylikt stämpladt papper, som författningsenligt finnes böra ega rum, än ock om detsammas afförande i räkenskaperne, vid hvilka de makulerade karlorne skola biläggas, för alt åtfölja till Kammar-rätten; börande emellertid karlorne i försäljnings-männens räkningar under stämplade pappers-behällningen upptagas; hvarjemte det makulerade stämplade papper, som af redogörare och försäljningsmän ‘inom hufvudsladen emottages, skall i Stats-kontoret granskas och jemte den general-räkning, som af Stats-konloret upprättas, till Kammarrätten öfverlemnas; och böra dessförinnan de makulerade karlorne vara af vederbörande myndigheter märkte, på det de icke må kunna till inlösen åter företes, för hvilket ändamål en stämpel med ordet “maku!erad“ i upphöjda bokstäfver skall uti hvarje län anskaffas och i trycksvärta å hvarje karte-stämpel så anbringas af Lands-kontoret, ali samma märke icke kan borttagas, utan att kartan derigenom blifver tili vidare utbyte enligt stadgade grunder oanvändbar. § 20. Uppbörd och redovisning af Karte-sigUlate-medlen. l:o Lands-kontoren i Riket skall det åligga alt bålla en noga och uppmärksam tillsyn öfver hvad i 17 §, angående kartors försäljning, stadgadt är, samt till den ändan föra ordentlig anteckningsbok, ej mindre öfver inoch utleverering af stämpladt papper i Landt-ränterierne, än med Räntmästare och hvarje försäljningsman inom länet, öfver hvad han utfått och betalt, samt emottaga och i Ränteriet förvara borgens-skrifter af dem, som lill försäljning emottaga stämpladt papper; och skall Lands-kamereraren ansvara för den förlust, Kongl. Maj:t och Kronan tillskyndas kan, derest han, antingen vid vederbörandes underlåtenhet alt penningarne i råttan tid leverera, ej genast hos Kongl.
Eder .Edla. q. Aix la Chapelle, inidsoiniiiarafton 1822. ' pappa l. Som vi nii koniinit på fast fot Bar, far jag det stora nöjet att skrifva hem. J a g liar iiii så mycket att beratta, att jag mycket hellre ville vara lieiniii? ocli tala om clet allt, än sitta liar ocli skrifva;. men nu finnes ju ingen annan rAd. Som en kurir: slcdl gå. i kvkl f ör att undei~iitta konnngen om prinsens ocli drottningens l) ankomst h i t i går, så skyndar jag med mitt bref, att det må komma med Iionom; och pappa få det så mycket förr. Det blef ett fasligt .bestyr hiii i gBr aftons, d&amp; de höga perionerna kl&amp;nde, ty inan hade be&amp;.llt riim åt drottningen i sainnia hotell dar vi bo, men hon tyckte .ej, ' om dein, utan gick själf, ined. grefre Posse iiiider armen; pli ett par stiällen ' att välja andra. Hon stannade slutligen i vardsliuset bredvid oss. Priiisen koni n&amp;got senare och bor, Iios sin hor. Herre Gud, .IiT; ad det inåste varit k r en ' glädje för Iienne att se sitt enda så fiillkoinliga barn. De kände ingendera ' igen hvarnndra. Nog kiinde Iion åtminstone för sitt .barns skull varit kvar i Sverige! " Men jag htervänder nu till vhi. resa. Den l1 juni koinmo vi. till Potsdam, dar vi först gingo onikring i själfva staden, som ' är väl. byggd, med $n kanal tvärs igenom hela staden; p&amp; bbda sidor därom äro tr#d planterade, hvilket. mycket påminner om Göteborg. Potsdam. gör ett mindre stelt ocli enformigt intryck än Berlin, där allting är * så städat. Sediiare på dagen foro vi lit till slotten, ' livilka ligga en. kvarts mil utom staden.
Hr von Hohenhausen har redan anmärkt, att Sverige är det enda land, hvarest en så sträng ansvarighet åligger rådgifvande, som den vår ansvarighetslag bestämmer. När nu förhållandet är sådant, bör man väl tillse att man ej går längre; ty om så sker, lärer det icke blifva Konungens rådgifvare allena, ulan Riket i allmänhet, sorn derpå lider. Det är för Rikets skull, eller på det att värdige rådgifvare mätte kunna fås, men icke för embetsmännens skull, som man ej bör vara för sträng. Kljest halla sig de kloka tillbaka oell Riket får endast sådane, sorn äfventyra att göra sig lill sjelfspilling.1!!'. Den 7 April. 339 Jag tillstyrker alltså, att äfven öfver detta morn, PresleSt:s beslut måtte antagas. R. o. Ad. fattade enahanda beslut som PresteSt. fattat. 6, 7, 8, 9 och 10 SS: ne. Biföllos. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller att få veta huru PresteSt. beslutat rör:de den ur ansvarighetslagen uteslutna 11 §:n. Underl. Ridd.Secret. upplyste, det PresteSt. beslutat att 1 1 §:n i nu gällande ansvarighetslag skall bibehållas med (oljande tillägg: g ii I I a n d e härvid hvad 76 §:n Riksd.- Ordn. i detta fall stadgar. Hr von Hartmansdorff: ir §:n af nu var. ansva righetslag bestämmer priescriptionstiden för åtal emot Konungens rådgifvare. Der står nemi.: "Hvad emot Statsråds protocoll, intill den dag, då riksdagen börjas, under då påstående riksdag, icke anmärkt blifver, derå må sedan, vid påföljande riksdagar, åtal icke äga rum.” Och i 76 §:n Riksd.Ordn. heter det: "Allt hvad R.
Utdrag den 2o Jajtkarii 1830. gg dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet Iterre mitteradt. Från Välloflige BorgareStåndet. S. D. Föredrogos å nyo och bi föl lös följande Banco-Utskottets Memorial och Betan* kande I N:o 94, om fortfarande af den tillfälliga lånerattighet för Stockholms Stads BrandContoir, sota sodan £r 1766 varit medgifven; N:o Q5, med tillstyrkan , att eftergift af straffränta måtta beviljas för ett til! Bonden Anders Larsson i Gunnarstorp af Elfsborgs Eän utgifvet och hos hans löftesmän utsökt odlingslån ; N:o 96, med tillstyrkan , att i Banken hädanefter, såsom tillförene, matte kunna till förvar afletnnas så kallade deposita af flyttbart gods, under försegling, men emot viss afgift ; N:o 97, med anledning af Herr Friherre F, Ridderstolpes inom Högloflige Ridder - ioo Prof, Utdrag deri 30 Januarii i83o. skåpet och Adeln väckta motion) angående rättighet för Länsmän och Undar j Officerare att i Banco-Disconten erhålla lån j och N:o 98, med tillstyrkan, att £ör denna gång en summa af 450 R:dr Banco j i ett för allt, måtte fa anordna? till delning emellan den Vaktbetjsning inom Esr.ken, som ej i och för den serskild? -ippat-ningen bos Banco-Utskottet begagnas, S. D. Vid förnyad föredragning ä? Högloflige Ridderskap©!* och Adelns ProtoccllsUtdrag, för den 13 dennes, af innehåll, att,’ sedan 5 vid pröfning af Stats - Utskottets, under N:o 344, afgifna ytterligare Utlåtande; angående användande af den till Ädelfors» Guldverk lydande egendom med tillhörigheter , Ridderskapet och Adeln den 7 dennes gillat berörde Utlåtande, likväl med den förändring , att orden:
Till deh af Nora-Ervalla-bolaget föreslagna förändring af arbetsplanen gaf Kongl. Majit sitt samtycke; men med afseende på den kortare väglängden erhöll bolaget af statsmedel anslaget af 75,000 R:dr, men endast 100,000 R:dr af lånet, hvarigenom sålunda bolaget gått miste om 50,000 R:dr af den ursprungligen beviljade lånesumman. Bih. till R. St. Genom ansträngningar inom orten och ospard möda af några medborgare lyckades det att under ganska brydsamma omständigheter framdrifva detta arbetsföretag, så att Nora-Ervalla-vägen varit den första större lokomotiv-bana inom Riket, som kunnat för trafiken öppnas. Om man jemför beloppet af de statsmedel, som för denna jernväg erhållits eller vilkoren för desamma med de medel och vilkor, som af Rikets sednast församlade Ständer beviljades för t. ex. Norbergs eller Gefle-Fahlu-jernvägen, skall man finna att Nora-Ervalla bolag, som för sitt lån af Staten betalar 6 procent, hvaraf 4 procent ränta och 2 procent amortissement, icke kan sägas vara bland de af Rikets Ständer mest gynnade och att såväl med afseende härpå, som med afseende å det sätt, hvarpå detta bolag sökt fullgöra sina åtagna förbindelser, detsamma kunde ega någon förhoppning om ytterligare understöd för arbetets fullbordande, i synnerhet om äfven efter detta sednare lån den af Ständerna för detta företag ursprungligen bestämda summa icke öfverskredes. Bolagsmännens kontanta tillskott utgör omkring 80,000 R:dr och bolaget har således att sträfva med en ganska betydlig skuld. Ett understöd af Staten är derför högst behöfligt, för att i uågon mån underlätta bolagets ekonomiska ställning. Utskottets egentliga skäl till afstyrkande är alt Nora-Ervalla-banan är ett fullbordadt arbete. Så är likväl ej förhållandet.
i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 84, angående ändring uti och tillägg till Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer af Stats-Verket, den 17 April 1841: B. VI. 154, 160, A. 160, E. 219. — N:o 145, i anledning af erhållna återremisser å tvenne punkter af Utskottets Utlåtande N:o 87, angående utförande af jernvägs-arbeten för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel: B. VI. 154, 160, A. 160, E. 213, 219. — N:o 146, i anledning aT väckt motion, angående Skoas-institutets förflyttning till Leckö kungs-gård: B. VI. 161, 209, A. 209. — N:o 147, i anledning af väckt motion om Kyrkoherden G. A. von Zweigbergks enka, Maria Heeagrens bibehållande intill sin död vid åbooch hesitlnings-rälten eller arrendet till indragna predikants-boställena vid Westgöta f. d. Kavalleri-regemente Törnestorp, J mantal, och Ilofstena Lunna-gården, ^ mantal, i Skaraborgs län: B. VI. 161, 209, A. 209; B. VII. 94, 96, 134, A. 135, E. 263. — N:o 148, i anledning af Rikets Ständers år 1862 församlade Revisorers berättelse, angående samma år verkställd granskning af Stats-Verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1860: B. VI. 161, 209, A. 209, 210; E. VII. 3. — N:o 149, i anledning af vackt motion, angående extra statsreglerinaens öfverllyttande på Kongl. Stats-Kontoret: B. VI.
Konungens föredragande i Commandomål icke är nämnd och 6 §. i AnsvarighetsLagen af den 10 Febr. 1810 ej kan af Utskottet åberopas, har Utskottet ej ägt annat val öfrigt, än att antingen ålägga sig ett tyst öfverseende med de embetsförseelser, som af en Konungens föredragande i Commandoärenden kunnat utöfvas, oaktadt sådane förseelser, begångne af en Stats-Sekreterare, böra anmärkas, eller ock, som nu skett, för Riksens Ständer tillkännagifva sakens förhållande i hela dess sammanhang, och såmedelst undvika den förebråelsen att ej hafva åt lika beskaffade frågor lemnat en lika oväldig behandling. Stockholm den 18 Februari x8I8* N:r 4, Coust. Utsk. Constitutions - Utskottets Memorial med anmälan af 2:ne redactionsfel i beredda förslag till ändring i Riksdags - Ordningen. Vy genomseendet af de vid 1S15 årsRiksdag beredda förslag till ändring i Rikets Grundlagar, hvarå en tryckt uppgift blifvit till Riksens Ständer inlemnad, har Constitutions-Utskottet anmärkt tvenne redactionsfel i 38 och 41> §. g. Riksdags-Ordningen, hvilka dock torde lämpligen kunna afhjelpas derigenom, att uti 38 g. af nya redactionen, i stället för: Ståndets Ledamöter, utsättes: Hvarje Stånds Ledamöter, samt att uti 46 g. i stället för: Ståndet derom annorlunda besluter, införes: Stånden derom annorlunda besluta. Och har Utskottet funnit dess skyldighet vara att härom för Riksens Ständer göra anmälan. Stockholm den n Mars i8iS* N:r 5- Constitutions-Utskottets Memorial i anledning af dess återremiss å Bihang till Riks St. Sid ja Sami. N:o 3, xg Coust. Ut sk. Betänkanden. berättelsen om Representationsfrågans närvarande skick. Till besvarande af Höglofl. Ridderskapets och Adelns, genom ProtokollsUtdrag den 17 nästlidne Februari aflåtna och af Grefve F.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer af den 4 December 1828, angående låneunderstöd till återuppbyggande af staden Borås, än ock Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse af den 17 i samma månad, angående lånebiträde till staden Norrköping. LVI. B. i73. LVIII. E. 322. LX. A. 101. LXY. B. 108. LXVI. A. 14. — i anledning af väckt motion, angående lån lill Staden Uddevalla. LVI. B. i73. LX. A. 223. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss af en till Kongl. Maj:t genom E. J. Gezelius, i egenskap af Fullmägtig för Öregrunds stad, ingifven underdånig ansökning om byggnadshjelp för nämnde stad, efter den derstädes timade eldsvådan. LYI. B. i73. LVIII. LX. A. 223. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående låneunderstöd af allmänna medel till Trollhätte Canaloch SlussverksBolag, för fullbordande af en Canalanläggning vid Ströms 565 säteri i Bohus Län. LVL B. 1^3. LYIII. E. 57. LX. A. 2 iq. Statsoch BankoUtskottens Betänkande!!, Memorialer och Utlåtanden lili svar å de inom BondéStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte memorial, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga Beslut i fråga om Myntbestämningen och dermed gemenskap ägande ämnen. LY1. A. 247- — i anledning af väckt motion om understöd af allmänna medel till fullbordande af Ystads Hamnbyggnad. LVIK. B. 3g5. LX. A. 80. LXII. U. 218. LXIII.A. 102. — i anledning af väckt fråga om understöd af allmänna medel tili Hamnanläggning vid staden Cimbritshamn. LYIII. B. 3q5. LX.
Ständer, oaktadt det uti dessa Handlingar utredda förhållande med Krono Säteriet Allestad, samt ehuru Kongl. Majrt, genom Nådig Proposition af den 8 Maj a 812 till Riksens Ständer läckts göra enahanda framställning med den af Herr Assessoren Danckwardt nu väckta motion, om tillstånd för inne. hafvaren af nämde Krono säteri att få detsamma till skatte lösa, likväl icke ansett någon förändring i det vid xgog års Riksdag om denna Egendom fattade Beslut böra göras, eller dén begärta Skattelösen kunna beviljas; så kan, vid sådant förhållande , Stats Utskottet destomindre nu gifva anledningar till Den s 2 Juni, 1241 till någon ändring uti hvad Biksens Stander vid 2:ne föregående Riksdagar i detta ämne beslutit, som, om egendomen nu skulle upplåtas Gyllensvärdska Arfvingarne såsom skatte till full ägande och fri dispositions-rätt, belöningen för framlidne Öfver-Jägmästaren Gyllensvärds visade prof af trohet och nit för det Allmänna, derigenom blefve uppå hans efterkommande utsträckt, vida utöfver hvad Kongl. Maj:t och Riksens Ständer med Donationens-meddelande åsyftat. Hvilket allt Riksens Höglofl. Ständers eget ompröfvande vördsammeligen underställes. Stockholm den 14 Juni På Höglofl. Ridd. och På Högvördiga Prest» Adelns Ledamöters Ståndets Ledamöter* vagnar Carl De Géerl Gustaf Murrayi På Vällofiiga BnrgaieStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr. Landberg. På Hedervärda Bond»* Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jönssön. G Tunelius. Uppi* 124 i Den as Juni. XJpplast bos samtliga lliks-Stånclsn den 22 Juni. Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Betänkande öfver Herr Rådmannen Dan. B. Bagges Memorial, om Medels anslående till Lazaretts Byggnad i Uddevalla. Uti till Vallöf].
Efter att ett par gånger ha växlat hem, bosatte han sig med maka och barn på egendomen Slätte i Västergötland, där han i hägnet af ett lyckligt familjelif, älskad som en god husbonde och värderad som en praktisk och driftig landtbrukare, vid icke fyllda 60 år, dog 1863. Den efterlefvande makan öfvertog nu, biträdd af en duglig förvaltare, vården af den betydliga egendomen, hvarvid hennes skarpa förstånd och klara omdöme gjorde sig gällande äfven på det praktiska området. Under hennes ledning förbättrades landtbruket i hög grad, på samma gång som egendomen allt mer förskönades och under flere år utgjorde ett rikt arbetsfält för den omtänksamma husmodern. Innerst låg dock hennes håg åt annat håll, hvarför hon, då tillfälle till förmånlig försäljning af egendomen yppade sig, med sin unga dotter flyttade till hufvudstaden. Här redde hon sig ett hem i öfverensstämmelse med sin smak för konst och literatur, där på samma gång gammaldags enkelhet och gästfrihet rådde. Härifrån följde hon med vaket intresse dagens händelser inom den politiska och literära världen, och under det våra nyare författares arbeten icke saknades på hennes bord, glömde hon sig gärna kvar hos våra äldre skalder, stormännen från hennes ungdomstid, åt hvilka hon ägnat sköna minnessånger, såsom t. ex. Vallin, Tegnér, Bernhard v. Beskow, Atterbom, Franzén, m. fl. Under märket S. H — r förekotnmo ock under årens lopp i tidningar och kalendrar högstämda dikter af henne, hvilka Tro ej, att behagen fara såsom kindens rosor bort; skönhet måste evig vara, om den är af ädel sort. Thomas Moore. hon dock aldrig samlade till något helt. De flesta voro tillfällighetsdikter, ofta framsprungna ur sympatisk medkänsla för andras glädje eller sorg. Ett af hennes vackraste poem är utan tvifvel » Wärmlandsflickan », som under missväxtåret i Småland 1868, utgafs till förmån för de nödlidande. Ett annat skrefs för en bazar till förmån för nya arbctshemmet för idioter.
Pen soldatbildning och tjenstbarhet, hvilken för en trupp är af nöden, om den i behofvets 43 Den 7 December. stund skall kunna upfylla sitt försvarare-kall; den förvärfvas lika litet under våra indelte truppers korta öfningsmöten, som på roten; utan erfordras härföre, oberäknadi en nöjaktig kännedom af det mekaniska och handtverksmässiga af soldatyrket, äfven förmågan att med tillhjelp af enskild omtanka och ordningssinne kunna emotstå de fatiger, försakelser och vedermödor af mångartad beskaffenhet, hvilka äro oskiljaktiga från krigare-yrket, så snart dess egentliga verksamhets-sfer inträffat, äfvensom att, med tillhjelp af en upöfvad intelligens, kunna reda sig under en mängd olika tjensleförhållanden, hvilka under en fortsatt militär-tjenstgöring ifrågakomma. Enda sältet att förvärfva förenämnde så nödvändige egenskaper består deruti, att truppen under fredstid sysselsättes med längre och med militärisk noggrannhet verkställda marscher, samt då och då med en så långt utsträckt tjenstgöring, skild från hemmet — matsäcksknytena och lommeflaskorne — alt torpstugans vanor hinna afbrytas. För att bibringa de indelte trupperne ofvan antydde egenskaper, d. v. s. gifva dem den tjenstbarhet de nu sakna, står intet medel enklare, ändamålsenligare och mindre kostsamt till buds, än att låta dem successive bestrida garnisonstjenstgöring i Stockholm. Oberäknadt nyttan för sagde trupper af förenämnde garnizonstjenstgöring, komme Statsverket härigenom att bespara underhållandet af de 3:ne Gardes-reg:terne, af exercis-squadronerne vid kavalleriet samt af exercis-kompanierne vid de 2:ne infanteri-brigader, som under året komma att tjenstgöra i Stockholm, hvilka serskilla squadronoch kompanimöten genom garnizons-tjenstgöringen blefve öfverflödige.
Han såg sitt lif. ' Numera en jämn, banad vag. Vetenskapsmannens och forskarens stilla arbetstimmar. Den omhuldade, af en ängslig omtanke följde brodren, som allt franigent skulle visa ett vanligt intresse för d syster Loiiises sjuke och fattiga, för syster Heddas bloiiisteriiiåluingar och Aiiii Blargrets ronianer. B a n drog cii trött suck. Han Iiörde systrarnas röster därute i förmaket. Han hörde J~eniinrts irriteraiide lialffkiiiga skratt. Hiii ' skiille har1 kunna lefw utan dessa beta ocli kalla ilar af hopp och baf \ raii, ileniin förtviflaii och fröjd, dessa jublande fagelskaror i solljus luft, dessa skyiniiiiigsdröniin; ~r oiii lycksaliglietriis öar, siminande i iiioliien? Såvida han ej fick byta ut deiu ~iiot den verklighet, lian dröiiide. Deii rerklipa verkliglieten r a r roin Itivan, farglös och hård soin lifvets steliinde prosa. Haii hade icke sakiiat sjalfkiinsla, lian fiirut jaiiifiirt sig iiied andra iiiau. Han Iiah för I i h i t ictiinpat fiir sin stiililliiiiig för att ej veta iippskatt: ~ den, nar den var Itou; iiieii. Siis iian först trädde in i den krets, som onigaf Jiwie, liacle hair varit fiillt iifvertygad om, att lian kiiiinat mata sig iiietl Iivein dct rara; ii %nde, att Ilan var föriiler # ii de flesta. Sii 1iiat.t~ Iiiiii eiirliist efter t11 iiiatt stock, de unga de hade allit fördelar. Alltid Iiside l / m varit iiialplacerad - soiii iiiig Lade lian kiiiiiit sig ganimal, som ganiiiial - Det kiiackade på dörren. h n i i Nargret stack in Iiiifvudet.
Men om Banken kan indraga silfver med endast en förlust af J proc. och åter försälja detsamma med en vinst af 1J proc., så måste deraf på det hela ingen förlust lör Banken uppslå, utan tvärtom en vinst af J proc. Således synes det mig vara bevisadt, att det för Banken icke kan medföra något äfventyr, om det stadgas, att vexlar må af fullmäktige inköpas lill 127 s. kurs, så ofta de af välkända och solida trassenter eller endossenter ei bjudas. Det torde ej eller kunna nekas, att uppköp af vexlar vid låg kurs måste vara den mest naturliga och lämpliga utväg lill förstärkande af Bankens metalliska kassa. Om detta uraktlåtes, eller om de tillfällen, som erbjuda sig, icke omsorgsfullt begagnas, skall följden sannolikt blifva den, att man förr eller sednare finner sig nödsakad tillgripa konstlade utvägar för att ersätta det silfver, som oupphörligt utgår ur Bankens hvalf i den allmänna rörelsen, och det är påtagligt, att Banken i sådant fall skulle nödgas underkasta sig mera kännbara uppoffringar. Man må icke eller förbise, att silfret i verlds-marknaden under närvarande tid har en tendens till stegring, beroende på guldets fallande värde, och att det af sådan orsak bör vara för Banken fördelaktigt, om en förstärkning af dess silfverfond kan erhållas, innan silfret stiger i pris. Stödjande mig på alla dessa skäl, reserverar jag mig emot Utskottets beslut att i Banko-reglementet icke införa något stadgande, som förpligtar Bankens öfverstyrelse att under gvnsamma fölhållanden, eller då kursen är låg, uppköpa vexlar. En sådan föreskrift synes BankoUtskottets Utlåtande, N:o 37. 9 synes mig hafva bordt inflyta i slutet af § 115, moni. 1, hvilket moment då skulle erhållit följande lydelse: § 115. morn. 1.
Stats-Beredningen har wäl funnit en sädan förmon blifiva i alla tider för MagazinsInrättningen nödwändig; men har nu ej sträckt sin underdäniqa hemställan längre, än attLänerättigheten skulle fortfara till nästa Lagtima Rcksdag. Behofwet af Betjening har Stats. Bered, ningen ej kunnat i underdänighet sörestä innan beslut blifwit fattadt i anledning af ofwanför. mälte Biban-. U. B. 87, 88. 210 Den z October. mälte omständigheter, pä hwilka Stats. Bered, ningen anfelt sjelfum Magazins. Inrättningens beständ bero. Hwad fluteligen beträffar MagazinS Di. rectionens Redogörelse och den granskning deraf, som Riksens Ständer wid Riksdagarna och de. ras utsedde Rewisorer derimellan stullc komma att anställa, har Stats.Beredningen i underdä. nighet uplyst alt denna Redogörelse, som i anseende till egenskap af DirectionenS förwaltning, är bland de widlystigare, redowisar för all Kronans in natura lefwereradö Afrads-, Tionde., Kongsgärds-Arrende och öfriga Spanmäl, och säledeS bade controllerar och controlleras af Räkenskaperna öfwer Landt-upbörden, hwarför ock Stats.Beredningen för dest underdäniga de! ansett nödwändigt, att desta Redogörelser i sammanhang med hwarandra af Kammar. Rätten rewideras, och säledes icke kunnat instämma uti Magasins DirectionenS tillstyrkande, att Maga, zins Redogörelsen mä befrias ifrän Kammar. RättenS granskning, i händelse Riksens Stättder taga befattning med Rewistonen deraf; emedan denna Rewifion ej kan blifwa fullständig, utan att alla ärets Lands Böcker nied flere ti!- lika jemföras. Och dä