Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-kontoret, har blifvit bifallen af Presteoch dloude-slånden, men återremitterad af Ridderskapet och Adeln samt Rorgare-ständet, likväl endast i afseende å frågan om de i momenterne litt. g. It. i oell k omförmäldä, för verkets reglering beräknade, poster å tillsammans 2,575 r:d'r 1'6 sk., hvilka, enär Utskottet icke afselt någon inskränkning i de lör ärendenas gång erforderliga medel, ansetts heldre böra utgå af an»- slaget för magasins-depärleitteritet, än af besparingsoch expenstnedel, hvarigenom Kongl. Majit komöte att äf anslaget för nämnde departement årligen disponera 5,096 r:dr 32 sk., i stället ‘för de öf Utskottet beräknade 2,521 r:dr 16 sk., och -Stats-verkfels besparing att utgöra 1,345 r:dr 16 sk. om året för Stats»konlorets löne-reglering på det hela. Härförutan liar blifvit anfördt, att visserligen åtskilliga utbetalningar, söih under den förflutna tiden egt rum för uppehållande af göromalens gång inom Vérket, koitime alt upphöra; men det vöre dock origtigt att beräkna sådant soth tillgång. De ‘egentliga tillgångarne utgjorde nemligen endast 47,516 r:dr och då för ändamålet erfordrades 4(i,l7() r:dr 32 sk, uppstode af förenämnda summa "endast eh beisphring :å magasins-departementets anslag al 1,345 r:dr 16 sk. Utskottet har tagit ärendet i förnyadt öfvervägande; men då det åsyftade ändamålet, eller bestridandet af ärendenas oafbrutna gång inom Stats-kontoret intill slutet af det år, blifvande Stats-reglering omfattar, äfven kail vinnas på det af Sla/s-Utskottets Memorial, N:o 153. ti Utskoltet föreslagna salt, samt betänkandet härom blifvit, såsom ofvanberördt är, af 2:ne Riks-stånd bifallet, anser sig
Förvaltningen om nådig framställning till Rikets näst sammanträdande Ständer, att det å Femte Hufvud-Titeln uppförda förslags-anslag af högst 63,000 R:dr Runt till Båtsmäns beklädnad må ökas med en summa af 11,605 R:dr beräknad efter ett till 5 R:dr Runt jetnkadt belopp för hvarje effektivt Bätsmans-rusthåll, utgörande vid Indelnings-kompanierna i Blekinge Kongl. Majus Nåd. Skrifvelse N:o 48. 9 i Blekinge län 1,500, jemte tillökning flir de genom nyindelad jord derstädes bildade 20. samt vid Indelnings-kompanierna i Södra Möre 801. eller tillsammans effektive Rusthåll 2,321. af hvilken anslagstillökning 5 R:dr R:mt årligen skulle, såsom bidrag till beklädnads-kostnaden, utgå till hvarje Rusthåll, som ej ingått på Båtsmans-beklädnadens öfvertagande af Kronan, och återstoden, tillika med det öfriga beklädnadsanslaget, användas till bestridande af de kostnader för Båtsmans-beklädnaden, hvilka Kronan genom kontrakt med Rustoch Rotehållaren sig åtagit, emot det att för hvarje rusthåll, som på det nya beklädnadssättet ingått, skulle årligen afkortas 5 R:dr å dess kontanta beklädnadsbidrag. Förvaltningen har härvid erinrat, att på Indelnings-kompanierna i Blekinge äro fördelade 27 och på de i Södra Möre 15 frälse rotar; men som dessa äro sammansatta efter annan grund än Rusthållen och i Blekinge utgöras i medeltal af 3,44 hemman samt i Södra Möre af 4,21, hvadan roterings-besväret för dessa rotar ej är mera tryckande än för den öfriga Båtsmans-roteringen, har Förvaltningen ansett nu ifrågasatta lindring i beklädnads-kostnaden lika litet böra tillgodokomma dessa frälse-rotar, som den öfriga roteringen.
Men vore räntan fri och penningar finge betraktas såsom en annan handelsvara, den man finge utborga mot dyrare eller billigare villkor, allt efter som utlånaren funne sig hafva säkerhet för ålerliqvid; så vore det också icke någon risk för capitalisten att sjelf uppträda såsom långifvare, och lånesökandcn kunde då bestämdt påräkna att slippa med 10 å 12 proc. årlig ränta, der han nu betalar 40, 50 å 60 proc. utöfver den förskrifna, s. k. laga räntan; och samhället vore med det samma befriadt från dessa skadevarelser, som under namn af procentare-commissionärer stryka omkring och vålla ekonomiskt obestånd, hvarhelst de framgå, eller hafva sin hand med i spelet. Att lån måste göras och detta mången gång mot högt räntecourlage, är något, som vi sannolikt alla känna, och sorn aldrig kan förebyggas; men ehuru detta förhållande visserligen är ett ondt, så mäste likväl medgifvas, att det är vida bättre alt öppet tolerera ett oafhjelpligt ondt, än att låta det i londoni verka, då dess följder alllid mäste blifva svårare, än då det styres och hejdas af offentlighetens controll. Utur alla dessa skäl, vågar jag föreslå upphäfvande af nämnde 6 § 9 cap. Handels-b:n, samt att det hädanefter må stå läuesökande och lånegifvande frill att sjelfvc öfverenskomma om räntebeloppet, till hvilket förslag jag så mycket hellre förväntar R. St:s bifall, som ostridigt är, att, de ofvanbcrörde fördelarne oberäknade, den länsökande, som kan prestera fullgod säkerhet, efter räntans frigifvande Ivekas erhålla län pä vida billigare villkor, än hittills skett. Om remiss härå till LagUtsk. anhålles vördsamligcn. Remitterades till LagUtsk. Gr. Sandels, Samuel August anförde skriftligen:
Så förlänar hr Ranft åt den gamle Örnulfs väldiga skepnad och hrr Skånberg och Engelbrechl åt Sigurd sjökonung och Gunnar Herse en kraftig relief, som kommer dem att träda fram ur den gammalnordiska ramen med dessa en smula öfvermänskliga mått, som barnen — vi stora som små — älska att lägga öfver sagornas hjältar. — I morgon lördag gifves den fjärde symfonikonserten för denna säsong. Programmet upptager: 1) Schumanns » Manfred »; 2) Två isländska melodier för stråkorkester af Svendsen samt 3) Baethovens pastoralsymfoni. — Coquelinska sällskapet anländer hit den 17 dennes med ångaren Express. Dagen därpå gifves första föreställningen, då Victorien Sardous dram » Thermidor » uppföres med Coquelin som Labussiére. Den 19 gifves » L ' Indécis », enaktskomedi, samt » La mégére apprivoisée », en bearbetning efter Shakspeares » Så tuktas en arghigga ». Fru Ellen Hedlund utför häri sin gamla roll, Catharina, Coquelin blir Petruccio. Den 20 april: a) » Le député de Bombignac », komedi i 3 akter af Bisson, (Cnantelaur: Coquelin), samt b) Moliéres » Les précieuses ridicules », (Mascanville: Coquelin). Den 2 1: a) » L ' Aventuriére », (Annibal: Coquelin), b) » Un cråne sous une tempéte », skämt i en akt af Dreyfus, (Coquelin och fru Hedlund). Den 22: a) » Monsieur Scapin », komedi i 2 akter af Jean Kichepin, med Coquelin i titelrollen, samt b) Ernst Ahlgrens enaktskomedi » Par Téléphone », (Ellen Hedlund). Den 23: » La mégére apprivoisée ». Den 24: » Par Téléphone », » Gringoire » (med Coquelin i titelrollen) samt » Un cräne sous une tempéte ». K.
Har någon, utan vetskap om brott, som annan föröfvat, honom tillhandagått, på sätt i 9 ,§ sägs, ändå att han haft skäl att honom misstänka; straffes med böter. 11 §. Make, syskon, skyldeman i rätt uppeller nedsligande led, den som med den brottslige i första svågerlag lika nära förenad är, eller foslerbarn, skall ej till straff fallas efter 10 g; ej heller efter 9 § för den brottsliges döljande, eller för befordrande af hans flykt 12 §. Vissa fall af delaktighet straffas efter ty derom i lagen särskildt stadgadt finnes. 13 g. Har någon, efter 4, 7 eller 8 §, gjort sig skyldig till straffarbete för delaktighet i brott, hvarå förlust af medborgerligt förtroende för alltid, såsom påföljd, stadgad är; varde då ock den påföljd - eller förlust af medborgerligt förtroende på viss tid honom ådömd, efter ty hans brottslighet är till. 4 Kap. Om sammanträffande af brott och 0111 förening eller förändring af straff; så ock om återfall i brott. 1 §. Innefattar en handling flera brott, och är straffet å ettdera svårare, än å annat; då skall det svåraste straffet ådömas: är hvartdera brottet belagdt med samma straff; varde det straff ådömdt. I båda dessa fall skall brott, för hvilket särskildt straff ej ådömes, betraktas såsom försvårande omständighet. Är någotdera brottet belagdt med förlust af embete eller påföljd, som i 2 Kap. IS, 19 eller 20 § omtalas; varde ock den förlust eller påföljd ådömd. Der en handling innefattar brott, som i särskilda afseenden med olika straff belagdt är; vare ock lag, som i denna § sägs 2 §. Har någon föröfvat flera brottsliga handlingar, och stå de ej till hvar andra i det sammanhang, att de innefatta fortsättning af en och samma förbrytelse, utan äro, hvar för sig, till särskilda brott att hänföra; varde, för hvarje brott, ändå att brotten af samma slag äro, till särskildt ansvar dömd, med iakttagande af föreskrifterna i 4, 5, 6 och 7 §§. 3 §.
Länet icke inträffat några väsendtliga förändringar. 2:0. Länets invånare. Folkmängden, som enligt 1837 ärs Mantalslängd utgjorde å Landet 70,366 och i Städerne 16,107, eller tillsammans 86,473 personer, utgör efter 1842 års Mantalslängd: På Landet: Mankön. Qvinnkön. Dito ej Mantalsskrifne: Qvinnkön ~— 92,866 personer. Vid folkets seder och bildning har icke något märkbart förhållande inträdt under tiden sedan min sednaste Berättelse afgafs. — Brist på undervisningsanstalter och öfverflöd på bränvin fortfara, ehuru icke bör förbigås Presterskapets och andre personers bemödanden, att utvidga på flera ställen bildade nykterhetsföreningar, genom hvilka, jemte blifvande flere undervisningsanstalter, hvars iordningställande till en del beror på erhållande af allmänt understöd af dertill vid sednaste Riksmöte afsatta medel, ger hopp om bättre tider. I afseende på Vcilståndet, sträcker det sig bland allmogen till ganska få. De fleste deremot äro fattige och skuldsatte. — Idufvudskälen dertill kunna med säkerhet uppgifvas vara dels Privat-Bankerne, dels de kontrakter, som, synnerligen i vestra delen af Länet eller Bräkne och Listers Härader, mellan Hemmansegarne och Städernas Handlande afslutas om leverering af större brån vinspartier, med utsatta vitén för fullgörandet. Den utomordentliga liberalitet i utlånings väg, som utmärkte första perioden af Privat-Bankernes operationer, möttes med en allmän begärlighet, i synnerhet af en mängd jordbrukare. — Denna lätthet att åtkomma penningar på blotta namnteckningar skulle visserligen i tidens längd alltid bära sin frukt; men öfvergången från nämnde liberala system till ett motsatt skedde så plötsligt, brytningen blef på en gång så allmän, att oreda och förderf icke kunde uteblifva. Genom ofvananmärkte kontrakter åter tillförbinder sig hemmansegaren, att till Köpmannen terminvis leverera visst qvantum bränvin, vid påföljd, att, om sådant försummas, skall i skadeersättning erläggas 8, 12 lill och med 16 sk.
Yid yttrandet, angående upprensning af Rottne-ån och Ronneby Köpings redd, har inom Borgare-Ståndet förekommit den anmärkning, alt, med afseende å dea dryga andel i kostnaden, som invånarne i alla fall skulle komma att få vidkännas, åtminstone hälften af den tillstyrkte summan, 10,000 R:dr, bordt kunnat beviljas, att utgå såsom anslag. Bonde-Ståndet har återremitterat denna punkt, under åberopande af de vid Utlåtandet i allmänhet gjorde anmärkningar, hvaremot Ridderskapet och Odelii samt Preste-Ståndet lemnat densamma utan anmärkning. Då uti den motion, som föra nied t yttrandet i denna punkt, blifvit ifrågasatt antingen anslag eller lån till det af Utskottet tillstyrkte belopp, samt tvänne Riks-Stånd lemnat punkten utan anmärkning, anser Utskottet sig böra det förra Utlåtandet vidblifva. 40:o. II vad Utskottet anfört, i anledning af Herr Foenanders motion om förberedande undersökningar för en canal genom Skåne, har af Ridderskapet och B deln samt P reste-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning och af Bonde-Ståindet bifallet, hvaremot ledamöter af Borgare-Ståndet yrkat bifall till motionen. Yid detta förhållande finnér Utskottet sig sakna skäl att frånträda det förra yttrandet. 41:o. Utskottets yttrande, angående hamnbyggnaden vid Wisby, har af Ridderskapet och Jdeln samt Preste-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning. Inom Borgare-Ståndet har blifvit erinrad t, att Utskottet icke bestämt tiden för det tillstyrkte anslagets utgående, och Bonde-Ståndet har återremitterat punkten, på grund af de vid Utlåtandet i allmänhet gjorde anmärkningar.
Beträffande de bestämmelser, §§ 155 och 156 innefatta; så, enär någon ändring af desamma icke synes vara af behof påkallad, tillstyrker Utskottet 10:o att desamma må bibehållas. Innan Utskottet öfvergår till behandling af föreskrifterna, angående de serskilda låneoch kreditiv-rörelse-grenar, hvilka genom Banken och Diskonterna bedrifvas, anser Utskottet sig böra framlägga en utredning, som visar, i hvad mån låneoch kreditiv-fonderna voro anlitade vid nästlidet års ut "ån" samt det belopp inom hvarje fond, som, vid jemförelse med det i nu gällande Banko-reglemente fastställda maximum, fanns odisponeradt. g Banko-Utskottets Betänkande, N:o 42. Utestående Län och Kreditiv den 31 December 1847. Förlags-kapital, Utestående Oanvändt enligt nu gällande den 31 December den 31 December BanUo-regleraente. 1847. 1847. Emot pant af guld och silfver . .) 384,046: ) „ „ « Jern och andra expor-f 3 500 000: 582,275: 26. 1 >2,532,718: 21. 11. tabla effekter . \ » Tackjern .) 960: ) „ „ „ Fast egendom i städerna och på landet . 6,500,000: 6,484,720: 8. - 15,279:40. Kreditiv åt Fahlu Bergslag och Sparbankerna m. fl 300,000: 94,460: 205,540: Vti Banko-Diskontverket: Vti Lånekontor et i Götheborg: Utlåningen mot namn och reverser . 2,100,000: 2,052,084:41. 9. 47,915: 6. 3. „ pä publika papper. Uti Lånekontoret i Malmö:
Maj.ts INJådiga Proposition till Riksens Ständer, angående Medel och utvägar till Hjelmare Slussverks ombyggnad och vidmagthållande, blef samma Betänkande, i anledning af Grefve Mörners, Adolph Göran, Friherre Grönstedts, Jacob och Herr Munck af Rosenchölds Eberbard, dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremitteradt; med anmodan, att i händelse en gemensam öfverläggning derom med Stats-Utskottet skulle pröfvas nödig, med nämnde Utskott sammanträda. Ut supra, S. D. Vid förnyad föredragning af Banco - 503 Den 17 Februarii, I Utskottets den 31 sistledne Januarii afgiFne samt den 13 i denna månad på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckte' Motioner om förlängning uti Praescriptionstiden för Låns omsättning i Banco-Discont-Verket, blef samma Betänkande, på grund af Herr Munck af Rosen, schölds , Eberhard, dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremitferadt, Ut supra. S. D. Föredrogos ånyo och gjllades följande från y.lllrnänna Besvärsoch Oeconomi#* Utskottet jnkomne samt den 13 i denna månad på bordet lagde Betänkanden, nemligen; r.o Af den 2,6 sistledne Januarii, rörand? ppplifvande af Kongl. Resolutionen på Preste» Ståndets Besvär, hvarigenom stadgas, att inga sådana Marknader, sorn allenast en dag påstå, må begynnas dagen före eller efter någon SptV eller stor helgedag, 2:0
Posse nämnt rörtde de garantier, som numera icke skulle finnas för realisationens verkställande, Jag anser nemligen 72 §:s nya redaction icke vid sista riksdag hafva varit beräknad såsom någon garanti, nödvändig innan vexlingen. Sista Ständer beslutade, att vexlingen skulle ske år 1833 samt att, då Ständerna sedan eller j835 skulle sammankomma, man skulle afgöra, om 72 §:s nva redaction vore behöflig. Jag förblifver således vid dea öfvertygelse-, att alla de garantier, som i83o funnos, ännu gifvas i detta ögonblick. Af sådana skäl och då hinder häremot icke möter i 49 §• Riksd.Ordn., anhåller jag hos Hr Gr. o. Landtm. 0111 följande propos., som jag uppsatt och anser vara i öfverensstämmelse med hvad andra talare äfven begärt, nemi.: R. o. Ad. återremitterar mentor., med anmodan till BancoUtsk. att, så skyndsamt som möjligt, till R. St. inkomma med svar, huruvida, med bibehållande af den lånerörelse, som nu bedrifves, och oansedt reella fonden ej ännu till sedelstocken är till fullo såsom 5 till 8, utvexling kan, med full framtida soliditet för Banken, äga rum på den af K, IM. föreslagna dag, eller d. 1 Juli år i834* Hr Cederschjöld: Sedan realisationens motståndare blifvit drifna ur sina öfriga positioner, hafva de samlat sina få återstående stridskrafter i den svaga skansen af proportionen som 5 till 8.
Tvenne inkomst-källor af hufvudsaklig vigt för flere delar af Länet, ehuru nyttan af clefas oinskränkta begagnande med skäl anses tvifvel underkastad, äro skjutsning och bränvins-bränning. Skjutsningen på allmänna landsvägarne till hufvudstaden har väl, under de sednare åren, genom ångfartygen minskats, i synnerhet åt norr och gester. Följande calcul öfver skjutsningen vid Fittja, Pilekrog och Kum* gästgifverier i Svartlösa och Öknebo härader, der trafiken är starkast, v>sar dock hvilken betydlig penninge-inkomst dermed inbringas. Sammanlagdt för sislförflutua fem år, hafva för resande utgått hästar nedannämnde antal: vid p. Gästgifvare. Håll. Reserv. Beting. Summa. 21,269 st1 ä vn'^ ä 16 sk 10,634 24 — Efter approximativ, låg beräkning, har dessutom allmogen årligen skjutsat från Stockholm till Fittja med 3,ooo hästar årligen, som på 5 år, för 1^ mil å 32 sk. gör i5,ooo Och från Södertelje med 3,000 hästar årligen eller tillhopa 15,ooo, hvaraf 7,5oo för 2 mila 24 sk. 7,5oo 7,5oö —1 ld:oå d:o 5,025 hvartill kommer för Kungskronooch fångskjuts, samt lega af hållskjuls-skyldige uthä radsboer och andra, minst .— 38,5oo — -7 B:ko R:dr 1 10,378 36 —' Femtedelen häraf gör således ett årligt belopp af 22,075 R:dr 34 sk-< hvilket, med afseende å de låga beräknings-grunder, som antagits för skjuts' ningen mot beting m. m. säkerligen kan förhöjas till 25,000 R:dr ärlige11'
Hr von Hartmansdorff har nämnt alt utgifterna skulle i alla fall utgå; men detta torde vid närmare eftersinnande befinnas vara ett misstag, enär de, ungefärligen 26,000 R:dr, som nu ifrån kassorna till Krigs-Colhii aflöning utgå, skulle blifva ett nytt statsanslag, men kassorna lika fullt skulle bibehålla de anslag, som de nu ega. Här är fråga om en ny utgift af ungefär 26,000 R:dr och att kassorna dessutom skulle få behålla så väl räntorna på sina kapital, som de statsanslag, hvilka förut äro dem beviljade. Således är det egentligen fråga om ett tillökadt anslag för dessa kassor, och det är detta anslag som jag för min del anser f. n. icke böra ega rum, enär det otvifvelaktigt minskar till 6 H. 9 130 Den 19 April f. m. gångarne för sådana anslag, sora i nain tanka äro vigtigare, ty om man ökar elt anslag med 26,000 R:dr årligen, så måsle dessa 26,000 R:dr tagas ifrån något anuat håll, eller ock skola tillgån-, garne ökas med någon ny bevillning, och jag tror för min del alt intetdera vid detta tillfälle vore lämpligt. Hr Stjernsvärd liar helt och hållet misstagit sig om mitt yttrande alt sakerna skulle gå baklänges. Jag har icke yttrat att så skulle vara fallet om det missförhållande, som nu inom Krigs-Colhm förefinnes, blefve rältadt; utan jag har sagt att sakerna skulle gå baklänges om representationen fastställde en organisation utaf elt Collini, utan alt K. M. derom gjort framställning. Frih. Åkerhjelm: Det torde icke kunna förnekas ali den åtgärd Hr von Hartmansdorff föreslagit skulle leda till förökade statsutgifter, och jag hemställer huruvida det vore lämpligt att yrka förökade utgifter, dä man täger i betraktande hvad SiatsUtsk. i de efterföljande punkterna ansett vara nödigt att tillstyrka.
Hör till Ståts-Utskottets Utlåtande, 1862 & 1863, N:o 150. Förslagsberäkning Ofver Extra Statsregleringen tillhörande Inkomster och Utgifter åren 1864, 1865 och 1866. Riksmynt. Beroende på röstning i Ft stärkt Stats Utskott. Tillstyrkta af Stats-Utskottet Föreslagna i Inkomster Utgifter af Rikets Ständer. )reller dess Afdelningar, men ännu icke pröfvade af Ril.ets Ständer eller lios Utskottet föredragne. Kongl. Propositioner, hvaröfver Stats-Utskottets Utlåtanden ännu ej afgifvits. Summa Riksmynt. Oscar Arehn. Gust. Widegren. Ank. till Exp.-Utsk den 11 Sept 1863. kl. 1 e. m. Utlåtande, 1 anledning af vackt motion om indragning af Ull-diskonten samt af det för denna inrättning å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv. (R. A.) Uti en inom Borgare-Ståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 211) har Herr A. O. Wallenberg förnyat sitt vid sistförflutna riksdag framställda förslag, att det för inhemska fårskötselns och ullproduktionens befrämjande ät Ull-diskonten på Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv ä 225,000 R:dr mätte indragas och hvad deraf blifvit begagnadt pä vissa lämpliga tider till Riksgäldskontoret återbetalas samt att Rikets Ständer måtte, med anmälan härom, hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla att Kongl. Majit dels täcktes medgifva att Ull-diskonten ina upphöra och att denna inrättnings egna obetydliga behållning finge sammanslås med Manufaktur-diskontens, dels i nåder förordna om de öfriga åtgärder, sorn af Ull-diskontens upphörande kunde påkallas. Efter att hafva erinrat derom, att Ull-diskonten blifvit, genom Kongl.
Läne-Contor, om en gratification för Bankens Om bud derstädes J. Wallmo om en personclt tillagd löntillökning för d:o om anordningar vid Låne-Coutoret till arfvode för Låne-Exstractets uppgörande H. Haeffner, Capellmästare, dess löne-crsättning Hafstång, om rättighet att upphämta den Aterremiss i ämnet Haga Lust-SJottj Stats-Anslaget angående Aterremiss i ämnet , Halland, om Kyrkohemmanen derstädes . — om Fdygsandens hämmande derstädes (se Flygsand Hallands Bevärings-Bataillons-Bcfäls aflöning Aterremiss i ämnet . Angående skiljaktiga meningar Votering i Förstärkt Utskott . Hallencreutz, Öfverste, Lönförhöjning Hallnäs Bro,oanslag tjll dess underhållande Aterremiss i ämnet . Halmstads hamnbyggnad, om understöd dertill ° t* N:o 38 38 Samling. Afdelning Bandet. Häftet. Pagina. eo O II u p Riks-Ståndcns beslut. N:o Ridd. 0. A. Prestestånd. Under d. Skrifvelse. Äterrennss .. Handel, controll u Norrländska (sc Allmogen). Handelsocho Handtvcrks-Ordningar, om Förslag dertill A ter remiss i ämnet . Handlingar, Allm., om förbud mot deras utförande Heyder ick, Enka, om pension . Hellberg, Assessor, om en ersättning Helfri Full, angående ändring af stadgandet derom i 1826 är Tulltaxa .. Aterrcmiss i ämnet Ilclgedagar, om indragning af nägra Helsingborgs Färjemans Bolag angående (sc Bätpass). — Hamnbyggnads-Dircctions skuld (se Afskrifning). Hemgift, angående ändring i 16 Cap. Giftcrm-Balk. (se medgift). Hemliga Utskottets Cancellics aflöning . o . Hemmansägare i Vester Norrl, om fiske i Angerman-Elfvcn (se fiske). Hemmansdelar, om sammanslående under en Rök .
» Det står kvar lika mäktigt och skönt — det jag sett och fått kärt — det finns lika visst som att Herren lefver — men det måste alltid vara liksom närvarande för mig, ty står det ej bakom mitt dagliga lif — bakom äfven de minsta af mina sysselsättningar och tankar, som en uppehållande förnyande kraft — lämnar det ingen efterskörd — då har jag i sanning rest förgäfves! » Rummet blef henne för trångt! Hon var van att gå ut i hvad väder som helst, och ingenting lugnade henne så som en lång promenad, det visste hon. Naturen hade allt sedan faderns död varit hennes enda förtrogna, och det fanns ingen skiftning däruti, som ej hade något särskildt att säga henne. Ytterkläderna hängde inne i tamburen, och hon höll på att stanna inne, bara därför att hon måste genom förmaket för att hämta dem. Modern satt i soffan med en skål konfekt framför sig, vacker, utpyntad o c h själfmedveten som alltid. Fästmannen stod midt pä golfvet. Agnes tyckte alltid, att han såg så ohyggligt stor ut i de små rummen. Han var rödare än vanligt och såg förargad ut. » Jag frågar ännu en gång, o m det är din mening att inte vara med, när middagen redan är beställd? » frågade han, vänd till Lilly, som satt borta vid fönstret med nedslagna ögon och något osäkert öfver sig. » Jag har j u sagt, att jäg inte mår bra. » » Men du ville gä ut nyss — i det här vädret. » » För att få vara ifred, » svarade hon trotsigt. H o n var blek och såg så upprifven ut, som visste hon ej rätt hvad hon sade. » Jag har gladt mig så åt middagen, » inföll modern klagande. » Du vet, att det är på Grand med taffelmusik och allt. — Tänk o m du inte kan gå på teatern i afton heller? » Lilly slog händerna för ansiktet. » Jag kan inte och jag vill inte, » svarade hon häftigt. » Inte i dag. » I detsamma fick hon se Agnes, och det kom något bönfallande o c h på samma gång hoppfullt i hennes ögon. » Skall du gå ut? » frågade hon ifrigt. Idun Fredagen den 28 december 1888. Tidningen kostar endast 1 krona för qvartalet.