Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksstånd anmärkningar mot dessa medels utbytande mot stats-anslag blifvit framställda; men Utskottet icke funnit sig böra, på grund af dessa anmärkningar, frånträda sitt förra yttrande i ämnet, och härtill kommer, att det å Riksstatens 8:de hufvudtitel uppförda anslag för Lappmarks ecklesiastikverk är reservationsoch förslags-anslag, deraf ecklesiastikverkets behof följaktligen kunna med större säkerhet än genom kollekters insamlande fyllas, får Utskottet, hufvudsakligen vidblifvande sitt förra tillstyrkande, föreslå det Rikets Ständer ville besluta, att upptagandet af nu ifrågavarande kollektör må upphöra och att det a Riksstatens 8:de hufvudtitel för Lappmarks ecklesiastikverk uppförda förslagsoch reservations-anslag, 6,200 r:dr, i stället ökas med 1,400 r:dr, eller till 7,600 r:dr. 13:o Allmänna Hospitalsoch Barnhus-medlen. l4:o Danviks Hospilals-medel. Allmänna Barnhus-medel. 16:o Upsala Akademies medel. I7:o Lunds Akademies medel. 18:o Domkapitlens och Stockholms Konsistorii medel. Från Ridderskapet och Adeln hafva dessa punkter blifvit återremitterade, till följd af anmärkningar, att frågan om indragning till statsverket af de bland ofvan uppräknade me Uih. lill R. St. Ut täta utte, N:o 2/9. del ingående indelda läntor och tionde, så till vida icke vöre beroende af blifvande beslut om beskattningsväsendets förenkling, som de hemmansräntor, Allmanna Hospitals-fonden, Danviks hospital och Upsala akademi uppbära, härflöto från hemman, som med full eganderält ef dessa stiftelser besittas, och att då mantalspenningarne, likasom folkmängden, årligen stego, samt Upsala akademi således skulle förlora, om, i stället för mantalspenningar, anvisades ett ständigt och oföränderligt anslag, borde akademien försäkras derom, att denna inkomst förhöjdes i samma mån, som ökad tillgång dertill i verkligheten uppkommer.
Från BancoUtskottet: Af den 2 dennes: N:o 58. I anledning af väckt Motion ota Bancolåns meddelande emot pant af Tackjern. I anledning af väckte motioner, om utsträckning af den medgifne lånerättigheten i Banken å de såsom pant antagne Metaileffecter. Frän LagUt/kottet: Af den 26 sistledne September: Ofver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående väckt fråga om befrielse för Rikets Ständers Bank, från skyldigheten att i Concourser och Sr*-Bro - ffrn g O dohn' e. nu dama bevaka sine emot lös pant ägande fordringar. N.'o igo. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkan, de, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående förklaring öfver 5 §. uti 25 Cap. RättegångsBalken, samt 4 §. uti 3 Cap. Missgerning®. Balken. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande öfver väckt fråga örn mildring i straffet för Vaktkarl, sorn af försummelse eller vangömo släpper fånge lös Af den 29 sistledne September: N:o 192. I anledning af gjorde anmärk* ningar vid Utskottets förut aflåtne Betänkande, angående Expeditionssättet af Kongl. Maj-.tf Nådiga Resolutioner i Besvärsmål. Upplästes följande från RiddarhusUtskottet inkomne Memorial: (Se Bilagan N:o 2.) Lades på bordet. 224 »#« 9 October e. m. Justerades följande: Utdrag af Protocollet hillet hos Höglofligé Bidderskapet och Adeln vid Lagtima Biksdagen i Stockholm förmiddagen den 9 October 1833. S. D. Sedan Biksens Ständers Herrar Electorer den 7 dennes utsett HofRättsRådet, Häradshöfdingen Carl Petter Törneblad att vara Biksens Ständers JustitiseOmbudsman, samt Lagmannen, Borgmästaren och Häradshöfdingen Nils Callerholm, att Justitieombudsmannen efterträda, i fall han innan nästföljande
Balans till påföljande året: Vid anställd inventering, befunnos säkerhetshandlinsarne i O god ordning. Teknologiska Institutet. Räkenskaperna, hvilka blifvit i Kongl. Kammarrätten granskade för båda åren ulan anmärkningar, utvisa: Debet. år f»4S. är 1814». Balans från föregående året: Credit. tgifter: Balans till påföljande året: Af Styrelsens till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse, angående Institutets verksamhet under revisionsåren, inhemtas, att undervisningen, som under terminerna fortgått alla söcknedagar, blifvit meddelad i mathematik, mekanik, machinlära, mekanisk teknologi (allmän och speciel), fysik (allmän och tillämpad), kemi, kemisk teknologi, kemiska laborationer, beskrifvande geometri med tillämpningar, maehinritning, machinarbete, äfvensom i afvägning och kartläggning. Undervisningen begagnades Elever. Åhörare. Enligt hvad 1847 års revisionsberättelse utvisar, begagnades undervisningen vid Institutet år 1844 af 163, och ar 1845 af 126 elever Anledningen till den betydliga minskningen i elever»es antal under revisionsåren lärer vara att söka deruti, att fordringarne på kunskaper för erhållande af inträde derstädes blifvit så högt uppstegrade, att de samhällsklasser, hvilka företrädesvis egna sina barn at de närande yrkena, nied svårighet kunna bibringa dem det för inträdet behöfliga kunskapsmatt. Med anledning häraf och ehuru Revisorerne mäste erkänna den stora fördelen för samhället deraf, att tillfälle till irihemtande af en vidsträcktare undervisning i de — 175 — tekniska vetenskaperna förefinnes, anse Revisorerne önskvärdt, att, intilldess teknologiska skolor till ett större antal, än som för närvarande finnes, komma att inrättas, tillfälle jemväl beredes att vid nu ifrågavarande Institut inhemta den för de tekniska yrkena erforderliga elementarbildning. Vid räkenskaperna har någon anmärkning icke förekommit. Kongd. Slottsbyggnad smed len. Räkenskaperna, som äro för båda åren granskade i Kongl. Kammarrätten utan anmärkning, utvisa: Debet. år IS4S. arjtS49. Balans från föregående året:
Ingen lärer beskylla Norrska tull-lagstiftningen för bristande liberalitet; likväl stadgas deri en utförsels-tull å bräder och plank af 2 R:dr Riksg. för hvarje kommersläst; denna afgift utgör en för köpmannen lika litet kännbar beskattning, som en för Statsverket högst betydlig inkomst. Då Norrige'ständigt framhålles såsom föredöme för oss, hade jag trott, att Utskottet bordt, med fästadt afseende å förhållandet hos brödrafolket, föreslå en utförsels-tull af 2 sk. B:ko pr tolft å bräder och plank af tums tjocklek och derunder, samt af 6 sk. B:ko för alla slag derutöfver. Enligt Kommers-kollegii uppgift steg utförseln år 1852 af bräder och plank till 950,000 tolfter. Stats-intraden härå skulle således, enligt mitt förslag, belöpa sig till 85,000 R:dr B:ko årligen, ehuru afgiften icke, utgjorde mer än 1 proc. af varans värde. Utförsels-tullar äro visserligen såsom grundsats oriktiga, då de alltid i viss mån verka återhållande på industrien; men under närvarande brydsamma politiska ställning, då ökade utgifter fordra anlitandet af alla hjelpkällor, och då Utskottet i följd häraf trott sig böra bibehålla utförsels-tullen å stångjern, som hårdt drabbar en för hela landet sä vigtig och redan förut så tungt beskattad tillverkning, finner jag endast billigt att en blomstrande handtering, om nyttan af hvars ohejdade utveckling tankarne torde vara delade, äfven i sin mån bidrager till det allmänna bästa. 9:o. Sporrar. Med afstyrkande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, har Utskottet förordat bibehållandet af den nuvarande obetydliga utförsels-tullen å sparrar. Den sorgliga och högst betänkliga misshushållning, som bedrifves med skogarne, och som nu, genom de halfvuxna trädens fällande till sparrar, hotar dessa med fullkomlig undergång, borde, enligt mitt förmenande, hafva förmått Utskottet att skänka mera uppmärksamhet åt nyssnämnde, af talrika petitioner från de norra länen framkallade, Nådiga Proposition.
När brist sålunda uppstått under en lid, då krig icke hemsökt landet och krut-konsumtionen följaktligen varit jemförelsevis ringa, ansåg Utskottet det icke vara ens sannolikt, än mindre antagligt, att under krig och den vanmakt, hvari alla näringar derigenom försättas, inhemska salpeter-tillverkningen skulle kunna fylla behofvet. Den enda säkra utvägen syntes deremot vinnas genom varans inlåtande i den allmänna handeln, hvars intresse nogsamt skulle veta och förmå att i det aldra yttersta gå konsumtionen tillhanda. Då staten förmodades icke komma ali underlåta alt, framdeles som hittills, efter faslställdt lösningspris inköpa den inhemska salpetern, och beredningen deraf, oaktadt införsels-förbudets upphäfvande, följaktligen komme att fortfarande tillgodonjuta tillbörlig uppmuntran, trodde Utskottet ofvauberörde invändning emot upphäfvande af ifrågavarande införsels-förbud icke förtjena något afseende. Hvad sålunda anfördes vid sistlidne riksdag eger ännu sin fulla tillämpning. År 1852 måste icke mindre än 6,000 lisp. införas; och man har nyligen erfarit, hurusom Kongl. Maj:t, i följd af den inhemska salpeter-tillverkningens låga ståndpunkt, i jemförelse till krutbrukens årliga behof, funnit skäligt ytterligare höja det redan, i förhållande till salpeterns värde på verldsmarknaden, höga inlösningspriset på inhemsk salpeter. Vid 1847—48 årens riksdag föreslog Kongl. Maj: t 36 sk. och Bevillnings-Utskoltet 1 lUdr införsels-tull pr lisp.; och, instämmande i sistnämnde förslag, hemställer Utskottet, att, med upphäfvande af införsels-förbudet ä oraffinerad samt raffinerad Salpeter, införsels-tullen derå måtte bestämmas till 1 R:dr pr lisp.
Närvarande: II. E., Juslitire-Stats-Ministern, Herr Grefve Sparre, H. E., Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne, Herr Friherre Stierneld, Stats-Råden: Fåhreeus, Sandströmer, ron Hohenhausen, Wallensteen , Gunther, Genberg, Gripenstedt oell Grefve von Platen. Chefen för Finans-Departementet, Stats-rådet Sandströmer, uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Majits förut fattade beslut, uppsatt, Förslag till Nådig Proposition till Rikets Ständer, i anledning af Nya Trollhätte Kanal-bolags-direktions underdåniga ansökning att få till skatte lösa gamla Slussen vid Lilla Edet med tillhörande område. Kongl. Majit behagade i Nåder gilla berörde förslag samt befallte, att Nådig Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå, sådan den finnes protokollet bilagd. Ex Protocollo, C. Hallberg. u Kongl. Majlis Råd. Proposition, Rio 6. Ank. till Exp. Utsk. d. 9 Dec. 1S50, kl. 10 f. ra. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Pikets Ständer, angående utbyte af indragna Fjerdingsmansbostället Mylinge mot Klockarebostället Klintorp i Östergöthlands Län; Gifven Stockholms Slott den 15 November 1850, Efter samtidigt inträffad ledighet af numera indragna Kronofjerdingsmansboslället Mylinge N:o 2 och Klockarebostället Klintorp, hvartdera örn e!t fjeidedels mantal, och belägna, det förra i Östra Hargs, samt det sednare i Törnevalla Socken af Åkerbo Härad och Östergöthlands
I samma mån begagnandet af bränvin aftagit, har deremot bruket af kaffe tilltagit, och synnerligast bland qvinnorna mångenstädes öfvergått till missbruk. Om än ej så skadligt inverkande på befolkningens fysiska och psykiska förmögenheter, som bränvinet, medförer likväl bruket af kaffe till öfvermått obestridligen skadliga följder och för välståndet känbara utgifter. Öl, äfven så kalladt bajerskt, begagnas jemväl af allmogen, dock till dagligt behof endast af dem sjelf beredda maltdrycker. Omtanka för renlighet och beqvämlighet synes väl äfven vara något i tilltagande, ehuru ofta spåras en ytterlig liknöjdhet och tröghet för åstadkommande af förbättring derutinnan. Upplänningen är trög, och obe - 4 Upsala län. Förströelser. Socknebibliothek. Näringar. Jordbruk. nägenheten för förändringar, äfven om de påtagligen medföra förbättringar, har hos allmogen varit ganska allmän, ehuru det traditionela bevarandet af förfädrens seder och bruk allt mer och mer gifver med sig. Allmogens vanliga förströelser bestå i dansnöjen, hvilka, anställde nattetid, gifva anledning och tillfälle till osedlighet emellan könen, ett ondt, hvaruti för närvarande icke synes hafva inträdt den förbättring, som spåras uti andra rigtningar. Till väsendtlig del genom bidrag i böcker från Hushållnings-Sällskapet hafva Sockenbibliotheker blifvit bildade i ganska många församlingar inom länet, hvilka bibliotheker underhållas, dels genom årliga bidrag från hvarje hemman, dels ock genom afgift af dem, som af bibliothekets böcker begagna sig och hvilkas antal lärer vara ganska stort. Ehuru egentligen icke tillhörande tiden för denna berättelse, förtjenar anmärkas, att föreningar till öfning i vapnens bruk blifvit bildade endast i Upsala stad samt inom blåbo, Lagunda, Hagunda och Ulleråkers härader, hvarförutom de - Studerande vid universitetet inom sig bildat en särskild förening för berörde ändamål. I sammanhang med Skarpskytte-Korpsens bildande i Upsala inrättades ett sockenbibliothek och en borgareskola. 3. Näringar. Tab. N:o 2. A) Jordbruk.
Rådplägning i Konungens öfvervaro angående (se Regeringsformens 55 <J*) Raoch Rörs samt Insockne-friheter, indragning deraf angående | Kongl. [Proposition Samling. > 2 c ciä td as Q. Häftet. Pagina. Betänkandets / Riks-Ståndens Beslut. Underd. Skrifvelse. KikscfigsBeslut. N:o N:o Ridd. 0. A. Prestestånd. 1 BorgareSt. Bondestånd. Rå- och Rörs samt Frälsehemman angående (se Hcramansklyfning). Rådhus-Rätternes Notarier, löneersättning till dem (se Löneersättning). Rådstufvu-Rätter, angående delfående af utkommande Författningar (se Författningar). Rån och stöld, om skärpning i stralfet för2:dra resan begånget Ränta, nedsättning derå för Publika Cassör (se Län). Räntan, Ordinarie, beräkning deraf (se Inkomster). Ränteberäkning, fri angående ... ... D:o d:o .. Räntehö, halm, om dess lefvercring till Hof-Stallet . Aterremiss Räntekammarens assignering å Banken och Riksgälds-Contoret angående .. Räntepcrsedlarnes förenkling och rcduction angående Aterremiss ... Ränteved, om ändring i stadgandet derom Räntor, Kronans, Spanmåls, om deras förvaltning — för några Thorshälla Stad upplåtne Hemman . Rättegångskostnaderne, angående deras qvittning Aterremiss ... Rättegångs-Ombud angående (se Sakförare). Rättegångs-Ordning, angående ändring i den nu gällande Rörby Hemman, nedsättning i arrendet (se Arrende). s. Saswe, Doctor, om arfvode (se Electricitets-Machin). Sakförare, Ansvarighets-Lag för dem samt rättighet för Sakägare till fritt val deraf Sakören, om öfverlåtande till Staden Hjo af Kronans andel deri (se Iljo).
För att styrka att ifrågavarande serie hiirtili lämnar förtraff l89 liga bidrag, behöiver jag blott hiimlm några f&amp; af de mer ä11 40 delar, som redan utkommit, såsom: ~ u r i i s, skildrad af John C. Shairp; Shelley af J. A. Sypionds; Thackeray af Anthony Trollope; Byron af John Nichol; Loclge af Th. Fowles; Dickens af Ward; Macczulay af Morrison m. fl. m. fl. : i:, E11 bok, som i England utgått i flera upplagor, har afveii blifvit synlig i en siircleles vårdad svensk driikt, namligen S&amp;ztel Lahy ' s var tids vetande och tiinkande » f örsedd med en epilog .af Viktor Rydberg, hvmigeuom den ju i hög grad bör tillvinna s i g uppmarksamhet inom vårt land. Laings ' bok ar hållen i den lrlara, popidiila stil, soin &amp; r Iriinneteck-. nande för engelska vetenskipsn-hin, hvilka hunnit långt i konsten att göra vetandets lmldvinningm åtkomliga, för ' de kunskripstörstande and *, som ej haft tillfiille till vederbörliga akademiska studiei, förutom hvilka det ju. har imsedts högeligen förmiitet att vilja nalkas kunskrtpens träd. Äfven i. England fanns en tid, då det hette: Ddrink deep, or taste notr, men den tyckes nu vara förbi, och nog kunna vi hoppas detsasim,z för vårt eget kara fiicleri~eslancl. Jhg vill blott helt kort oiqiliimna Laing ' s bok,. för att p+ det varmaste ralrommenclera den, såsom erbjudande. en klar öf~erblick af den nya vetenskapens ståiidpu~&amp;t och dess arbetens historiska continuitet. Den synes vara sarskildt lamplig att råda, bot för de m&amp;nP missuppfattnin~ar, som så ofta göra sig gallande augiiende evolutionsteorieri~a.
Döbeln; deras blickar möttes, deras händer slöto sig i hvarandra. Hvad skulle icke de känna i denna stund! När de sist sågo hvarandra, fördystrade tanken på det hopplösa återtåget deras blickar; nu deremot, nu vinkade något helt annat: den första härliga segern. Björneborgarne störtade som rasande lejon utför södra stranden, öfver isen och uppför den norra stranden. Hvad de förut gående skarorna icke kunnat drifva undan, det mejades nu som säd till marken, så vida det icke flydde. Förgäfves förde Rajewsky och Kulneff sina skaror i elden; de kastades öfver ända snart sagdt i en handvändning; allt måste fly, och allt flydde. Sådan var aftonen af annandag påsk 1808. Den utmattade här, som tillförne måst draga sig tillbaka, hade nu rest sig upp och aftvått skammen med en lysande seger en seger, som återgaf den förtröstan till nya framgångar och gjorde fiendens tro, att han var oemotståndlig, om intet. Och han, som egentligen var satt till öfverbefälhafvare för den svensk-finska hären, var han, fältmarskalken Klingspor, månne närvarande vid drabbningen och ledde dess gång? Nej; redan långt förr än de första skotten föllo, hade han i en beqväm släde skyndat norr ut. Han var för mycket rädd om sin värda person, att han skulle gifva den till pris i en kamp på lif och död. Och åt en sådan fältherre, om hvilken den genomhederlige gamle Lode i Franzila hade det mustiga yttrandet, att "det är skam att tappre männer täckas tala om en sådan", hade Sveriges konung och råd anförtrott försvaret af brödralandet öster om Bottnen. Man kan icke, vid kännedomen härom, annat än erfara djupt vemodiga känslor af en harm, som utgången af fälttåget visade vara fullt berättigade. En lycka var, att hären egde så dugliga och beslutsamma underbefälhafvare som Adlercreutz, Döbeln och Sandels, annars hade armén väl icke fått stanna förr än vid nordpolen. På fädernehemmets ruiner.
Och hafva Rikets Ständer, med anledning af hvad sålunda förekommit samt med hänseende till beloppets mindre betydenhet, högstberörde nådiga framställning bifallit. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 1 Februari 1851. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Febr. 1851. Preste-Ståndet den 12 -—- — Borgare-Ståndet den 15 Bonde-Ståndet den 15 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående sammandrag af Författningar, i afseende på kringvandrande gesäller och andra icke bofasta persotter rn. m. (Allm. Resv. och Ekon.-utsk. Uti. N:o 2.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har i betraktande förekommit, huruledes allmänheten på landsbygden får vidkännas ett betungande och i synnerhet särdeles obehagligt be - Expeditions-Utskottets Förslag till lind. Skrifvelse, N:o 9.
En postdag förklarade Riksg.cont:s commissarie, enligt honom lemnad föreskrift, alt contorets curs vöre en sk. b:co under den gängse. Den dagen erhöllos inga vexlar. Men postdagen derefter föll cursen en skilling. Samma operation förnyades omkring 14 dagar derefter. Alt Hrr trassentcr ej voro nöjde med detta Fullmäktiges förfarande är naturligt. Den enskildes och det allmännas intressen komma lätt i strid med hvarandra. Oni den nu föreslagne vexelhandel företoges, kommer det troligen alt visa sig, att trassenter och rcmittenler hafva olika intressen, samt alt, då det ena fordrar alt Banken skall köpa eller sälja, är anspråket å andra sidan motsatt. Lätt kan det hända, att den som får befattning med vexelhandel för Bankens räkning, finner sine åtgärder klandrade, huru Iian än må förhålla sig. Då jag ej kan finna, att den föreslagne vexelhandel skulle för det allmänna medföra någon väsendtlig nytta, utan deremot inleda Banken uti invecklade förhållanden, alltid medföra äfventyr och möjligen förluster, ville jag för min del icke bifalla Utskis förslag. Skulle likväl H. R. o. Ad. finna för godt att antaga hufvudfrågan, att vexelhandel hör äga rum, då hemställer jag, att någon bestämd föreskrift icke måtte meddelas om en viss curs, hvarvid uppköp eller försäljning skall ske, utan att det malte stadgas, att uppköp sker, då cursen fallit så lågt att för vexeln kan inlevereras silfver i Banken till ett pris af 128 sk. för en sp.r:dr, samt att försäljning åter icke vidtager förr än det visat sig, att silfver fortfarande uttages ur Banken för att föras till utrikes ort. I händelse af ålerremiss, anhåller jag alt detta mitt anförande får till Utsk. åtfölja. Hr Akerman: Af de yttranden, som här afgifvits i den na fråga, synes det mig vara gifvet, att en återremiss skall beslutas, och jag har äfven för min del deruti instämt, men jag skulle önska, att efter en så lång öfverläggning något mätte vinnas i sjelfva saken redan vid detta tillfälle.
Direktörerne skola vara boende uti den stad, der Direktionens sammanträden ega rum, ulan de konna vara bosatte 7 å 8 mil från densamma, synes mig att man icke kan ålägga dessa personer att infinna sig 2 å 3 gånger i veckan för handläggning och afgörande af ifrågavarmde ärenden, hvilka, måhända med undanlag af dem uti Götheborg, icke äro så brådskande. Jag tror således, att om man börjar med att stadga, alt Direktionens sammanträden i Stockholm böra ske 2 gånger i veckan, så är det tillräckligt. Om de öfriga Direktma, till följe af sin sammansättning och sin ifver att vilja befrämja hvad som för det allmänna är gagnelig!, skulle vilja sammanträda oftare, så är det dem icke förbjudet. Jag lägger så mycket mera vigt pff antagandet af Hr Wallenbergs reservation, som densamma åsyftar ett skyndsammare expedierande endast af de lån, som från Handelsoch Närings-Diskonten utgå, men icke att understödja den lånerörelse, som enligt min tanka är den minst ändamålsenliga, nemi. den med omsättningsrätt, ty jag hyser den tanken, att den allmänhet, som begagnar sig af dessa lån, hvilka man enligt mitt förmenande bör söka förminska, icke har något behof af desammas hastigare expedierande. Jag anhåller således att R. o. Ad. behagade antaga Hr Wallenbergs förslag. Hr Aminoff: Det skäl, sorn inom Utsk. gjorde sig gällande för framläggandet af det förslag, att sammanträdena för Direktörerne i Götheborg och Malmö borde blifva oftare än som nu är förhål - Den 28 Oktober e. m. landet, var hufvudsakligen, att tran inom Otsfe. ansåg, att lånerörelsen i Götheborg var af nästan samma omfång som lånerörelsen i Imfvudstaden, samt all lånerörelsen i Malmö visat sig vara i ett betydligt tilltagande. Man trodde, på denna grund, alt föreskrifter borde gifvas om oftare sammanträden i hvarjé vecka uti ofvannämude Låne-kontor, till undvikande afl de lånsökande ej behöfde, som nu är händelsen, vänta en 8 å 10 dagar på medlens erhållande.
Drätselkommission» förevarande underdåniga framställning, än ock en genom direktionen för Serafimer - 4 lazarettet i underdånig skrifvelse den 20 Februari nästlidet år gjord framställning om fortfarande af det från Finska tolagsmedlen hittills uppburna årliga bidrag af 10.000 r:dr, Kongl. Maj:t, som under den 19 November ofvannämnda år i nåder bifallit, att nämnda bidrag finge för samma år utgå af den återstående behållningen af berörda tolagsmedel, förklarat Sig vilja rörande dessa frågor i nåder inhemta Dess och Rikets Statskontors och Kommerskollegii underdåniga utlåtande, hade bemälde kollegier under den 4 Maj innevarande år med sådant utlåtande inkommit och dervid i underdånighet upplyst och anfört: l:o Hvad beträffade de 10,000 r:dr, som stadskassan årligen utbetalade till Stockholms läroverk; att Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 20 November 1816 till Öfverståthållareembetet, med fastställd förnyad stat för Stockholms stad, innehölle: att Kongl. Maj't i nåder bifallit, det stadens tolagsoch tomtöreafgifter samt stämpeloch vågpenningarne i packhuset finge från 1817 års början till det af Öfverståthållareembetet i underdånighet föreslagna belopp uppbäras, nemligen, tolagen till dubbelt belopp, emot hvad 1812 års Kongl, bref stadgade, af alla inkommande och utgående handelsvaror, samt SO procents förhöjning å stämpeloch vågpenningarna i packhuset, men att från och med nämnda år af stadens medel årligen skulle utgöras till understöd för stadens uppfostringsoch läroverk, utom hvad af stadens kassa till storskolans vidmagthållande utgjordes, 10.000 r:dr, att efter framdeles af Kongl. Maj:t i nåder fastställande grunder användas.