Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nödigt vore derföre att erhålla bestämda föreskrifter om huru vid ego-utbyten förhållas borde, och trodde motionären rättast vara, att angränsande rågrannar, som vid skiftet uti ego-utbyte inginge, ansåges derför såsom delegare i skifteslaget; hvaremot motionären icke ansåg lämpligt att ego-utbytena särskildt afslutades och besvärshänvisning lemnades, emedan deraf äfven följde att laga skiftet skulle uppskjutas till dess ego-utbytena vunnit laga kraft, hvilket, synnerligast vid smärre skiftesförrättningar, skulle förorsaka ett långvarigt uppskof. En annan fråga blefve i så fall äfven huru med tillträdet af ego-utbytena vid skiftet skulle förhållas. 15 kap. 1 § i Skiftes-stadgan säger nemligen, att med tillträdet af skiftet ej får dröjas längre Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk. Bet. N:o 37. 7 än ett år sedan skiftet faststäldt blifvit. Skulle nu ego-utbytet särskildt afslutas, så måste äfven derförinnan alla dertill börande ersättnings-frågor för odling och tväsäde m. m. vara afslutade, samt tiden för ego-utbytets tillträdande bestämd. Men nu kunde skiftets tillträdande genom anförda besvär fördröjas uti flera år, då måste antingen antagas att ego-utbytet tillträdes oberoende af skiftets tillträdande, eller ock att dermed fördröjes till skiftet tillträdes. Uti första fallet blefve oreda uti skifteslaget, ty hvilken af delegarne skulle den skifteslaget tillbytta mark tillträda? Och i sednare fallet kunde vid tillträdet i afseende å odlingsoch tväsädes-uträkningarne olika förhållanden vara för handen mot de, hvilka vid bytets afslutande förefunnits.
Billström förnyat sin vid sistlörtlutna Riksdag väckta motion om en underdånig framställning till Kongl. Maj:t frän Rikets Ständer, rörande beviljande af stapelfrihet för Sölvitsborgs stad, och dervid, under åberopande af dåvarande Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts i ämnet afgifna Betänkande N:o 50, såsom fullständigt upptagande alla de förhållanden, hvilka för ifrågavarande framställning kunde och borde läggas till grund, anfört såsom ytterligare skäl tor motionen: att staden Sölvitsborg under de sednare åren, med högst betydliga uppoffringar, vidtagit sådana förbättringar af sin hamn, att 12 å 13 fot djupgående fartyg derstädes kunna inlöpa; att lästetalet af staden tillhöriga fartyg ökats från 308 till 448, och att staden, äfven under nuvarande, i anseende till saknaden af stapelfrihet, mindre gynnsamma förhållanden, så förkofrats, att dess uppflytta Äg från femte till fjerde klassen ansetts vara af behofvet påkallad. Som frågan om utvidgad handelsfrihet för staden Sölvitsborg, såsom motionären förmält, tillförene varit väckt, får Utskottet till en början meddela upplysning om densammas föregående behandling. Ansökning om dylik förmån för Sölvitsborg gjordes först anhängig hos Kongl. Majit genom underdånig ansökning af Stadens Äldste, hvilken ansökning genom Kongl. Bref den 13 Juni 1844 i Nåder afslogs. Derefter väcktes motion i ämnet vid 1847—1848 årens Riksdag, i anledning hvaraf Rikets Ständer, uti' underdånig skrifvelse, hos Kongl. Majit anhöllo om föranstaltande af undersökning rörande de förhållanden, på hvilka / Allm. Desv.- nrh 9 hvilka frågan kunde bero. och att. derest hinder deremot icke mötte, den sökta stupel friheten matte staden Sölvitsborg beviljas, öfver berörde skrifvelse infordrades dels utlåtanden af Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen och dels yttranden af Konungens Befallningshafvande i länet samt vederbörande menigheter i Sölvitsborg, Carlskrona och Carlshamn.
St:s revisorers berättelse om granskningen af Riksg.verket m. m., som jemlikt R. o. Adis d 4 innevar. månad fattade beslut bort föregå nfgörandet af samma tJt — skls, d. 27 Maj f. n>., på bordet lagda memorial, angldede'- charge för fullmäktige i Riksg.contoret, under d. 10 dennes försiggått; företogs nu berörde memorial till afgörande, dervid, elter det Ridd.Secretm, såsom full mäktig i berntilda contor och således jäfvig att härvid föra prot., afträd t och undertecknad Ridd.notarie blifvit kallad att öfvertaga prot.- löringen, samma memorial, efter derom af Hr Frih. e. Landtm, framställd proposition, blef af R. o. Ad. bilället. Dt supra. In fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den i3 Juni 18.40. Plenum kl. 6 e. m. Hr M unck af Rosenschöld, Nils Rudolph: Vördsamt anhåller jag 1:0 ali få nedlägga min reservation emot StatsUtskrs utlåt. Nio 154, ifråga om afskrifning af ett obetaldt arrende och R. o. Adis i anledn. deraf fattade beslut. Samma förhållande, som det nu ifrågavar , behandlades af StatsUtsk. i dess mern. Nio hvaruti det tillstyrkte bifall åt Kamererare» Krutroeyers ansökan om afskrifning af ett obetaldt kronoarrende; jag anser, att man bort hafva behandlat båda dessa lika frågor på samma sätt, och antingen afslagit båda ansökningarna eller bifallit dem, och del är derföre jag reserverar mig. 210 Anhåller jag, i anledn. af bifall lill Ekon.TJtskis betänk. Nio 48, att få väcka följande motion. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 REGISTER ÖFVER HÖGLOFLIGE d>(Bin iMDKim PROTOCOLL VID Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1847 och 1848. iQ-CC®*-* STOCKHOLM.
Genom den af motionären omförmälda jernväg mellan Frykens sydligaste del och Klarel. fven, för hvilken jernvägs-anläggning ett lån å 50,000 R:dr B:ko frän handelsoch sjöfarts-fonden utbekommits, har en, efter hvad erfarenheten redan visat, på närings-lifvet samt rörelsen inom sagde härad högst fördelaktigt inverkande koimnunikations-Ied mellan detsamma och rikets öfriga delar erhållits; och passagerare äfvensom den lättare varu-trafiken besörjes sedan några år tillbaka genom ångfartyg, hvilka göra reguliera resor frän Frykens norra ända till jernvägens utgångspunkt Frykstad samt från dess slutpunkt, lastageplatsen Lyckan vid Klar-elfven, till Carlstad. Till underlättande af seglationen pä Fryken genom farledens uppmuddring pä åtskilliga grunda ställen hafva dessutom dels lån och dels anslag å tillsammans 7,110 R:dr B:ko utaf allmänna medel blifvit beviljade. Att begagnandet af den genom nyssnämnde jernväg öppnade kommunikation, på siitt motionären erinrat, är förenadt med besvär, kostnader och tidsförlust i anseende till de många omlastningarne och andra härmed förenade olägenheter, S/ats-Ulskottets Utlåtande N:o 158. 51 kan visserligen icke förnekas; men i fråga om ytterligare stats-bidrag för underlättandet af kommunikations-väsendet inom meranämnde ort får ej förbises, alt många andra delar af riket ännu äro i fullkomlig saknad af en sådan förbättring i dervarande kommunikations-anstalter, som denna ort redan genom statens medverkan vunnit.
Disciplins mål, en offentlig behandling hvarken vore nödig eller nyttig; och har bos Vällofl. BorgareStåndet, Herr Bagge, gjort enahanda anmärkning, med den först anförde, samt yrkat, att de mai, hvilka från offentlighet vid Domstolarna böra undantagas, måtte uti det af Utskottet föreslagna Lagstadgande bestämdt utsättas J äfvensom Herr Ståhle erinrat, att för Domstolarne i anseende till Glimatets sträng* LugUtskottits B*t 'änkan ditt, 36 $6t L*gVtik«it»ti Rstånkanivt. het vissa tider, det blefve högst vådligt, om , på sått Utskottet föreslagit, de skulla hålla sina Sessioner för ”öppna dörrar," hvarföre han hemståldt, att stadgandet i stället kunde innefatta: 5’att åhörare måge hafva fritt tillträde.” Utskottet får i anledning häraf förklara, att då Utskottet, hvad UnderRåtterne angår, icke tillstyrkt annan eller mera vidsträckt offentlighet vid Rättegångs ärenders behandling, ån 6om vid dess Domstolar förut varit tillåtne, Utskottet ansett sig icke behöfva, att uti det nya Lagför.laget införa undantag för sådace mål, usi hvilka, i anseende till deras menliga inflytande på sedligheten offentlig behandling, enligt särskildta Författningar, hittills icke fält ega liim; deruti någon ändring; ej eller af Utskottet blifvit föreslagen. Utskottet medgifver likväl, att ett förtydligande af denna Utskottets åsigt, till förekommande al möjlig villrådighet vid tillämpningen af det föreslagne Xjagsfadgandei torde vara gagnelig
Skulle ej det inträffa, att man genom detta all menniskorätt kränkande medel , sökte aftvinga en anklagad bekännelsen Den 5 Martii. 521 om ett brott, som han aldrig föröfvat? Jag häpnar för de möjeliga följderna häraf. Jag anser det stridande emot lagens värdighet, emot Domarens och framför allt emot tidsandan att åt någon auctoritét där allmän lätt skipas, anförtro en sjelfhämnd af sådan natur, som den ifrågavarande. Det vore att återflytta vårt tidehvarf till de för minnet varnande dagar, då mörker och fanatisme gemensamt satte den medborgerliga säkerheten i våda. I afseende åter på den omoraliska menniskoclass, som egenteligen skulle blifva föremålet för det föreslagne Correctivet, tror jag detsamma alltid förblifva ogagneligt och ändamålslöst. Man föreställe sig en fräck brottsling, förut uppbragt öfver den ställning hvari han måste framsläpa ett lif utan frihet, ofver felslagne beräkningar, öfver domarens af lagen påkallade bemödande att utleta vidden af hans brott för att derefter ådömma ett för alltid vanärande straff; man föreställe sig detta ock, med den beklagansvärda erfarenhet man äger om äfven de strängaste bestraffningars otillräcklighet att hämma Lagbrott och missgerningar, tvekar jag icke att påstå det en extra; judiciel bestraffning sådan som den föreslagne, kanske förr skulle tillvägabringa en ännu högre grad af sinnets hårdhet än en motsatt verkan deraf skulle rönäs, oberäknad!;, att en Den 5 Martu, brottsling säkert aldrig skulle underlåta att an-^ klagaDomaren för att hafvaaftvungit honomen bekännelse, den han i annat fall tillbakahållit. Mig förefaller det föga troligt att en fräck missgärningsman, genom prygel, i stället för den bristande educatipnen, skulle beqväma sig till ett annat 6pråk, ett annai: uppförande inför Domare och Domstol än det, hvari han under en långlig Magazinering i häkten, arbetshus och på fästningar, vunnit en inöfvad färdighet.
Samma lag vare med Wermländska Privatbanken i de mindre väsendtliga delar, hvari den skiljer sig från denna lags bestämmelser. — Inom ett år förr än bådas octrojer tilländalupit, böra, för vinnande af nya, förändringarne vara verkställde och underdåniga anmälanden lill Kongl. Maj:t derom göras. § 3. Endast Offentliga Bolags-Banker, hvarmed förstås de, hvilka med förening af ett större antal delegare i Bolag alltid förvaltas af en serskild Direclion, sorn Bolaget inom sig tilloch afsätter, samt förser med inslruclion, kunna hädanefter erhålla privilegium till bedrifvande af Bankrörelse med egna, tryckte eller graverade creditsedlar. Offentliga Bolags-Banker kunna vara grundade antingen på actier eller på lotter med delegarnes solidariska ansvarighet. § 4. Då, till vinnande af privilegium, underdånig ansökning hos Kongl. Maj:t göres, böra Bolagsreglor, uppgjorde i enlighet med denna lag, samt förteckning öfver Subscriptionen jemväl företes; och ankommer det på Kongl. Majrts Nådiga pröfning att skärskåda, dels huruvida industriens upphjälpande å den ort, der Bank vill inrättas, sådant kräfver, dels om och när den ökning i Rikets gemensamma sedelstock, som genom stiftelsérne af nya Banker uppkommer, kan blifva ofördelaktig för sedelmyntets metalliska värde i allmänhet. Börandes i sådant fall icke någon ytterligare Offentlig Bolagsbank octrojeras, såvida ej Stats-Banken i samma proportion minskar sin sedelstock. 8 Bancooch Lag-Utskottens Bet. För pröfningen häraf samt; vidmagth&llande i öfrigt af nu stadgade föreskrifter, ville Kongl. Majit, enär sådant pröfvas nödigt, från Rikets Ständers Bankofullmägtige infordra, jemte deras utlåtande, de till dem från samtlige offentliga Banker månadlligen inkommande tableauer, äfvensom serskilde underdånige berättelser från Bank-Directionerne. § 5. Den Bank, sorn, å utsatt tid och ort, icke genom sin Direction inlöser sine creditsedlar med
Utssottet som häraf frugtar en bcswarhg och willfam beräkning för sadan, än kortare än längre tid af aret, som kommendering i fält kunde existera, förmodar att Hederwarda Bonde-Stander stall finna Utssottet hafwa gjordt tjenligaste affeendet padest önskan, med fin här nedanföre gifve tillstyrkan, alf af framdeles blifwande öfwerstotk a Bewillningen, hela Personela afgistcn för Soldater och Batsman, ma blifwa den förste, som helt och hollst indrages. 2 Art. i §. iw. Pa de af sa wäl Högloflige Ridderffapet och Adeln samt Högwördige Presteoch Wällofliae Borgare»Standen gjorde anmärkningar, har Utssottet ansett sig böra göra det afseende, att den för alla Embetsoch Tjensteman»», Löner tillstyrker en lägre beräkning än de förut antagne 4 pru - Den 8 Augusti. 24Z) rent, nemligen: för alla Embetsoch Tjensteman, som hafwa under och till och med zoo R'-dlr§ inkomst 2 procent, för deröfwer kill och med 62c» — z procent, men alla öfriga 4 procent. Någon förhöjning öfwer 4 procent för dem sorn hafwa «,soo Rwlr och an större inkomst af Svfilan, kan Utssottet ei för sin del medgifwa, da i alla fall skillnaden af i procent, är den minsta, som billigen kan gjäras i anseende till ägande och blott nyttjande ratt, de förbindelser oberäknade, Tjensteman i öfrigt har att uppfylla. 2:0. Högwördige Preste, och Wa 'ost.
Besl, IX: 521. 526, 5.J.3. __ se äfven Läro-Verk, Gäld, Rikets Utländska, liqviden deraf, S. U, Bet. IV; 1920. Skrif, X: 643, — se äfven Skulder. Gärdesgård, delning deraf vid stängsel, so Stängselsky 1 d i g h e t c 11. Gästgifvare, yrkade rättigheter för deni, Remiss II; 498. Rev. o. E. U. Bet. V: i2l,Besl, IX: 273.277, 2S7, 3o5, Göteborg. Lånbiträde för Staden, K. M. Pro]). I: 332, Remiss S Memur, 11:479. Remiss å Prop.IIj 561.562. B. U. Bet, VI: 397. Register. 68 r, B. U. Bet. VI: 670. Skrif, X: 696, — och Bohus Län,*K. M, Beflnde, dess åtgärd med Bevillningssainmandraget I8I3, Just. Omb Bcrätt. II: 200 o. följ, och med Bevillningen för liera år, s, st, 203, o. följ. 324. o. följ. dess Invånares lånrättighet i Banko-Diskonten, Remiss II: 433. B. ET, Bet, VI: 93* Besk IX: i2o. 127. 129. 139, H, Hafveri, när Skepp blifvit af våda lack eller stött på grund, Just, Omb. Berätt. II; 343, Halm, mätning deraf, se Säd, — Ränte-, från Vestmanland, se Hö, Hamn, Landskrona Stads, Lån till dess uppmuddrlng, Remiss II; 42.6, S. U. Bet, IV; 25, Besl, IX: 25, 3°. 31. — Malmö Stads, understöd för dess byggande, Remiss II: 478. S, U. Bet, IV; I3S.
Qvarnräntor af enskilde tillhörige Sågar å Skatteeller Kronojord, som äro indelte och anslagne till Tjenstemän, allmänna Stater och Inrättningar, eller till understöd för rustning eller rotering, oförändrade utgå tills vidare och till dess, i följd af sådana föreskrifter, som serskildt kunna blifva meddelade, en annan sådan ordning vid dylika räntors erläggande i allmänhet kan inträda, att förändringen på dem kan tillämpas; iG StatsBev.- Lags. Oec.-Utsh. Rut, N:o 78. 4:0 att de Sagqvarnar, deraf väntan under Hemmä.nens skattläggning i deras Mantalsoell Jordeboksräntor är inbegripen, eller som, gemensamt med Mjölqvarnar eiler Fisken eller andra Verk, till viss gemensam ränta äro skattlagde, eller blifvit fran Mjölqvarnar till Sagqvarnar förändrade, med bibehållande af förra räntan, eller under arrende för Kronans räkning, med vilkor af serskilda räntors utgörande utom arrendet, upplatne, böra i förevarande afseende undantagas, och någon' förändring af räntorne, i följd af nuvarande förslag, icke komma i fråga; 5:0 att för Salu-Sågar, grundade till mer eller mindre del på egen skog, hvilken redan vid hemmanets skattläggning är beskattad, en lindrigare afgift bör bestämmas; och 6:0 att Stubböre-afgiften, som erlägges af de på stockfångst från Kronans skogar grundade Sågverk i Norra Länen, bör serskildt, såsom hittills, utgöras, intill dess skogarne blifvit till hemman indelte, på sätt serskildt förordnadt är. I sammanhang härmed, och då, i afseende på Valkoch Stampverks skattläggning, enahanda omständigheter förekomma, som, rörande Sågqvarnar, anmärkt är, anser Kongl. Maj:t, att, derest ofvannämnde förändring med dessa Qvamars beskattning varder antagen, förhållandet bör blifva enahanda med afgifterna af Valk-och Stampverk för andras betjenande, så att grundräntorne å dessa obetydliga inrättningar upphöra och bevillnings - STOCKHOLMS HÖGSKOLAS JLKIDISKA BIBLIOTEK StatsB ev.- Lags.
Det bristfälliga sätt, hvarpå de hittills brukliga Svenska Banco-sedlarna äro förfärdigade, och den genom erfarenheten vunna öfvertygelsen om deras lätta efterapande, torde man i allmänhet icke längre kunna undgå alt inse, och dessa ofullkomligheter blifva, vid jemförelsen af andra Nationers pappersmynt, så mycket märkbarare, som dessa, håde till papper, format och gravur äro så vida öfver de Svenska; tiden synes således vara inne, då äfven i Sverige torde höra göras något i denna väg, att icke vara för långt efter sin tid och sina grannar. 28 Bil. till Banco-Utskotlets Memorial N.o go. Sedel-gravuren har i allmänhet blifvit varierad på så mångfalldiga sätt, att man nästan skulle misströsta om åstadkommandet af någon sådan, som icke vöre en Copia. — Likvisst har jag, det oaktadt, låtit detta, både vid Ritningarnas cornposition och Lonstgravurens verkställande, vara mitt storsta syftemål. —« Bifogade Häfte, innehållande ofvannämnde gravurer och ritningar, jemfördt med Herr Grefve Selwarins betydliga samling af nästan alla nationers Sedel-formulair, torde kunna upplysa, huruvida jag i någon mon lyckats i detta mitt bemödande, Vid valet af maniöre för Sedel-gravur har man vanligen följt tvänne principer, nemi. alt för de högre valeurerne använda fördjupad gravur i Stål, såsom vackrare och redigare, men framför allt för svårigheten af dess efterapning, då genom detta maniers användande, en gravur kan åstadkommas, sorn fordrar en större konstutbildning , —- och för de lägre valeurerna har jnan funnit upphöjd gravur» att trycka i Boktryckare - press , tjenligast, då derigenom ett större antal exemplar på kortare tid kan erhållas; — och får jag, med anledning af dessa båda fall, äran upplysa oro följande; \
Tillverkningsvärdet uppgick till 304,747 R:dr Runt. Afsättning sker till de fleste städer i riket och tryckpapper hufvudsakligen till Stockholm. Äfven förekommer export till Danmark och Norge. Transporten sker på hjuldon’ till Helsingborg och derifrån sjöledes. En skola för fabriksarbetarnes barn finnes på stället, tillkommen efter testamentariskt förordnande af förre ägaren, aflidne Brukspatronen och Riddaren S. M. Sunnerdahl. Arbetarnes ekonomiska ställning är god, och i sedligt hänseende förefinnes icke skäl till klander. Strömshalls klädesfabrik, belägen i Emitslöfs socken af Östra Göinge härad, hvarest tillverkas omkring 4,000 alnar kläde årligen till ett värde af omkring 21,000 R:dr. Afsättningsorterne äro provinsens städer och marknader. Särskild humanitetsoch bildnings-anstalt för arbetarne finnes icke, men sedligheten bland dem är oklanderlig och deras ekonomiska-ställning är god. Christianstads län. Binäringar. Fiske. Brännerier. Kommunikationer. 13 Näringarne hafva icke tagit sådan utsträckning, att någon vexelverkan på deni inbördes kunnat skönjas; men de hafva dock ett välgörande inflytande på innevånarnes välstånd. o Såsom binäringar förekomma inom Norra Asbo härad förfärdigandet af lärfts-, blångarnsoch gröfre bomullsvftfnader, golfmattor, laggkärl och en del enklare möbler, samt inom Ostra och Vestra Göinge härader gröfre smidesarbeten, väfnader af ylle, lin och bomull, golfmattor och hästtäcken, jemte laggkärl och möbler. Dessa binäringar hafva icke så obetydligt omfång, och afsättningen sker dels på marknader, såväl inom som utom länet, och dels till handlande i städerne, och, då man icke tager i betraktande den tid, som åtgår för tillverkningarnes kringförande för försäljning, hvilken ofta mindre väl användes, kunna de anses hafva ett välgörande inflytande på befolkningen, som derigenom har ett ständigt tillfälle till arbete, då annat sådant möjligen saknas.
N:o iro. att, då Götheborgs Stad, efter Collegierries forstag, skulle komma att för borgerlig rörelse vidkännas 116 Båtsmän, i stället för 39 och 7-io:dedels, och således 16 Båtsmän mera än Stockholm, har Commerce-Collegium erinrat , att, sa länge vacance-afgift för hvarje Batsman får med 30 Rdr godtgöras, Götheborgs och öfrige Städers prestation i någon roon kan jemföras med Stockholms, hvarest Underhålles en eifectiv styrka af 100 man med en Srlig kostnad af 6 å 7000 Rdr; inéu om deremot fråga skalle uppsta för Götheborg och öfrige Städer i Landsorterne att uppställa efFectiv Båtsmansstyrka til! af Collegierrie nu föreslaget belopp, borde, efter Collegiernes tanka, antingen den bevillningsafgift, som i Stockholm utgår för borgerlig näring, hus och tomter, äfvensom samma Stads Etthundrade Båtsmän tagas i beräkning vid nu ifrågavarande nya fördelning, samt Hufvudstaden, i proportionerligt förhållande till öfriga Städer, åläggas ett ökadt antal Båtsmän, “helst, i annan händelse, Stockholms Stad blefve, “framfor öfriga Ståder, betydligen gynnad i ut“gSrandet af Båtsmanshålls skyldighetenS Slutligen, och med anledning af Kongl. Maj:ts Collegierna meddelade Nådiga befallning att afgifva underdånigt förslag, huru många Båtsmän hvarje Stad, i mon af dess egande jord, borde underhålla, hafva Collegierna, som i Tabellerna s och 3 sådana förslag framlagt, likväl i underdånighet - ' ■ 0'- ■ x Statssamt Oec.-tJtsh. tJtl.
Jag får föröfrigt erindra, att nu icke är fråga, om Prostetunnorna böra fritagas från Bevillning, eller ej, ty detta måste afgöras af förstärkta StatsUtskotteti här är endast fråga, om det är en privilegii-sak. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln godkände den af BevillningsTJtskottet, i afseende å frågan om Bevillnings erläggande för Prostetunnor, föreslagne Voteringsproposition. Ropades Ja. lien 19 Augusti. 77 Ånyo föredrogs BdncoUtskottets den 25 sistlidne Julii under N:o 68 afgifne, oell den 10 dennes e. in. på bordet lagde, Utlåtande i anledning af väckt Motion om belåningsrätt vid BancoDisconten oen dess LåneContoir å Ritorr Säd i Magazin. Herr Hjerta, Gustaf: Af samma skäl, som legat till grund för Ridderskapets och Adelns beslut, att låta BancoUtskottels Betänkande, angående Lånerätt på Tackjern * hvila, intill dess frågan om Bankens Lånerörelse i allmänhet ånyo förekommer, vågar jag anhålla, att äfven detta Utlåtande angående Lån på Ritorr Spannmål får tills vidare hvila på bordet, för att, på samma gång sorn det förstnämnda, företagas till afgörande. Friherre Wrangel, Henning, förenade sig med Herr Hjerta. Och skulle i anledning häraf BancoUtskottefs förevarande Utlåtande, jemlikt §. Riksdagsordningen, ytterligare hvila på bordet.
att 40 exemplar af Bihanget finge föryttras genom Praenumeration å serskilda Samlingar; samt f~f att en summa, motsvarande 6 högst 8 Cancellist-arfvoden, måtte vara att påräkna i och för bestridandet, af den renskrifning af öfrige Utskotts Utlåtanden och Memorial, hvilken skulle i Expeditions-Utskottet verkställas, enligt hvad som föreslås i i:sla Hufvud-punkten Litt. I. sif det senare slaget eller tillstyrkta föreskrifter j hvilka påkalla serskild ät - gärd, äro de under usta Hufvud-punkten intagna: V) att tillräckligt antal arbetsrum malte utses för den större personal af tjenstemän och betjente, som kommer att i Expeditions-Utskottet antagas, derest förslaget under detta Mom. bifalles; 44 Expeditions-tJtskollets Memorial N o 422* under 2:dra Hufvud-punkten intagna: e) att förvaringsrum malte inom RiksgäldsContoirets nu varande hus anvisas för den delen af Bihanget, som öfverblifver efter behörigen skedd utdelning; samt under 3:dje Hufvud-punkten intagna> jemte förslag i afseende å afgifvaudet af Redogörelse för Bihangets tryckning och för del dertill använda papper; b) att anbud A tryckningen af Bihanget samt å dertill erforderligt papper måtte, genom flof-Cancellers-Embetets försorg, varda infordrade, förseglade och till Expedilions-Utskotlet ställda; och c) alt åtgärder måtte varda vidtagna till förekommande , deraf alt handlingar, som böra i Bihanget intagas eller framdeles komma att på allmän bekostnad tryckas, ej för Bihangets completterande behöfva, såsom hittills skett, å nyo omtryckas.