Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t sjelf i nåder approberas och stadfästas. Hvilket äfven bör iakttagas vid betydliga reparatio - 208 Den 10 Mars f. m. ner, som göra någon ändring uti dessa byggnaders indelning eller utvärtes anseende. På de orter, der förfarne byggmästare icke äro att tillgå, må vederbörande hafva frihet att direkte vända sig till K. M:ts Öfver-Intendents-embete om deseiner, sedan alla de omständigheter blifvit nppgifne,. hvarpå sådana deseiner böra sig grunda. Inga kyrkor, residencehus, rådstufvor, förrådshus, hospitaler, broar eller andra byggnader, som för publika medel uppföras, må hädanefter byggas af träd, utan böra de, efter tillgången på orterne, verkställas af murtegel, marmor, sandsten, tegelsten eller gråsten. Skulle någon gång omständigheter sig förete, som göra träbyggnad oundviklig, vill K. M:t, uppå underdånig anmälan, sig särskildt i nåder utlåta, huruvida ändring eller inskränkning uti denna allmänna författning må kunna beviljas. Vid kyrkors inredning med altare, predikstolar, orgelverk och andra hufvudsakliga prydnader, hvartill ofta betydliga penningesummor i brist af kunskap illa användas, bör hädanefter iakttagas, att inga sådana kyrkoprvdnader förfärdigas, innan deseinerne blifvit hos K. M:t i underdånighet företedde, att på sätt, som förut om byggnader stadgadt är, af Öfver-Intendentsembetet öfverses, och sedermera med K. M:ts egen nådiga approbation till verkställighet befordras.» Härefter följa en del föreskrifter om ritningar m. m., som K. Öfver-lntendents-embetet är ålagdt att äfven åt enskilte kommuner och personer kostnadsfritt upprätta, men, förbigående dessa, ber jag att få uppläsa K. Brefvet af den 3 Oktober 1805, så lydande: »Så fort tid och omständigheter medgifva, böra alla begrafningar i kyrkor, så väl i städerna som på landet, och å kyrkogårdar uti städer och byar, upphöra, och i det stället kyrkogårdar utom städerna och aflägsna från byar anläggas.
Prot, Utdr, d. 17. dug. 184.0. 533 hvarjemte de 240 R:dr, som till Technologiska Institutet utgått af de först på 9:de Hufvud-Tileln för manufacturei nas befrämjande ställde medel, 12,000 R:dr, hvilken summa oförändradt uppföres å stat, komma att deraf fortfaran le anvisas lill nämnde Institut, samt af den under Kongl. CommerceCollegii förvaltning ställde manufactur-fondens behållning 14,000 R:dr årligen till Riksgälds-Contoiret inlevereras, och kommer således hvad som är föreslaget med den öfriga vinstens öfverlemnande lill Riksgälds-Contoiret att förfalla. 9:o B .‘främjande i allmänhet af slöjderna. Hvad Utskottet föreslagit bifölls. 10:o Befrämjande i allmänhet af handel och sjöfart. Anslaget beviljades. ll:o Bergsbrukets understöd. Be föreslagna 5,000 R:dr beviljades. Ilvad Utskottet i Utlåtandet N:o 217, pag. 7, anfört angående Navigationsskolor, m. m. fann Ståndet för närvarande icke påkalla någon åtgärd. S. D. e. m. Förekommo, under öfverläggning och lill afgörande, så val Stats-Utskottets Utlåtande N:o 62, angående regleringen af utgifteine under Riks-stutens Tionde Hufvud-Titel, som Utlåtandet N:o 218, i anledning af återremissen å Utlåtandet N;o 62, hvarvid Ståndet beslöt på sätt som följer: l:o Clereci-Staten. a) Hvad Utskottet hemställt bifölls. b) Med ogillande af Utskottets afstyrkande, beslöt Ståndet bevilja Sophiae Magdalena; församling i Dalarne ett vinsäds-anslag af 4 tunnor och Ulrica: Eleonora i Östergöthland 3 tunnor, att å stat uppföras och ulgå af den Kronan behållna tionden. 2:o Lappmarks Ecclesiastik-Vetk.
Härvid har Alma öfverraskat alla med att i allmänhet förvånande bra prononcera engelska, ehuru hön aldrig hört de uttalade namnen, samt därjämte visat sig ha en märkvärdig förmåga att hitta i London och lemna uppgifter om gators och platsers läge, hvilka varit fullkomligt obekanta för alla närvarande. Om ett sådant försök vittna nedanstående intyg: » På begäran af herr D: r A. Backman intygas: Att Hr D: r Backman d. 13 i denna månad till mig aflemnat ett tillslutet och försegladt konvolut med begäran, att jag skulle förvara detsamma och öppna det å dag, som af honom tillkännagafs; att jag mottagit konvolutet och haft det förvaradt hos mig i en tillåst låda; samt att jag i dag på D: r Backmans begäran brutit förseglingen och öppnat konvolutet, hvilket befanns innehålla ett papper med följande påskrift: » Kalmar d. Lördagen d. 22 innevarande deeember månad kommer Whitechapelmör-daren att föröfva sitt sista mord i London. Detta kommer att ske kl. x / 2 11 på aftonen å en gata, hvars namn, prononceradt på svenskt manér börjar 3) Slottet är upplyst med elektriskt ljus.39° NÅGRA FÖRSÖK MED SOMNAMBULER ". med Black — (sannolikt Blakesley street). Hvarom jag härmed velat aflägga vittnesbörd. Alfr. Backman. » Kalmar d. (Signeradt) Oskar Mellin. Rådman. Not. public. » Qvinnomorden i London. Från nämnda stad telegraferas d. I natt fann man i qvarteret Poplar en ännu okänd qvinna af omkring 30 års ålder, strypt under omständigheter, som göra det troligt, att den mördade är ett offer för mördaren från Whitechapel, hvilken måhända nu börjat att begagna sig af ett nytt sätt att mörda. Att ofvanstående är att läsa i Kalmartidningen Barometerns nummer för den 29 dec. 1888 intygas härmed: (Signeradt) Gunnar Ekerot. Martin Jonsson. » *)
Utskotten kunna derföre Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 27. 13 icke tillstyrka förslaget om taxeringsvärdets antagande till beräkningsgrund för ifrågavarande tillskotts utgörande. Enligt stadgandet i nyssnämnde § af Förordningen om Socknestämmor i Riket, beräknas rösträttighet vid socknestämma efter hemmantal, der det finnes åsatt', oell då förmedling är gällande vid utgörande af alla ett förmedladt hemmans onera, utom i de fall, som finnas serskildt föreskrifna, måste, enligt Utskottens åsigt, förmedlade hemmantalet, otvifvelaktigt vara det, som med berörde uttryck afses. Till förekommande af missförstånd torde dock den förklaring böra meddelas, att rösträtten vid socknestämma skall beräknas efter hemmans förmedlade mantal, utom i de fall annan beräkningsgrund finnes serskildt stadgad; och anse sig Utskotten derföre böra tillstyrka, att en sådan förklaring må utfärdas; hvilket tillstyrkande likväl, enär det stadgande, hvarå detsamma har afseende, angår icke allenast ifrågavarande tillskotts utgörande, utan jemväl grunden för den rösträtt, som i andra fall i socknestämma utöfvas, kommer att uti serskildt utlåtande afgifvas.
En del hafva nemligen, med anledning af lägens föreskrift att då skriftvexlingen slutad är,i skall en af Hofrättens ledamöter öfver saken författa skriftlig berättelse, på då företedde handlingar äfven utfärdat en berättelse, som, då handlingarne ej haft fullständighet, kommit att vidlådas af samma fel, samt först derefter vidtagit åtgärder för komplettering af handlingarne; andra åter hafva ansett berättelsens utfärdande böra föregås af ej allenast omförmälde åtgärder, utan ock andra af preliminär natur, såsom förhör med åberopade vittnen m. m. eller af allt sådant, som hörer till sakens beredning till pröfning. Genom detta sednare förfarande har berättelsen jemväl kunnat erhålla mera fullständighet eller närmare upptaga sakens sammanhang. Det har äfven ledt till större ordning i rättegången, ehuru man derigenom ej kunnat förekomma de olägenheter, som varit en följd af den frihet, som medelst förenämnde 1802 års Kongl, kungörelse blifvit lemnad parter, hvilkas tredska att fullgöra förelägganden och försök att uttänja saker åstadkommit många besvärligheter för Hofrätterne. Att Lag-Utskottets Betänkande, N:o 25. 38 Att förekomma dessa olägenheter, att i förfaringssättet uti omförmälte hänseende införa enhet, är nu föremålet för den framställning, som af Hr Grefve Sparre blifvit gjord angående meddelandet af vissa bestämmelser i afeende på vädjade sakers utförande och beredning i Hofrätt. Han har trott att ändamålet skulle vinnas genom utstakande af tid, hvarinom part, som vill förete bevis eller protokoll och handlingar, bör fullgöra sådant; samt genom ett stadgande derom, att allt detta eller hvad som hörer till sakers utförande och beredning, bör iakttagas innan berättelse utfärdas, på det att densamma må komma att uppfylla sin bestämmelse. Men, då fråga äfven blifvit väckt om upphörande af skriftliga berättelser i Hofrätt, synes denna fråga först böra besvaras, enär ett dylikt upphörande skulle hafva inbytande på bedömandet af nyssberörde förslag. Härvid är i första rummet en utredning om ändamålet med den skriftliga berättelsen af nöden. Uti 1615 års rättegångsprocess förekommer icke något uttryckligt påbud om författande af dylika berättelser.
Det ensidigt nationela som så länge fängslat den danska konsten är icke längre herskande, och det var dock förhållandet ännu på utställningen i Kö-benhavn 1872 och i Wien 1873 samt till och med i Paris 1878. Lyckligtvis är det nu, efter hvad man såg 1881 i Göteborg, slut med det regementet, och det är konsten, stödd på naturen, som hunnit till sin fulla rätt. Och hvarifrån kommer denna förändring? Från Paris! Det må gräma en ärlig “ nationel " aldrig så mycket, så kan det likväl: icke bortförklaras, att den friskare, sannare och näturliga riktningen i den samtida danska målarkonsten härleder sig en-. dast och allenast derifrån, att de unga danska målarne fara till Paris, hvilket de förut ängsligt skydde och hvarifrån deras lärare på det allvarligaste afhöllo dem. De unga hafva insett, att de icke hade annat val än att antingen, efter en liten vistelse i Rom, der de vanligtvis ingenting lärde och då de så väl på bortsom hemresan sorgfälligt undveko alla orter, der konst idkas, som kunde på den göra något “ främmande " intryck, fortfarande sitta hemma och vara “ nationela4 * eller fara till det enda ställe, der man i vår tid kan på fullt allvar få lära konsten, och varda “ konstnärer ". De valde det senare. En af de " nationele ", docenten Lange, går så långt i medgifvande, att han erkänner *, att han af verldsutställ * Jul. Lange: Vor Kunst og Udlandets. Kbhvn 1879.ningen 1878 fick det intryck, att Frankrikes konst “ var rigere paa Det, som er ypperligt og godt, og * at det Bedste af den er bedre end den bedste danske ". Docenten - Lange tror icke, att danskame " ligeover for Franskmændene kunne gjöre særlige Krav paa Fölélse, for saa vidt som den udtaler sig i Kunsten.
N:o 30, i anledning af väckta motioner om ändringar uti Kongl. Förordningen, angående expeditions-lösen den 30 November 1855. Bifölls, med undantag af den, sid. 11, gjorda hemställan, hvilken afslogs. N:o 31, i anledning af framställda förslag, dels om förhöjning af härads* höfdingars samt borgmästares, äfvensom extra domares i brottmål ersättning för skjulsoch dag-traktamente, dels ock i fråga om rätt för häradshöfding, att vid extra förrättningar beräkna skjutsoch dag-traktamente för ett skrifvare-biträde. Bifölls; och Prot.-Utdrag den 3i Augusti 1857. 507 N:o 32, i anledning af väckt motion om utarbetande af förslag till ny patent-lag. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Herr Hesselgrens den 26 dennes afgifna och då bordlagda anförande, till utveckling af hans motion, N:o 230, i fråga om städernas båtsmanshåll; hvilket anförande, jemte en bilaga, remitterades till Stats-Utskottet. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Förstärkta Bevillningsutskottets Memorialer: N:o 19, i anledning af verkställda omröstningar, angående ifrågasatta för ändringar i föreskrifterna om allmänna bevillningens utgörande; och N:o 20, i anledning af verkställda omröstningar, angående ifrågasatta för ändringar i vilkoren för bränvins tillverkning. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 109, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 01. Frän Heden. Bonde-Ståndet.
117 gång anslagne 200 R:d. om året, utan någon annan beräkning hvarken i ena eller andra fallet, än som dermed öfverensstämmer; men som för närvarande något anslag härtill icke är å Staten uppfördt, och sedan de åren hvarpå förskotten erhållits, innevarande år löpa lill ända, Stadens rättighet med nästa år vidtager till den årliga Hushyrans uppbärande, bar Kongl. Stats-Contoiret i underdånighet hemstält att delta ärende måtte i Nåder öfverleninas till Riksens Ständers Statsutskott att vid Statsreg! eringen iakttagas. Den åtgärd som härvid tillhör StatsUtskottet, inskränker sig således till endast yttrande huruvida några medel måga å Stat bestås till Hushyra för Landsböfdingens i Wester-Norrlands Län Boningsrum, äfven som Landshöfdi nge-Ämbetsrummen; Och som enligt hvad ofvanberördt är, Kronan icke äger något Hus i Hernösand som för detta ändamål kan begagnas, utan Staden dels på egen bekostnad, dels med dertill erhållit bidrag af Stats-Verket uppfört ett tjenligt och hittills dertill användt bus, emot den betingade rättigheten att såsom hyra af Staten njuta 200 R:d. årligen, hvilken hyra Stadens Riksdags Fullmägtig nu sökt få förhöjd, men Kongl. Maj:t i Nåder afslagit, och endast bifallit dess utgående lill det förut bestämda beloppet; så enär denna förbindelse å Statens sida grundar sig på ömsesidig öfverenskommelse emellan Staten och Hernösands Stad, men något anslag leke finnes å Stat i iS Stats - Utskottets för denna utgift, hvilken anticipationsvis bestridd, ej ägt rum sedan 'år 1792, tillstyrker Stats-Utskottet, att härtill må å andra Hufvudliteln uppföras 200 R:d. att från nästa års början såsom Hushyra till Hernösands Stad årligen utgå; hvilket Utskottet skolat vördsamligen hemställa; Och lära Riksens Höglotl. Ständer detta hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla.
Såplut i fast form fås i askar från fabriken Kronan, Fränsta. Askarne äro billiga. Campanius! Doktor A. Elsa. Tag morgon och afton ett gram bromnatHum. Är edert bjerta undersökt af läkare? O ... .a. I sådant, fall torde ni ha nytta af s. k. lifmoderring. Att döma AF ER beskrifning för öfrigt torde det vara skäl att taga flere satser af den föreskrifna medicinen. Mary-Anne. Icke, så vidt vi veta. Aug. [153] K Doktor MAGNUS WIKSTRAND, K u n g s g a t a n 8 (vid Hötorget), behandlar invärtes och könssjukdomar. Sorgsna enkan. Ni bör rådfråga öronTrafiks kl. 9 — 10 f. m., 2 — 3 e. m. läkare. Sådan tinnes i Lund. Att utan undersökning yttra oss om eller gifva RÅD för flickans sjukdom är helt enkelt omöjligt för oss. Af Iduns läsarinnor kan ni naturligtvis ännu mindre fa nägon upplysning. lne. % O — n. Fukta de kliande fötterna morgon och afton med 1 % naphtoisprit med följande pudring med potatismjöl. Bada hvar annan afton ett 34° varmt bad med / - t kilo soda. Nej. Tvätta hufvudet noga NVARANNAB afton under flera månader med varmt vatten och tjärtvål eller grönsåpa. Se svar till Souma A x 1.) i n:r 5. (Forts, pä » Läkareråd » å nästa sida.) Annonser. A. KULL (G. Hvardagar ' / z3 — ' fri. Behandlar företrädesvis Barnsjukdomar. [34] a Annonspris: 25 öre pr petitrad ( 2 tr. Allm. Mottagningstid: Alla hvardagar 12 — 2. Ingen annons införes under 1 kr. M o t b i l l i g a f g i f t finnes plats i aktningsvärd fam. på landet för en flicka, som vill öfva sig i hushållsgörom. m.m. Svar till » Z. », Mullsjö.
Lastage-plalser, i Hållnäs, Leufsta, Wesslands och Elfkarleby Socknar, kallade Ängskär, Löten, Snatrabodarne och Skutskär, derifrån Leufsta, Carlholms, Åkerby, Hillebola, Wesslands, Strömsbergs, Ullforss, Söderforss och Elfkarleö Bruks effekter transporteras lill Slockholm; Men annan och vidsträcktare sjöfart idkas icke - Angående Näringarne, med undantag af Jordbraket, hvarom ofvan är utförligare handladt, må slutligen anmärkas; Att alla Hemman i detta Län kunna icke blifva sjelfständiga 1 afseende på sin skogs tillgång, ty ganska många hafva så inskränkt ägo-område, att utrymme för Skogväxt saknas, och de visa sig vara af naturen sjelf egnade åt åkerbruket ock ängs-culluren; (Varande Hemmanens ägo-vidd i den grad olika, att bela mantal finnas med blott 20 å 3o tunnland jord, då andra äga till och med 1000 tunnland och derutöfver; och bör såsom exempel af olikhet i utsäde, nämnas, att en del, dock högst få, hela hemman eller mantal, äga sådant blott till 4^5 tunnland , då andra hafva 3o, 4° & 60) att Bergsrörelsen är, såsom det ofvan anförda visar, af största vigt, och verkar fördelaktigt så val på jordbruket som på åtskilliga binäringar, hvaribland en del just genom Bergsrörelsen äga sin tillvarelse; att alla de öfriga Näringarne äfven äro naturliga för orten och hvila på jordbruket, samt att på en bördig slättbyggd, der skog och sjö saknas, erbjuda sig mindre lätt tillfällen till Binäringar och att således Inevånarens omtanka der vill uteslutande, rigta sig på den egentliga åkerskötseln och hvad dermed äger oskiljaktig gemenskap. Då behofven i och för hvad som med jordbruket äger oskiljaktigt sammanhang, blifvit försedda, varseblifver man inga andra föremål för gagnelig verksamhet.
Om medel och utwägar till flygsandens hämmande i Skane 34:0. Om atssillige för nödiga ansedde anstalter, rörande Rikets skogar och deras behandlingssätt. 35:0. Om dispositionen af Hofsta »ängarne. z6:o. Om Kungsoch Kungs-Ladugardarne. Z7tv. Om förslag till minnande af en saker Statistisk kännedom af landet. g8'0. Om inrättande af större och mindre Hushallssällskaper. 39:0. Riksens Ständer om grunden för ar - KammarCollegium, hwars betänkande icke återkommit. Den 2 5 Januarii i8r2 har KammarColegium afgifwil desi yttrande i detta ämne. Memitteradtd. 14 Majt 18 >o till förwaltningen af Sjöärenderne, Kammaroch Bergö-Collegierne för akt yttra sig sedan Landshöfding garne blifwit hörde. Den 14 Maji t 8 io afgjordt-. Den. 21 Maji >810 afgjordt. Den 4 Februarii i8»s och befalltes läggas till Hand, lingarne. Hwilar pa åtskilliga upplysningar. 18lo den r toder afgjordt' Öc - ken, H2 Den 2Z April - Octoh. d22. renders utgörande af Eldgarns - d. 42:0. Om 400 Riksdalers gratifikation at StatsCommissarien Frödelius. 41:0. Om medels anordnande för Standens Klul-binrältningar 42:0. Om Assessor Dahlströms Enkas och arfwingars befrielse fran en dem adömd ersättning. 4Z-0. Om omkostnader, netill Swensta hamnarneS stängning för Engelsmännen. 44:0. Riksens Ständer om medel till Riks, dagskostnadernes be, stridande. 45:0. Om tiden till Remiss, Lagets beräknande för LandtRäntmästarne - i8io den n Oc, rober afgjordt. i8ic> den n Oc, toder afgjordt. Samma dag kemnade till Finance, Expeditionen. DitoDito.
Då man ej nans ålägga sådane, måste man destomera använda fängelse bestraffning, hvarigenom fängelserne öfverfyllas med förbrytare och större kostnad åbringas Staten för deras underhåll och bevakning. På det att bingarne ej genom det stora förderfvade sällskap, Iivari de sammanhopas, skola förvärras, och af elände förbittras, så har man velat gifva deni i66 Den 19 November f. m. större utrymme och förbättra deras tillstånd, förse deni med hvar sitt rum, med böcker oeji god förplägning. På sådant vis hillver det mera beqvämt, att såsom brottsling tillbringa sin tid i ett hestraffningshus, än att såsom arm, ehuru fri medborgare, försörja sig på ärligt sätt. Deraf har i andra länder handt, att fattige personer begått förbrytelser, för alt inkomma på tukthusen. Derhän synes man äfven vilja drifva det hos ©ss, men vår Stats fattigdom hindrar, att ej förhållandet läxtligeu blifver sådant i allmänhet; fastän särskildta exempel på dylika händelser nog torde gifvas. Af Utskotten anser jag således visligen handladt, att de ej föreslagit några medel utgående till detta ändamål. Vid hvad som här blifvit yttradt, anhåller jag, att få göra några anmärkningar. Man liar fallit på den tankan, att lill det ifrågavarande Corrections-huset taga lotteri-medlen, måhända derföre, att de, på ett mindre godt sätt, eller genom spel, tillkommit. Men sedan Riksens Atänder beslutat, och Kongl, Maj:t stadfästat, att Lotteri-spelet, i händelse det hädanefter skulle misslyckas, skall gå på Riksgälds Conloirets bekostnad, så får jag vördsamt underställa Ridderskapet och Adeln om man kan eller bör, till främmande ändamål, borttaga den vinst Lotteriet gifver, och hvarigenom det endast kan betacka sina förluster så at de ej må drabba staten. Hvad Saltpetter-fondens begagnande i samma afsende beträffar, så är det besynnerligt nog att man af ..tillgångnr, ämnade lill an - Den 19 November f. zn, skaffande af förvaringsmedlet mot physisk röta, vill bereda sig utväg att förekomma moraliskt förskämning.
hjudas och blott bränwin till nödtorft för wägsarande tt!latas, och i förening med matförtäring pq gästgifwaregärdar, och j städer pä stadskällare der allmän spisning HMS, Sä gerna jag önskade en möjelig merkställlghet häraf, fruktar jag, alt en stor del af Stockholms 70^ krogar förwandlades till spisqvarter, hwilka sednare hittills blott Utgjordt 114 stycken; och detta sä mycket troligare, som sedan t 760- ralet, den illa »verkande owanan i hufwudstaden kommit f bruk, art de fläste herrskaps hnyhäll giswa kostpcn« ningar ät sina tjenstefolk as begge könen, En betjent och ännu mer en piga, blygdes för detta, att stiga inom en krogdörr, men nu icke mera. Spisqvarter aro inrättade till dagkarlars tjenst, och äs flere ogifte personer, som ej haswa egne hushall, ych Dane gäsininMälleN förblisma gilld onndwi - Den 28 Naji. 359 kelige. Att wid gastgifwaregärdar förmå hindra krögeri, synes wara ogörligtDet är wid denna för sjelfwa jordbruket sä fördärfweliga hållskjuts in» rättningen och färden, som allmogen isrän första ungdomen wänjes wid fylleri, owetk, lättja och li' derlighet, samt ej sällan fördärfwae till hälsan, och ofta hembär venerisk smitta till egen boning. Nästan öfwer förwäntan, har man dock nyligen för» nummit, att wiste nitiske Landshöfdingar förmatt genom alswarsam upstgt stäcka öfwerdädet bäve wid gastgifwaregärdar och andra krogställen. I Swerige der inga fredsdomare finnas, och en ringa kronobetjening i wära ofta wiosträckta härader är att tillgå, synes en alfwarligare police ordning beHöfwa päräknas, om det pasyftade ändamälet skall winnås.
Brefven den 4 Mars 1813 och 17 Juli 1816, till Norrköpings indragna hospital för detsamma förut anslagen kronotionde 21 j kappar råg och 1 tunna lOif kappar korn, efter länets markegång, med forseliön, utgående ersättning i kontant, af Stats-kontoret förslagsvis upptagen, efter 6^ R:dr tunnan, till 12 R:dr 32 sk., och i afseende å hvilka ersättningar, tillsammans således utgörande 1,202 R:dr 26 sk., Stats-kontoret i underdånighet hemställt, alt desamma måtte utbytas mot årligt bestämdt anslag i kontanta penningar och utgå i sammanhang med öfriga å'8:de Hufvudtiteln. till hospitalers och lasarelters underhåll anslagne kontanta medel, samt att, då ersättningen lill Norrköpings f. d. hospital efter årligt markegångspris vanligen utfallit med något högre, än ofvanupptagna belopp, och då af kontanta beloppet utaf 8:de Hufvudtilelns lörenämda anslag, 3,998: 12. 8. årligen utgått blott . R:dr 3,996: 23. —, ersättningssumman måtte bestämmas till » 1,203: 25. — så att 8:de Hufvudlitelns berörde anslag komme att utgöra jemnt » o,200: — —, Serafimer-Ordens-Gillet, som disponerade nu ifrågavarande ersättningar, efter framställd anmärkning, att ersättningen till Norrköpings hospital, efter beräkning af markegång med forseliön, i medeltal för 10 år utgjort