Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Transport 65,400 — 1 Notarie 1,000 — 1,000 — Till arfvoden för biträden vid notarie-göromålen 1,000 — 1 Aktuarie 2,500 — 1 Registrator, indrages — 1 Arkivarie . 2,000 — 3 Kanslister indragas — Arfvoden för renskrifning och annat biträde vid Fiskals-expeditionen Arfvoden till Amanuenser, såsom biträden åt Sekreteraren, Advokal-liska600 — len, Akluarien och Arkivarie)) 1,800 — Gratifikationer ål e. o. tjenstemän och vaktbetjent^ 600 — Adjunklionsmedcl 900 — 1 Vaktmästare 600 — 1 Hofrättspost 400 — 1 d:o 400 — Summa R:dr R:mt. 78,200 — 7:o Under åberopande af upprältadt förslag lill ny löne-slat för Krig-s-hofrätten, liar E. K. M:t föreslagit, alt, ined indragning af de Ijenslemänncn och vaktbeljcningen derstädes t i! I koni ina 11 d e ljuspenningar, 270 R:dr, Rikets Ständer måtte bevilja en förhöjning i Hofrällens nuvarande anslagssumma, 9,555 R:dr 50 ören, med 3,294 R:dr 50 ören, samt derjemte ä Allmänna Indragningsslaten låta uppföra eli emot lönen och Ijuspenningame lör den hos Hof-rätlen nu anställde Notarie svarande belopp af 1,344 R:dr. Då Rikets Ständer, under den 8 sisllidne April, gjort underdånig framställning angående indragning af nämnda Hofrätt, hafva Rikets Ständer vid sådant förhållande funnit mindre lämpligt, ali en förändrad löne-slat för detta embetsverk nu fastställes.
hafva, i anseende till deras nära sammanhang, blifvit förenade uti en enda, med bibehållande af deras hufvudsakliga innehåll. Den nya §:n har dock bort intaga sitt ställe vid början af Art. XII. Dessa §§ har man ansett erfordra en omarbetning, uti hvilken dock ingått deras väsendtliga innehåll, och i sammanhang dermed en ny § böra tilläggas. Se Art. Dock bar undantaget, som förekommer uti § 106 Bevillnts-förordn., blifvit uteslutet, emedan det icke låter sig tillämpa. Det ändamålslösa, att ingå i undersökning om de öfverenskommelse!-, som emellan husbonden och arbetaren vanligtvis muntligen blifvit träffade, inses lätt. Resultatet af sådana undersökningar har, såsom erfarenheten visat, merendels blifvit, att Staten gått miste om den skatt, som den arbetsföre personen alltid bort erlägga; ty, huru svårt är det icke, att, emot husbondens och arbetarens gemensamma bestridande, bevisa, att den förre af arbetaren njutit en emot skatten svarande tjenstbarhet? Att hvarje på ägorna boende fullt arbetsför person bör till husbonden kunna lemna en skatten motsvarande arbetskraft, under ett helt års lopp, kan man taga för gifvet; och må det derföre vara hemmansägarens ensak, alt antingen vägra sådana personer skattskrifning, eller ock, på hvad sätt han finnér lämpligast, förskaffa sig säkerhet för skatten. Ilan bör alltid för densamma ansvara. Man kan visserligen invända, att mången arbetare härigenom kommer att vägras hos hemmansägaren blifva skattskrifven; dock är sådant ej att befara, när frågan är om en verkligt idog arbetare, denne saknar icke skydd; det är endast lättingen, som det drabbar, och denne kan icke hafva nog verksamma band på sig, för att förmås till nyttig sysselsättning, samt derigenom bereda sig tillfälle att sjelf betala sin skatt. § 108. På det den skattskyldige icke må af alltför stor olikhet träffas med debetsedels-lösen, och redogöraren icke sakna en skälig ersättning för sin möda; har man ansett denna lösen böra lämpas efter debetsumman, dock så, att den aldrig öfverstiger 8 skillingar.
Jag förmodar, att Herr Hjerta häraf anser sig lika mj^cket öfvertygad, som jag anser mig tillfredsställd, att hafva ådagalagt rigtigheten af min uppgift. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Alar skalken gjord proposition, blef Herr af Billberghs anförande, innefattande svar å Herr Hjertås, Gustaf, den 19 sistlidne Mars e. m. afgifne yttrande, i anledning af Lagoch EkonomiUtskottens under N:o 5 meddeldte, och samma dag återremitterade, Utlåtande öfver vackt fråga om KammarRättens rättighet, att i vissa fall fullfölja gjorde anmärkningar, äfven till bemälte Utskott förvisadt. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. 2 eftermiddagen. In fidem Piotocolli, O. J. Lagerheim. Måndagen den 20 Mars 1829. Plenum klockan half till 6 Eftermiddagen. Föredrogs å nyo BancoUtskottets den 3 dennes under N:o afgifne, och den i3 derpåföljde e. m. på hordet Iagde, Betänkande, angående ett i 1827 års RevisionsBerättelse omnämdt Förslag till förändring med Anmaningarne vid BancoDisconten och ProvinceLåneContoiren. Friherre Boijes Ludvig: Detta ämne är icke aldeles så obetydligt, som det kanske i början för mången synes. Jag befarar, att om Utskottets Betänkande hi fa II es, skall det ej dröja länge, innan håde DiscontVerket och dess Gäldenärer få erfara olägenheter deraf. Det är nu en sådan vana för de sednare alt blifva anmanade om betalningen, att jag fruktar allmän oreda uppkomma, om den gamla ordningen i detta fall förändras. Jag förenar mig derföre i Herr Hammarhjelms vid Betänkandet bilagde reservation deremot, och anhåller vördsamt om Proposition till återremiss. Herr von Hartmansdorff, August:
Det fordras en lugn besinning och mycken jemförelse mellan de olika lag-§§:ne för att vara fullt förvissad derom, att de ord, som man vill sätta i st. f. Den 5 A p r i 1 f. m. 69 dera Ulslv. föreslagit, verkligen äro tjenligare. Jag anser i allmänhet vanskligt, att göra sådana förändringar i LagUtsk:s betänk., emedan, ora sådana tillkomma i alla fyra Stånden, så skola de sedan antingen sammanjemkas genom förslag frän Utsk. eller detora röstas i förstärkt Utsk. I grundlagsstadganden, der ordalagen företrädesvis äro af stor vigt, äro dessa utvägar ännu betänkligare. Jag tror således, särdeles med afseende på den erfarenhet vi haft under den föregående tiden, att raan i afseende på grundlagsfrågor gör bäst att undvika ordförändringar i Utsk:s förslag. Man kan genom sådana visserligen tycka sig hafva för tillfället någonting uträttat, men när förslagen sedermera skola närmare granskas vid en kommande riksdag, så blifver följden oftast, alt de flesta förkastas, just derföre att de äro förhastadt uppgjorda. Förbättringslusten leder således dertill, att man icke får någon förändring. Man motarbetar således sig sjelf, just derigenom alt man söker få det bästa för ögonblicket; man sannar uttrycket: le mieux est l’ennemi du bien. Vidare har jag tillstyrkt, att om Utsk:s förslag af två Stånd förkastas, sä förfaller det; men godkännes det af minst tre Stånd, förblifver det hvilande till nästa riksmöte. Detta mitt förslag utgår från den tankan, som Const.Utsk. yttrade vid Reg.F:s framläggande år 1809, nemi. att det skulle vara mera än ett tillfälligt allmänt tänkesätt, som skulle förauleda en grundlagsändring. Man kan icke säga, att det för en förändring finnes något allmänt tänkesätt, när derom icke finnes någon öfvervägande mening inom 11. St., alldenstund de äro Svenska folkets representanter, och sålunda de enda behöriga att uttala hvad som må anses för allmänna tänkesättet.
Betänkande, med anledning af väckta Motioner om utvexling > emottagande och förvar af Silfver och Guld , äfven vid Provin ce-Lån e-Con toiret i Götheborg. Uu ett från Yällofl. Borgare-Ståndet, den i^rde förlidne December, remitteradt Memorial af Herrar Santesson, Lamberg och Leffler, har blifvit föreslagit, alt, derest Rikets Ständer vid denna Riksdag komme att besluta, och åt deras Fullmägtigei Banken uppdraga fortfarande framtida utvexling af Silfver till viss cours, anstalter måtte fogas, det den lättnad vid indragning af beloppet för Svenska exporter, som härmed är ämnad handeln, finge i Götheborg directe begagnas vid Banco-Discontens dervarande Låne-Conloir, på sätt att Rikets Ständers vid detta Contoir anställde Directeurer blefve berättigade, så väl att der emottaga Silfver som Banco-Utskottets Betänkande Ar.o 5g. 39 inleranas enligt med eller utan derom föregånget Gontract med Banco Fullinägtige, (då till pröfvande af Silfver* halt och lödighet ej eller felades sakkunnige personer i Götheborg), som ock lemna betalning derföre uti Banco-Sedlar eller Assignationer på Banken, med afdrag, dels utaf hvad, i händelse af föregånget Gontract, kunde vara uppburet i förskott, (derest sådant framdeles medgåfves) och dels af transportkostnaden för Silfret emellan Götheborg och Stockholm. Banco-Utskotlet har, i sammanhang härmed, äfven förehaft följande, uti ett från Hedervärda Bcnde-Ståndet den 17 December remitteradt Memorial intagna, framställning af Riksdags - Fullmägtigen sinders Danielsson från Elfsborgs
Ständer täckas finna instämma med de grundsatser, som blifwit följde i alla de tidewarf, hwilka önskat och befrämjat en stigande odling. Herr Friherre kstermelin har icke begärt, och Stats - Utskottet bör icke eller förliga att Statswerkcts närwarande betryckta belägenhet synes icke eller mcdgifwa nägot särskildt understöd i denna wäg, ehuru nyttigt och gagnande företaget likwäl är — Men att det redan ärhällne länet, som icke widare graverar StatsWerket med nägon ny utgift, mä Friherre filsrmeiin, säsom nägot understdo. dep hafda utgifter, eftcrgifwas, och i Räkcnskaperne cfffeifwaS, anser StatS Utskottet sig äga full anledning, akt till Riksens Högloft. Ständer wördsammeligcn hemställa. Och som detta län blifwit bewiljadt och utgätt, af de ä Stat till Manufacturernes befrämjande anflagne medel, sä lära Riksens Högloft. Ständer i händelse af bifall, härtill täckas hos Kongl, Majtt göra undcrdänig anmälan och hemställan, att det samma mä, efter hwad Stats-Utskottet här ofwan föreslagit, i Räkenskaperna fä afskrifwas. Är och dag som >sörr skrifwet stäk. Pä befallning, kröäelius. Lades pä bordet. Ridberffapet och Adeln ätffiljdeS kl. ^ till 8. In siciem krotocolli H.. 6. Lördagen den 28 Oclober. klEnwn kl. 9 förmiddagen. Uppdröls Herrar. Electorernes af andra Classen lista, till rval af Ledamot i Bewillnings-Utstottct efter Herr von Kumers och befannS i desi ställe dertill wara utsedd N:o 286 Herr kstösteLo, tortuna, (rustak Henric, Ryttmästare. Justerades följande: Utdrag af Protocollen, hällne k Högloft.
— Då ifrån förra Aflöningsanslaget, Penningar R:dr 44'»4^: 3» Spannmål in natura 9,549 T:r, å 5 R:dr T:n 4^,74^: 4^9>23i-3a. 3. afdrages det nu uppförda 4^7>^3o: 36. - återstå att till anslaget för Försvarsverket i allmänhet öfver flyttas: pen:gr 5^,q5o: 44» 3. Exp. Utsk. Förslag till und. Skrifv. Den lili sistnämnda Summa inbegripna Spannmål har, såsom behöflig till uifderliåll för Handtverkare och Båtsmän, blifvit uppförd att fortfarande in natura utgå, dock med jemn Summa af 3,ooo Tunnor, med ett värde af i5,ooo R:dr, som tillägges anslaget för materielen, jemte penningar till ett belopp af 5,000 R:dr, eller tillsammans 20,000 R:dr. Hvad de återstående i,58o R:dr 44 sk* 3 rst. beträffar, så, enär Flottan, enligt Kongl. Brefvet den 6 Julii 1780, eger rättighet att af den på Gottland i Tjära utgående Skatt årligen erhålla 393 i T:r, hvilkas värde intill år 1821, efter Kronovärdi å 4 D®!* 3. M. eller 1 R:dr 16 sk. Banco Tunnan, med 624 R:dr 16 sk. Banco, och derefter, enligt Markegång, med omkring 2000 Rtdr årligen af Flottans medel blifvit Statsverket godtgjordfe, hafva R. St. funnit detta anslag af Tjära in natura, utgående af Statsverkets Ordinarie ränta, böra såsom en vanlig Indelning på denna HufvudTitel uppföras, emot det att ofvanberörde i,58o R:dr 44 sk* 3 rst. i penningar derifrån försvinna. Vidare har IIufvudTiteln blifvit ökad med i4o R:dr till lön för en Vaktmästare vid Flottans Station i Carlscrona.
För Silfvertyg har uppförts ny rubrik, med hänvisning till artikeln Sidenväfna der, under hvilka sagda tyg äfven för närvarande finnes npptaget. silke. Då rått ofärgadt Silke är till införsel tullfritt, och, enligt hvad upplyst blifvit, kostnaden för dess färgning i allmänhet icke uppgår till mera än 2, högst 3 rdr pr skålpund, å hvilket belopp den i 1863 års taxa stadgade tullen, 1 rdr 50 öre pr skålpund, utgör 50 å 75 %, hafva Komiterade ansett afgiften å färgaclt Silke, hvilken, i öfverensstämmelse med hvad i öfrigt i jemnförliga fall tillämpats, bör beräknas endast i förhållande till varans förädlingsvärde, skäligen kunna bestämmas till 40 öre pr skålpund, eller ett belopp motsvarande 15 ä 20 % af ofvannämnda kostnad; hvilket belopp jemnväl i Traktaten med Frankrike finnes såsom gällande tullsats härutinnan antaget. 135 Tullsatsen å Sirap utgör för närvarande 4 öre pr skålpund, motsvarande hälften siron, af den nuvarande lägre tullsatsen för råsocker. I betraktande af den dryga transportkostnad, som faller på denna vara, som är af ett jemnförelsevis ringare värde, motsvarande, enligt meddelad uppgift och efter hvad kändt är, 3:del af värdet å raffineradt socker, anse Komiterade den ifrågasatta förhöjningen i råsocker-tullen icke böra inverka på siropstullen, utan denna fortfarande böra bibehållas vid 4 öre pr skålpund. Vid Skeppsinventarier är hänvisning för närvarande lemnad till “Inventarier och skcPPsm 8 § af Taxeunderrättelserna.« vent*ner.
Nådig befallning till vederbörande, att de kostnader af provision, postporto och stämpel-afgift, hvilka för inköp och remitterande af vexlar i utländskt mynt hädanefter kunna Stats verket tillskyndas, böra påföras samma anslag, hvaraf den utgift bestridts, i och för hvilken dylika kostnader egt rum, voterar Ja, Den, det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer berörde underdåniga anhållan icke att ega rum. Resultatet af omröstningen har varit 64 Ja och 55 Nej-, i följd hvaraf och då Ja vunnit, Rikets Ständer beslutat att hos Kongl Majit i under dånighet framställa den i ^-propositionen omnämnda anhållan. Auk. tili Erp.-Utsk. cL 3 April, kl. 11 f. m. Memorial^ angående skedd omröstning, i anledning af skiljaktiga beslut i frågan cm anslag till Slöjd-expositioners befrämjande. Sedan Riks-Stånden godkänt nedannämnde, af Stats-Utskottet i memorial N:o 23i föreslagna, voterings-proposition, har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag deröfver anställt omröstning: Ståts-Utskottets Memorial, N:o 257. 3 Den, sem anser, att något serskildt anslag för befrämjande af Slöjdexpositioner icke må beviljas, voterar Ja, Den, det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, beviljas för ifrågavarande ändamål ett anslag af 1,000 R:dr om året, att utgå under 3 år. Voteringen har utfallit med 48 Ja och 71 Nej; hvadan och då Nej vunnit, Rikets Ständer, till befrämjande af Slöjd-expositioner, beviljat ett anslag af 1,000 R:dr om året, att utgå under 3 år. Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet härmed får anmäla. Stockholm den 3 April i845. Rättelse: i Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 251. Sid. 10, råd 16 nedifr. står-, arrendet läst ärendet 19 Skogershult — Skagershult. STOCKHOLM TRYCKT HOS V. F. DALMAN ISIS.
Till följd af 1833 års lönereglering, anbefalldes regementena att inkomma med förslag till nytt indelningsverk, grundande sig hufvudsakligen derpå, att en fördelning af räntorna skulle ske, dels till de personer, som njuta löner directe frän sina boställen, och dels till dem, som få sina löner af löningsfonderna. Till följd af denna reglering hafva en stor del af räntorna kommit att ingå till löningsfonden, som således utgör en gemensam räntetagare för en mängd räntor inom regementena, och de öfriga räntorna hafva blifvit, så vidt möjligt är, så fördelade, att de räntegifvare, som varit närmast hvarandra, hafva fått en och samma räntetagare. Huru förhållandet är med cavalleriregcmentena och civila ränteinnehafvare, är mig icke bekant. Då nu II. Ex. Hr Gr. o. Landtm., efter det öfverläggningen ansetts vara fulländad, framställde propos. till afslag å Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ns utlåt. N:o 100, blef denna propos. af It. o. Ad. bifallen. Föredrogos och biföllos Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:ns nedannämndé d. 15 dennes på bordet lagda ntlåtm: N:o 101, i anledn. af väckt fråga, om förändringar i K. Inqvarteringsordn. för städerne utom Stockholm af d. 22 Febr. 1841; N:o 102, i anledn. af väckt fråga, att från saltsjön inkommande och inrikes orter emellan gående fartyg må i visst fall befrias från erläggandet af båkafgift; samt N.o 103, ang:de föreslagen åtgärd till beredande af en allmän reglering af landtstats-tjenstemännens löner. Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 15 dennes på bordet lagda mern. N:o 104, i anledn. af återremiss ä Ulskms betänk.
B:co i månaden, ersättningen för bruket af der befintlige meubler, samt ved deri inberäknad; äfvensom det vilkor dervid borde fästas, alt BevillningsUtskottet till eldningens besörjande antoge en vid Riddarhuset anställd Yaktbetjent. (Se vidare Betänkandet.) Hvaremot Herr Riben, Friherre Oxenstjerna samt Grefvarne Snoilsky och Mörner förklarade, att de väl icke ansågo de mot Utskottets Memorial gjorda anmärkningar föranleda till ändring af deras vid 262 Den 29 December e. m. förra tillfället i ämnet yttrade mening; men då de fleste bland Ridderskapets och Adelns medlemmar, som i frågan sig utlåtit, syntes vara af den tanka, att hyra för ifrågavarande rum kunde af Ridderskapet och Adeln fordras; så förenade sig jemväl desse Utskottets Ledamöter derom, att hyresbeloppet, på sätt pluraliteten tillstyrkt, måtte bestämmas till 66 R:dr 32 sk. B:co i månaden. Och komme, i enlighet med Pluralitetens tanka, utlåtande att till Ridderskapet och Adeln expedieras; hvarjemte Minoritetens serskilda mening skulle utlåtandet åtfölja. Ut Supra. Ex Protocollo, W. F. Dalman. Lades på bordet. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 10 om aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Den 3o December f. m. 263 Tisdagen den 3o December. Plenum klockan jo förmiddagen. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, f. m. den 29 December 1828. S. D. Remitterades till RiddarhusUtskottet: Herr Rothliebs, Carl Fredric, den 12 dennes e. m. på bordet lagde Memorial , angående inköp af framlidne CommendeurCapitainen Friherre af Klerckers Genalogiska samling. Ut Supra.
Majit, i anledning häraf, uti nådigt Biel' den 28 Oktober 1830 anbefallt, alt början med berörde planteringar skulle göras vid dertill nådigst upplåtna Bispmotala och Wisingsborgs kungsgårdar under en för ledningen och inseendet härvid tillsatt Ekplanlerings-styrelse, hvilket ock vid Wisingsborg kommit till verkställighet, hvaremot planen för Bispmotalas användande förfallit; så, och efter det Kongl. Majit den 26 Oktober 1849 åt nyssnämnda styrelse uppdragit att från de särskilda länen infordra upplysningar af Jägeri-beljeningen angående andra lägenheter, som för ekplantering kunde anses tjenliga, och, på grund af dessa upplysningar, den 30 Oktober 1850 anbefallt styrelsen att låta anställa närmare undersökning å, bland annat, Leckö eller Sika jocki kungsgård i Kollands socken och härad af Skaraborgs fän, för utrönande af denna lägenhets användbarhet lill ekplantering, samt styrelsen, fter anställandet af denna undersökning, uti derom afgifven berättelse af den 31 Aug. ExpedUionsVtskolids Förslag lill underd.
Utskottet, som ingalunda vill bestrida Adjunkten Kjölströms förtjenster såsom lärare och prestman, har dock ej funnit ådagalagdt, alt hans verksamhet varit af den beskaffenhet, att den påkallar någon särskild gärd af erkänsla från det allmännas sida; hvadan Utskottet hemställer, att Herr Dahms ifrågavarande motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 97:o. Genom remiss från Preste-Slåndet, har Utskottet fått emottaga en derstädes af Doktor Emanuelsson väckt, af Doktor Söderberg biträdd motion (N:o 80), hvaruti, med erinran om skollärarens mödosamma och föga vinstgifvande kall, i synnerhet privatlärarens, hvilkens inkomster vanligen berodde af tillfälliga omständigheter, hvadan Rikets Ständer, erkännande värdet af desse anspråkslösa mäns arbete, flera gånger tilldelat understöd åt gamla obemedlade lärare eller deras enkor, motionären till Rikets Ständers behjertande anmält en sådan nyligen afliden privatlärares, Sven Abraham Dahl, i stor fattigdom efterlemnande enka och 4 oförsörjda barn. Varande i afseende å Dahls förtjenster meddeladt, att han, som efter slutade studier vid Upsala universitet år 1829, i trakten af sin födelsestad Göteborg inrättat en privat skola, hvilken varit i verksamhet till år 1833, sedermera tjenstgjort åren 1835— 1836 såsom underlärare vid dåvarande Majoren Hazelii läroanstalt för linie-officerare, under åren 1837—1846 såsom lärare i flera ämnen vid Hillska skolan å Barnängen samt under åren 1847—1849 lemnat undervisning i mathematik vid åtskilliga privat - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 153.
Ant. till Exp. Utsk. den 26 September, kl. 6 e. nu Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Belänkande, angående Skjutsnings-anstalterna i Riket, Det Betänkande N:o 26, som Utskottet i förrberörde ämne afgifvit, är bifallet i sin helhet af Bonde-Ståndet och af Borgare-Ståndet i den delen» Allm. Hesv.- och 'Ehon.-Ulskoltets'Utlåtande, JV:o loj. 11 Sorn handlar om inrättande af skjuts-entreprenader, samt ordningen och de hufvudsakliga viikoren dervid; hvaremot Betänkandet i sin helhet blifvit återremitteradt af så val Ridderskapet och Adeln, sorn Preste-Ståndet, äfvensom Borgare-Ståndet beslutat återremiss, i afseende på de föresiagne reglementariska stadganden och de förslag, Betänkandet i öfrigt från och med p. 18 innehåller. Anmärkningar, sorn föranledt dessa återremisser, äro gjorde: inom Piidderskapet och Adeln, af Grefvarne Horn och Lewenhaupt, Friherre Cederström, Jacob, samt Herrarne von Röök, Bergenstråle, Lind af Hageby, von Hartmansdorff, af Harmens , von Hejne, Gripenstedt, Edenhjelm , Lefrén och von Hohenhausen; inom Preste-Ståndet af Biskoparne Tegnér och Heurlin, Domprosten Doctor Elmgren, Doctorerne Bexell, Thomander och Björkman, samt Prostarne Åstrand, Nordhammar, Hallbeck, Sandberg, Bergqvist, Nibelius, Källgren, Östberg, Lalin, Tudén, Osterman och Säwe; samt inom Borgare-Ståndet af vice Talmannen, Herr Halling, Herrarne Wedberg, Carlberg, Limnelius, Ekholm, Gezelius, Morsing, Brink, Bagge, IVami och fjager gr en. Dessa anmärkningar äro riktade, dels emot
Hvilken Voterings-proposilion af Ridderskapet och Adeln godkändes, samtanslogs. Voteringen börjades klockan ett qvart till 2, och slöts klockan 3 e. ni, hvarvid, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne befunnos hafva utfallit, som följer: Ja — 106. Nej — 8r. I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således ansett, att till Kongl. Maj:ts bepröfvande borde öfverlemnas, när början med det af StatsUtskottet tillstyrkte Låns upptagande må göras. Herr Dalman, Wilhelm, Fredrik: Jag anhåller, att till protocollet få anmäla min reservation emot Ridderskapets och Adelns nu fattade beslut, och dervid åberopa de grunder, som af Herr Cederschjöld och Friherre Rantzou blifvit anförda. (54 H. 10* 148 Den å Mars f. in. Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från StatsUtskottet: Af den 2 dennes: N:o 421. Angående väckt fråga om förbättring i lönevilkoren för Tjenstemännen uti RiksgäldsContoret, i likhet med hvad Rikets Ständer vid innevarande Riksdag för BancoStaten beviljat. Från BancoUtskottet: Af den 2 dennes: N:o 131. Med hemställan om en, till följd af Riksdagens förlängande, nödvändig blifven jemkning, vid bestämmande af tidpunkten, efter hvars förlopp de förfallne Guldoch Silfverpanterne skola genom Auction i Banken föryttras. N:o 133- I anledning af RiksStåndens särskildta Beslut i afseende på användandet till ny Fastighetsbelåning af Capital-afbetalningar å Bankens på återbetalning i sedlar ställda fordringar, för utgifne Lån emot pant af Fastigheter m. m. Från ExpeditionsUtskottet: Af den 2 dennes: