Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då berörde näring, hvars föremål är beredandet af rudimalerien för Rikets förnämsta export-artikel, följaktligen tvifvelsutan innefattas bland dem, hvilkas upprätthållande och befrämjande äro för Staten af synnerlig vigt, anser Utskottet de af molionärerne i ofvannämnda fråga gjorde framställningar och förslag serdeles förljenté att af Rikets Ständer behjertas. Bland öfriga skäl, som tala för en sådan äsigt, företer sig jemväl den omständighet, alt, sedan, i följd af Rikets Ständers vid sistförflutne Riksdag fattade beslut och Kongl. Maj:ts i öfverensstämmelse dermed under den 18 Febr. 1843 utfärdade Nådiga Kungörelse, den vid stångjernshamrar utgående hammarskatt blifvit fastställd till 1 procent af privilegierad eller, vid begagnande af derutöfver medgifven smi - Stals-Utskottets UtlåtandeN:o 33 Litt. C. 7 des-rält, eljesl åstadkommen tillverkning, tackjerns-productionen sålunda i allmänhet är underkastad en vida drygare beskattning än den, stångjernstillverkningen måste vidkännas. De, uti ofvanberörde inom Bonde-Ståndet väckte motioner, framställde yrkanden om beviljandet af vissa nedsättningar uti tionde-tackjerns-afgiflen serskildt till förmon för Tabergs och Philipstads Bergslager kan Utskottet emedlertid icke understödja, helst så beskaffade partiella nedsättningar otvifvelaktigt skulle från andra orter framkalla anspråk på motsvarande förmoner; utan anser Utskottet den ifrågaställde lindringen i nämnde skatt böra tillgodokomma alla de orter af Riket, hvarest dylik afgift är till utgörande fastställd; och får Utskottet i sådant afseende föreslå, att tionde-tackjerns-afgiften mätte varda nedsatt till hälften al det belopp, hvartill den, efter de i serskilda delar af landet gällande olika grunder, för närvarande uppgår.
Sedan för Högstsalig Konung CARL XIII:s Hof-Stat och Betjening, en reglering af enahanda beskaffenhet med denne förevarit vid Riksdagen, har Stats-Utskottet trott, att, då fråga nu är om personer, hvilka till större delen tillhört samma Kongl. Hof-Stat, lika princip må böra härvid följas i det hufvudsakligaste och så vidt sådant i tillämpningen finnes ined billighet och rättvisa öfverensstämmande uti de fall, der serskildte förhållanden kunna sig förete. Det skulle altså, efter Utskottets tanka, af Riksens Höglofl. Ständer i underdånighet öf* Stais-Utskottets Betänkanden'.
Jag medgifver hvad en värd Ledamot anfört derom, att förlusten af de lt,ilga dagar, som skulle inträffa om flyttningstiden utsattes till Midsommaren, vore känbar; men jag vågar tro, att den förlust, som, efter nu varande flyttningstermin, kan inträffa, genom tjenarens vårdslösande med Husbondens nyss inbergade gröda, är väsendtligare; och af sådan anledning förenar jag mig med Herr Montgommerie. Friherre Ridderstolpe, Fredrik: Till en del förekommen af Herr Tham, får jag äran förena mig med honom, och tillägga, att jag ingalunda anser det ofördelaktigt, om serskilta flyttningstider bestämdes för olika Län. Tvärtom skulle derigenom Tjenstehjon mera hållas vid sin hemort, och de mångfalldiga flyttningarne till Stockholm förekoramas, samt deraf den förmån vara, att sistnämnde ställe ej blefve hesväradt med så många lösdrifvare och sysslolösa personer, som nn, äfvensom de utflyttandes Den i5 November. 379 födelsebygd icke slutligen betungas med underhåll af orkeslöse personer, hvilka under deras arbets-föra tid varit onyttige för den Församling, af hvilken de sedermera fordra sitt underhåll. I händelse af bifall till Herr Montgommeries Motion, och att ny redaction af nu gällande Tjenstehjonsstadga skulle komma i fråga, hemställer jag, att den må börjas med en klar definition (saknad i den nu gällande) å hvad som med Tjenstehjon förstås. Hos den Auctoritet, hvars Chef jag är, har förevarit ett mål, der osäkerheten, om en person skulle anses för Tjenstehjon, eller icke, lätteligen kunnat vålla oreda. Dessutom tror jag, att Allmän Åklagare borde tillerkännas rättigheten, att åtala osannfärdighet i Orlofs-Sedel, hvilket i nuvarande Tjenstehjonsstadga blifvit förklaradt för Målsägandens eller den nya Husbondens ensak. Dessa bägge tillägg anser jag behöflige, om man vill fortfara att fordra, det Auctoriter skola vaka öfver ordning och säkerhet; och anhåller, att desse mina anmärkningar måtte få åtfölja Remissen till vederbörligt Utskott.
Den sora vid endera af dessa upprop är tillstädes när den Ätt, för hvilken han vill säte och stämma intaga, påropas, framträder då, och Den 2 5 Junii. 471 låter, i händelse denna Ätt är hans egen, endast uppteckna sig till förnamn och earactair, men aflemnar i annat fall sin erhållna Fullmagt, eller andra bevis till granskning. Är den som till anteckning sig salunda anmäler, Ättens Hufvudman, samt eljest till intagande af säte och stämma behörig, må han ge-t nast i uppropslistan införas, såsom för Attén behörigen antecknad, samt honom tilldelas en med Riddarhusets sigill påtryckt pollett, med påskrift af Ättens nummer och namn, äfvensom den antecknades förnamn och nummern på den Bänk, der hans ställe är honom vid Ridderskapets och Adelns sammanträden anordnadt. Har han åter sig såsom Ättemän eller Fullmägtig till anteckning anmält, varder sådant endast tills vidare anmärkt uti det Protocoll, som vid anteckningen förås bör, och, hvilket jemte de aflemnade handlingar öfverlemnas till granskning af RiddarhusDirection, som med Utlåtande deröfver bör till andra anteckningen hafva inkommit. 12 §. Dagen förr än Konungen i Nåder kallar Ständerne, att å RiksSalen öfvervara Riksda. gens öppnande, eller om denna dag är Helgedag, dagen förut, sker äfven en dylik anteckning med tvenne upprop, dock ej under påstående Plenum. Vid denna anteckning utdelas lika beskaffade inträdes_polletter till dem, hvilkas vid första anteckningen aflemnade Fullmagter och Handlingar blifvit af Riddar* 472 Den 2 5 JtmiL husDirectionen godkände, äfvensom till de Capita och Ättemän, hvilka sig till anteckning anmält, och enligt stadgarne i denna Riddarhusordning finnas dertill berättigade. De personer som vid denna anteckning förete Fullmagter eller bevis, böra dagen förut hafva desamma inför RiddarhusDirectionen till granskning uppvisat.
Gefle Landskontor den 31 December 1851. te. 1JM. tet U ^ B it titti. Ridr Efter Andra Artikeln. Embete och Tjenst. Bränvins brännings Afgift. Summa. Boskapsoch Åkerskatt. Ridr 211 J. G. Ridr Tionde och Räntor af Bruk, Verk och Inrättningar. Pastorers. Kommini strars. Fattigförsörjning. P. A. NORSTEDT & SÖNER. Kongl, Boktryckare. k Storm nylig ste, Aller nnäigste Konung! l ill Eder Kongl. Maj:t får jag nåden författningsenligt öfverlemna Fem-årsberättelse för det mig nådigst anförtrodda Län, hvilken berättelse jag vågat gifva den utsträckning att den, för vinnande af nödig jemförelse med föregående och efterföljande qvinqvennier, omfattar hela tiden af sednast tillrygga - lagda qvinqvennium, eller åren 1846, 1847, 1848, 1849 och 1850, ehuru elen af Landshöfdinge-embetet under den 30 December 1848 sednast afgifna Berättelse redan innehåller några underrättelser om de tvänne förstnämnde åren 1846 och 1847. Med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit framhärdar Stormägtigste, Allernådigste Konung! Eder Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigsle tjenare och undersåte W. GYNTHER. Carl Aug. Eckhéll. Hernösand, å Landskansliet, den 31 Oktober 1851. Underdånig Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Westernorrlands Landskapen Medelpad och Ångermanland omtalas sällan i fäderneslandets äldre häfder, emedan de i forntiden utgjorde en del af det vidsträcktare område, hvilket, innefattande provinserna Helsingland, Gestrikland, Medelpad, Ångermanland, Jemtland, Herjeådalen, Westerbotten, Norrbotten och Österbotten, benämndes än Norrland, än Nordlanden.
S. D. Lät Ridderskapet och Adelil bero vid hvad Stats-Utskottet yttrat uti dess den 10 dennes på bordet lagde Memorial, JN:o 3oi, i anledning af erhållvn återremiss å Slats-Utskotlets Utlåtande N:o a5i. S» D. Stats-Utskottets, enligt serskildt beslut, sedan den 2 sistlidne Junii på bordet livi tande Utlåtande Nio io4, i anledning af väckt fråga, 0111 anslag af 2000 Tunnor Säd åt de nödlidande i norra Länen, blef nu, vid förnyad föredragning, af 'Ridderskapet och Adelil bifallet. S. D. Bifölls Lag-Utskottefs den 6 dennes e. m. på bordet lagde Betänkande, N.o 152, öfver Herr Emil v. Troils motion, om ansvarsbestämmelser för den, sorn med uppsåt origtigt upprättar räkenskaper och handlingar, som lill allmän nytta och rättelse äro. S. D. Aid förnyad föredragning af så viii Lag-TJtskottets Betänkande, Nfo 92, öfver motion af Herr G. E, Uggla} om förtydligande af föreskrifterne rörande bebofvet af fullm-agt vid besvärs-skrifters och ansökningars ingifvande lill Kongl. Majit samt IJofoch Öfver-Rälter och om upprätt*nde af fortnulaire lill besviirs-bänvisningar, som af samma Utskotts den 6 dennes på bordet lagda Utlåtande, Nio <49> i anledning af gjorde anmärkningar vid nyssnämnde Betänkande, afslog Ridderskapet och Adelil usta punkten, men biföll aldra punkten i Betänkandet N:o <72. S. D. Då 11 u ä ny o föredrogs, ej mindre L ag-Utskottets Utlåtande, Nio 81, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse, med öfverlemnande af Lag-Comitens förslag lill allmän Civil-Lag, äfvensom öfver väckte motioner, hvilka härmed stå i sammanhang, än ock samma Utskotts, i anledning af anmärkningar vid nyssnämnd:
— En dramatisk o c h musikalisk soiré gifves två gånger i månaden, där de förnämsta artister låta höra sig o c h till hvilken medlemmarne hafva rätt att inbjuda sina vänner, så väl herrar som damer. Om naturligtvis en klubb s o m denna redan är i högsta grad » select » i af seende på invalet af medlemmar, så är den dock icke så exklusiv som » Alexandra » och » E m p r e s s », i hvilka det är ett oeftergifligt villkor för inträde att vara presenterad på hofvet. — » Alexandra », som räknar 900 m e d l e m m a r (hvilka betala samma inträdeso c h årsafgifter s o m i s Green Park ») är, likasom också » Empress », stängd för manliga inbjudna gä- ster vid de mottagningar som äga rum. Icke heller är det medgifvet medlemmarne att inbjuda mer än två främmande hvar, annat än v i d alldeles speciella tillfällen. Barn få icke medtagas, o m icke i the koffee-room, ett slags matsal, där de tolereras under villkor att hålla sig absolut tysta, o c h tillåtelsen sträcker sig i alla fall blott till flickor o c h små gossar under 7 år: öfver denna ålder betraktas pysarne s o m » herrar » o c h få icke tillträde. — » Alexandra » har också 10 privatrum till medlemmarnes disposition jämte tillh ö r a n d e domestikrum för d e m, s o m där vilja tillbringa någon tid. Samma höga rang o c h i lika mån förbehållen den högsta b ö r d e n o c h rikedomen är » Empress Club », stiftad i juli 1897 till åminnelser af drottningens jubileum. Den räknar redan öfver 2,000 medlemmar, o c h till dess installation hör en magnifik vinterträdgård, musikoch mottagningssalonger, ett stort antal privatrum, stallar o c h Vä^ohyrä, Mäl och Bakterier O O 1898 u » T ungdomens rår ». Prinsessan Ingeborg, hertiginnan af Västergötland, fyllde i tisdags 20 år. Svenska — Texasprofessor! En ung svenska, fröken Hanna Kindbom, har utnämnts till professor i hygien o c h sjukvård vid universitetet i Texas. Kvinnliga apotekare i Ryssland.
Ut skottet, som icke kunnat öfvertyga sig om nödvändigheten eller lämpligheten af den förkortade tiden, då vid sådana tillfållen, som de i fråga varande, alsättningen gemenligen är ganska .liflig, hemställer, i Ista mom. att paragrafen måtte gillas, med iakttagande att ordet ”alt” insattes efter ordét ”fråga”. Angående 23:dje § hafva Ridderskapet Adelen samt Preste-ståndet fattat olika beslut5 men båda äro ense deruti, att Utskottets förslag om en tionde-del af minuthandelsoch utskänknings-afgifterna, hvilken skulle gå till Kronan, ogillas. I öfrigt har Ridderskapet och Adelen beslutit, att en femte-del, och Preste-ståndet att en tionde-del skall ingå till den gemensamma läns-kassan. Då Rikets Ständer redan, pä Bevillnings-Utskottets förslag, yttrat sig om bevillning för minut-försäljning och utskänkning af bränvin, och då en skatt till kronan, beräknad i vissa procent af en genom auktion bestämd kommunal afgift, verkligen torde, genom sin obestämdhet, vara mindre lämplig, anser sig Utskottet böra frångå sitt förra, af två Stånd uttryckligen förkastade förslag i denna del och hemställa, att Usta mom. af 23 § må försvinna. Särskilda Utskottets Utlåtande, N:o 20. I fråga åter om fördelningen af den inflytande afgiften, anser Utskottet Ridderskapet och Adelens beslut om en femte-dels användande till nyttiga ändamål för länet gemensamt vara att föredraga framför Preste-ståndets, som dertill vill anvisa blott en tionde-del. De särskilda kommunernas andel blefve i alla fall den samma, som från början var påtänkt, eller fyra femte-delar. Utskottet anser sig sålunda böra tillstyrka antagande af en femte-del, såsom tillfallande den gemensamma läns-kassan, men med ordställningen af hela paragrafen föröfrigt i enlighet med Preste-ståndets beslut, då 2:dra mom. i Utskottets förra beslut blefve det första och erhölle den lydelse, som hosföljande lag-förslag utvisar.
En liten uppmuntran i form af ett vänligt löfte om det eller det är mycket verksam i uppfostran till medgörlighet och goda seder. Därför borde sådana löften sparas så litet som möjligt — då de med förståndiga modifikationer i uppfyllandet koäta så ringa — men framför allt hållas så mycket som möjligt. Ty det finns högst få företeelser inom det dagliga samlifvet, hvilka demoralisera barnen till den grad som löftesbrott. D e slappa deras egen rättskänsla och föda misstroende i deras sinnen samt uppamma konsten att handskas ovarsamt med sanningen. Ett löfte måste hållas — det får ej vara blott tomma förespeglingar, utan ha åtminstone något så när anstrykning af motsvarig het i realiteten; därvid tillhör det den enskilda fyndigheten att, om ma,n får så säga, manipulera dess uppfyllelse efter råd och lägenhet. Saknas ej denna fyndighet, skall man se, hur förvånansvärdt långt man tack vare det oskyldigaste lockbete kan komma med barnen i godo och liksom på lek, där kompakt allvar, stränga befallningar eller rent af aga hjälpa till intet. Detta tillvägagångssätt sorterar under en mera allmän rubrik, som spelar en särdeles väsentlig roll inom barnens värld och uppfostran; den skulle kunna kallas » fällor », ofarliga » fällor » — ty det gifves äfven farliga » fällor », och till dessa höra framför allt just de som lockbeten begagnade bedrägliga löftena. För att hålla oss till de förra kunna otaliga exempel anföras till rekommendation i praktiken. Se här ett! Man vet, att barnen kunna vara rent förskräckliga, när det gäller att få dem i säng. Den lilles ögon äro som tennknappar och benen segna under honom: men gå till sängs » ffeglm ni äro riktigt snälla, medan jag är — aldrig! Omsider förlorar mamma tålamo^ f a » borta, få ni något godt, när jag komdet och förklarar förargad, att nu skall barmer hem! » sade mamma till sina små, då net i säng. Gallskrikande och med kroppen styft bakåtböjd, föres den lille in i barnhon gick.
Utan att medgifva någon inskränkning i Konungens rätt och pligt att, i enlighet med Regerings-Formens föreskrifter, allena styra Riket, och i alla mål ensam besluta, har denna Grundlag likväl funnit nödigt binda en ansvarighet vid alla af Konungen fattade beslut. Alltid befintlig, är denna ansvarighet för särskilda fall utsträckt lill flere eller färre bland Konungens Rådgifvare, uppenbarligen med hufvudsakiigt afseende på den större eller mindre vigt, vissa frågor ansetts för det allmänna ega, ehuruväl äfven andra skäl härvid kunnat göra sig gällande. Sålunda må Konungen enligt § 15 afgöra kommandomål i närvaro af endast vederbörande Krigs-Deparlements chef. Minisleriela mål föredragas af Stats-Ministern för Utrikes ärendena i närvaro af någon annan SlalsRädels ledamot, (§ 11). Icke i något annat mål, hvaröfver Stals-Rådet höras bör, må Konungen fatta beslut, derest icke minst tre af Stats-Råden, utom vederbörande Föredragande, äro tillstädes. Slutligen skola Stats-Rådels samtlige ledamöter öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning (§ 8), hvilket enligt särskilde föreskrifter äfven gäller då Konungen vill börja krig eller sluta fred (§ 13), då Han meddelar Stats Rådet sin föresats alt utom Sverige och Norrige resa (§ 39), samt då Konungen vill lyfta den summa, Rikets Ständer, lill Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, böra å Riksgälds-Kontoret anvisa (§ 63).
Stil 5aperingd*€ommitteen beröfmer ej l)uöbonbe afgtfma förteckning å be perfoner, för t>milfaö 53emillniitg l)an anfmarar, l)maremot l)onont omilllor* ligt åligger att anmäla, od) på fätt om Sftantalö* ocf) 0latt|Trifning ffrtbgabt är, uppgifma fttt embete ocf) tjenjl, ben lön od) inkomff l)an Deraf njuter, ben 58 vörelfe od> näring I)an iDFar, jemte De jlepp och farfoflec af Sem fvära läjterP Drägtighet och Deröfver, fatnt De faftigtjeter och lägenheter, fjätt unDer eganDe# eller ni)ttjanDe#rätt innehafver, äfvenfont ä Defa ftftnämnDe Det värDe, hvar# till han anfer Dem böra uppffattaP. §• ®*. ©ett, forn pä en ort iDFat näring eller rörelfe, men unDer löpanDe äret flpttat
Musikalier Muskött, torr, och Muskottblomma 1 skålp. Fria. 40 insyltad; tullbehandlas såsom Konfityrer. Muskus eller Desman Musslor, friska insvltade eller saltade 1 kanna. Fri. Fria 40 Mynt, guld-, silfvereller koppar. Myntkoppar; hänföres under Koppar. Myrrha; hänföres under Apotheksvaror. Målningar och Ritningar, oinfättade infattade: se Tafvelramar. Mössor och Kasketter; tullbehandlas såsom Kläder, ej specificerade. Mössfoder och Mosskullar; se Hattfoder. Natron, kolsyrad t; se Soda. ättiksyradt; hänföres under kemiskt-tekniska preparater. Nattsäckar, Kappsäckar och Hattfodral Fritt Fria 20 Naturalier till vetenskapliga samlingar Negerliead; hänföres till Tobak, arbetad, spunnen, kopvriden eller pressad. Neglikor 1 skålp. Fria 0 18 Nicht eller Tutia; hänföres till Apotheksvaror. Nickel; se Kopparnickel. Nyseller Prustrot; hänföres under Apotheksvaror. Nysilfver; hänföres under Metaller, sammansatta. Nålar, af annat ämne än guld och silfver och ej hänförliga till Bijouterivaror 1 skålp. 40 Näfver Fri. 46 Förslag till Tulltaxa. Qvantitet för Tullberäkningen. Nät, alla slag; förtullas lika med det Garn, hvaraf de äro gjorda, med tillägg af 25 procent. Nötter: kokos1 stycke hassel-, valoch andra slag 1 skålp. Oblat och Oblatskifvor; se Munlack. Olein-, hänföres under Tran. Oliver 1 skålp. Olja, vitriol-; se Svafvelsyra. Oljor: feta, icke flygtiga: bom-, hamp-, kokosnöt-, palmoch spermaceti1 skålp. andra till apotheksvaror ej hänförliga eller eljest icke specificerade slag 1 skålp. kokade; se Fernissa, flygtiga, vegetabiliska: essencer, ej specificerade (flaskornas vigt deri inbegripen)
Utsk. uttrycker slutligen den öfvertygelse, att ehuru, under närvarande öfvergångsperiod från ett ostadigt till ett stadgadt myntvärde, statens credit påkallas till näringarnas bispringande, böra åtgärderna i detta afseende inskränkas inom de biträden, hvartill B.. St. finna, att Bankens lånerörelse kan lemna utväg. Dervid får jag erinra, att då man betraktar de åtgärder, Ständerna beslutat rörtde Banken, finner man, att Banken i detta afseende kan föga uträtta, som motsvarar behofvet; och man måste således beklaga, att Utsk. vill låta Nationens välfärd bero af Bankens förmåga, oaktadt man, på det sätt Banken nu är reglerad, e) kan något förvänta i afseende på jordbruksnäringens kraftiga understödjande. — Sedan jag nu till prot. anfört de 3io Den a3 October e. m. skäl, på hvilka jag helt och hållet bestrider de af Utsk. yttrade meningar om den vigtiga frågan, huruvida i allmänhet statens credit bör användas till understöd för näringarna, får jag biträda bifall till hvad Utsk. för öfrigt yttrar, rör:de Frih. Ehrenborghs motion. Frih. Boye, Ludv.: Jag är skyldig min egen öfvertygelse att förklara, det jag i allo delar Frih. Ehrenborghs i denna motion framställda åsigt; men jag söker dock icke att understödja motionen, emedan jag anser omöjligt, att den nu kan genomgå. StatsUtsk:s utlåt. N:o 278 bifölls. Hr Bosén blad, Bernh.: Frånvarande i det plenum, då H. B. o. Ad. biföll BancoTJtsk:s betänk. N:o , får jag mig mot samma bifall reservera. För det första anser jag mig böra upplysa, att jag, såsom Bancofullmägtig, icke endast instämt i hvad nämnde auctoritet tillstyrkt till rörelsens lättnad, utan derutöfver föreslagit en temporär tillökning i fonderna för handelsdisconten och publika pappersbelåningen.
Sedan dess, och isynnerhet på sednare åren, har ett betydligt antal bruksägare inköpt ny smidesrätt, så att i st. f. alt år 1818 smidet icke utgjorde mer än 350,000 SkSf vid pass, har det nu uppgått till 483,000 Sk$. Af det förstnämnde år beviljade creditivet af 600,000 r:dr, skulle, enligt omförmälda reglemente, 100,000 r:dr afsättastill en fond för utlåningar vid marknader, der större jernköpslut göras, såsom vid Christinehamns marknad. Detta minskar således den disponibla fonden, och utlåningen, efter den tillökning i smide, som på sednare år ägt rum, till r:dr per Sköl introduceradt smide, kan icke ske, och reglementet således icke uppfyllas. Således, och om ett sådant beslut, som jag hör, skall vara fattadt af 3:ne Stånd, så blir det nödvändigt att reglementet ändras. En sådan ändring kan ej verkställas af Bancofullm. och det blir således nödvändigt att ett nytt förslag dertill uppgöres af BancoUtsk. till Fullmäktiges efterrättelse. Följden blir nödvändigt, att en extra sammankomst måste inom Brukssocieteten beramas, för att i samråd med Bancofullm. uppgöra förändringen, och enligt den vidtaga de förändrade föreskrifter, som för Jerncont. bli nödige. Jag kan ej annat än beklaga, att den af Konungen föreslagna tillökningen blifvit afslagen; att den är nödvändig, har jag sökt visa; att den ej skulle illa användas, tror jag att hvar och en kan finna; att för densamma ställes full säkerhet, lärer ingen betvifla, och att Bankens tillgångar lätteligen medgifva denna förhöjning, tror jag äfven en hvar skall finna, som tagit kännedom om betänk., dä der flere creditiver äro upptagne till högre belopp, än som verkligen komma att utgå, och derföre kan jag ej annat än tro, att det varit lämpligt att bifalla den K. propus. , då Banken likväl torde böra företrädesvis understödja desto - Den 15 April. 397 ra näringarne.
Några af undertecknads favoritstycken äro: » Lustspels-Ouverture » af » Kéler Béla » (för 4 händer), » Wid Renas strand » af Christian Teilman, » Oberons Zauberhorn » och » En morgon på Alperna » af Tu. Oesten. Alfhild. — Om Signe har samma smak som » K &amp; A », så vågar jag rekommendera följande rausikalier: » L ' Absence », romance sans paroles, af van Tal; » Erinnerung an Helgoland » af C. Besendahl; » Scéne de ballet » af Ch. de Bériot; » Tyrolienne » af Alexander Tersky. K. &amp; A. För att få plats som barnsköterska är bäst vända sig till Fredrika-Bremerförbundet, som, om möjligt, anskaffar sådana. Förbundets adress är: Fred rika-B rem er-Förbundet, b Malmtorgsgatan, Stockholm. G a. Ett och ett hälft skålpund segelgarn ätgär till en hängmatta. Vet ej, om olika nummer finnas å segelgarn. Knytes som vanliga fisknät, " hvarför man lätt kan få lära sig af dem, som tillverka sådana. A. Vill framställaren af frågan 88 i bref under adress » Lianus », Bromölla, Kristianstads län, uppge sin adress, skola » profbitar erhållas, och råd, hvad väfnad beträffar, gifvas med snaraste. Lianus. Vanille-glace. Till en kanna grädde tagas 16 ägg-gulor, 1 &lt;g&gt; socker, 1 stång vani lie, allt detta ställes på elden att under stark vispning koka upp, aflyftes, vispas, tills det kallnar. Man har nu i ordning en glacedosa, väl nedfrusen med hvarftals salt och finhackad is omkring, hvarpå glacen slås i dosan att under stark surrning frysas. Vanille-parfait. 1 halfstop vatten, 1 stång vanille, klufven, 16 ägg-gulor, socker efter smak, sättes på elden att under stark vispning koka, aflyftes vispas, tills det kallnar, då man har i ordning gräddskum efter 1 kanna grädde, hårdt vispadt.