Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Motioner, väckta hos Riddorskapet och Adeln: af Hr Waern, J., angående anslag för upprensning och sänkning af Lida-ån i Westergötland (N:o 231 i Bihanget): I. 252, R. 252; B. VI. — Hr af Wetterstedt, A., angående löne-tillökningar åt Kam marskrifvarne i Kongl. Stats-Kontoret och åt Kamereraren i nämnde verks Kammar-Kontor (N:o 145 i Bihanget): I. 218, R. 218; R. — Hr Wolffelt, M. G., angående ändring i gällande Lego-Stadga, i fråga om oriofs-sedels innehåll (N:o 33 i Bihanget): I. 108, 112, B. 112; B. II. 373, 444, 448, A. 448. Motioner, väckta hos Ridderskapet och Adeln: af Hr Wolffelt, M. C., angående anslag till Riddarholms-kyrkans iståndsättande invändigt (N:o 170 i Bihanget): I. 238, R. 238; B. III. 133, 178, 248, A. 250. — Frih. Wrede, F. C., angående ändring i Kongl. Förordningen den 13 Juni 1800, i fråga om beståndet af arrendeoch landtbo-kontrakter om arfvejord (N:o 83 i Bihanget): 1. 177, 11. 177; B. VI. 392, 441, A. 441; E. VII. 93. — Hr af Zellén, N. C., angående berättigande för vissa embets och tjenstemäns sterbhus att återfå de under namn af begrafningshjelp för embetsoch tjenstemännen gjorda löne-innehållningar (N:o 42 i Bihanget): I.
tack för denna behagliga eftermiddag i er förtjusande trädgård. Jag skall tänka länge på den. » Han höll hennes hand i sin. A c k, om han kunnat behålla den för alltid och bedja henne stanna kvar eller åtminstone återkomma för att stanna för alltid och blifva trädgårdens härskarinna! Men nu var hvarken tid eller ställe därtill. Han teg, suckade och släppte hennes händ. Hon vände sig ifrån honom, fattade sin yngste lärjunge vid handen och böjde ännu en gång sitt hufvud till ett afsked. I detsamma kom en ung man gående, han blottade sitt hufvud till en hälsning, och hon besvarade den med ett leende — ett blygt, förvirrad t leende, vida olikt det, hvarmed hon tagit farväl af sin värd. Han märkte det, han såg, att där var sommar — den varma strålande sommaren, hvars skenbild han bedragit sig på. Han gick åter in i sin trädgård, han gick på de tomma gångarne och såg spåren i sanden. Han lyddes till vattenkonsten, som nu lyste röd. Den sorlade ännu: Lilly! Lilly! IDUN 1893 Sommaren är Ijuf, då rosorna blomma, men den är nu förbi, förbi. Och rosorna nickade med sina tunga hufvuden till bekräftelse därpå, och heliotroperna doftade: förbi! förbi! Länge dröjde han i sin trädgård, han såg den i aftonskimret, han såg den, då månen giek upp full och klar och stjärnorna tändes. Han lyssnade på sorlet från vattnet och såg på de fallande dropparne. Det glänste icke mer röda som blod, de blektes af månstrå- larne och suckade: förbi! förbi! Så skrufvade han till kranen, de sista dropparne föllo. Bassinen låg lugn, och cannor och caladier speglade sig däruti. Icke en vindfläkt rördes, men ändå tycktes det honom, som hviskade röster från hela den lilla trädgården: förbi! förbi! Följande morgon var inne. Himlen var hög och klar, solen göt åter floder af guld öfver den lilla trädgården. Men rosorna hade fallit af, heliotroperna hade vissnat, den brokiga kapusinerkrassen låg i orediga massor likt fallna soldater.
Majrls Proposition, angående ålder för dem, som af Hof-Rätterne till Domare-Embetels utöivande förordnas. l83o d. y Januarii bref expedieradt till Hof-Rätterne, som derom utfärdat circulaire. 4jJ.O Rikets Ständers skrifvelse af den 28 December 1829, angående utsträckning af arlsrätt för sidoarfvingar i fjerde och fjermare led. i83o d. 12 Mars; svar å Riks-Salen. 43:o Rikets Ständers skrifvelse med förslag till Lag för åhörare vid Riks-Ståndens sammanträden. i83o d. 1 Mars; svar å Riks-Salen, samt Lag utfärdad * . ' . •< U'o Rikets Standell skrifvelse af den 28 December 1829, med förslag till ny redaction af 5 §. 2 3 Cap. Ärfda-Balken, i83o d. 1 Mars; svar å Riks-Salen - / Bil. till R. St. Just. Ombuds’>>. Emi. Ber. den i5 Jan. i834- 45.0 Rikets Ständers skrifvelse af den 28 December 1829, angående vitesböters nedsättande af den, som i tvistemål söker ändring i Under-Rätts beslut. i83o d. 1 Mars; svar å Riks-Salen. 46 :0 Rikets Ständers skrifvelse af den 11 Januarii i83o, med förslag till författning, angående tid och sätt för utmätning å Domar och Utslag. i83o d. 12 Mars; svar å Riks-Salen. 47*^ Rikets Ständers skrifvelse af den urte Januarii i83o, an gående ett föreslaget tillägg i 14 Cap. 1 §. Giftermåls-Balken. i83o d. 12 Mars; svar å Riks-Salen. 48:0 Rikets Ständers skrifvelse af den 11 Januarii i83o, med förslag till förändrad lydelse af i5 Cap. 5 §.
Sverige dervid intagit, innebära ovedersägligen en anledning för Slats-magterna att egna uppmärksamheten åt försvars-verket; och då ett af de förnämsta medlen härvid otvifvelaktig! ligger i Allmänna Beväringens ordnande på ett sådant sätt, alt det bistånd, som i farans stund bör kunna deraf påräknas, blifver i möjligaste måtto verksamt, lära Rikets Ständer underdånigst erkänna den faderliga värd och omtanka, ej mindre för fäderneslandets försvar, än äfven om den för detta ändamål beväpnade ynglingens väl, som Kongl. Maj: t åsyftat med förslaget om bevärings-ålderns framflyttande ett år. De i den Kongl. Propositionen anförde omständigheter torde också ådagalägga, att den 21-årige ynglingen i allmänhet i vårt land icke vunnit den härdighet, som för krigslifvet, med åtföljande mödor och umbäranden, erfordras, samt att följaktligen ynglingarne icke vid denna ålder böra gå i fält mot fienden. Men å den andra sidan möta, för det af Kongl. Maj:t föreslagna framflyttande of beväringsåldern, hvarigenom de i fredstid vanliga vapen-öfningarne skulle fullgöras vid 22 års ålder, stora betänkligheter. Att för landets försvar kunna förfoga om ungdomskrafter och rörlighets-förmågan hos den manliga befolkningen samt använda denna såsom krigare, innan densamma genom fredliga yrken eller giftermål och bosättning med så starka band fästades vid hemmet, att den ogerna skiljdes derifrån, var ©tvifvelaktigt afsiglen med nu gällande stadgande, att bevärings-skyldigheten skulle vid fyllda tjugu års ålder inträda. Förhållandena hafva icke sedan år 1812, då allmänna bevärings-manskapet först organiserades, undergått någon märklig förändring, aldraminst inom det Riks-stånd, hvilket onekligen iemnar den största kontingent af personer till fäderneslandets försvar. Allmogens söner ingå, då deras ekonomiska ställning det tillåter, ofta redan vid 21 års ålder äktenskap och tillträda eget jordbruk. Ynglingen, om han är förståndig och eftertänksam, önskar också sjelf, att, ju förr desto hellre, fullgöra sin vapenöfning, på det han icke deraf må uppehållas alt välja yrke.
Klok Tullorganisation kan förskaffa Landet en bättre Tullbevakning, har på denna grund bygdt sin förmodan att måttlig tull, som icke retar till missbruk) förskaffar större inkomst, än den orimligt höga, hvilken retar till brott och hvilken endast bör användas i stället för förbud emot sådana varor, hvilkas volumineu sa beskaffenhet försvårar tullförsnillningarne, Jag athåller mig för närvarande från vidare granskning af Herr af Klintbergs afhandling t då jag i Utskottet får nogsamt tillfälle , att dermed sysselsätta mig. Då jag nu går , att uppgifva de motiver, sorn ligga till grund för Utskottets förslag, får jag förklara, att intet nyhetsbegär deruti in gådt. Käqslan af Fäderneslandets väl, af medborgares behof, att om ej genast, åtminstone i framtiden erhålla lindring i sina utlagor, öfvertygelsen att prohibitif-författningarne i deras närvarande skick förstöra handeln och utan att gagna andra näringar orsaka lagbrott, som förstöra moraliteten, då de uppenbart gynnas af luxen, modet, vanan och behofvet, samt hoppet att genom det uppgjorda förslaget kunna utrota en del af det onda och åstadkomma Verklig nytta; se der mine Herrar anledningen till Utskottets gjorda försök, hvarvid jag åtminstone icke varit hänförd af utländska theorier, dem jag kanske för litet känner. Utskottet har af erfarenhet trodt sig vart fullt upplyst derom, att om också allmänna förbud mot införsel till någon del kunna med - Dm 28 Junii e. m, föra nytta, de dock alltid skola åstadkomma en absolut skada, enär undantag derifrån måste göras, dessa må härledas af behofvet , eller andra afsigter, hvarvid enskilta inieresset icke torde underlåta, att vara verksamt, oek ofta urarta till monopolier för den eller de, som deraf få sig begagna, samt direct skada de inrättningar eiler Fabriker till hvikas skygd förbuden voro gifna.
Förbrutet dömdt gods och böters ingående till staten m. m., angående. II. 153. 506. R. 511. XI. B. 436. A. 440. Förbrytares skrift och aflösning, om förklaring af Kongl. Förordningen den 4 Maj 1855 angående stället för. XI. B. 289. A. 304. Förfalskning och bedrägeri, om utfärdande af en författning angående ansvar för. lil. 412. R. 498. Se vidare Lag-Utskottets Memorial N:o 40. Författningar, hvarigenom en förut gällande lagstiftning i en eller flera delar förändras, om förändradt sätt för utfärdande af, TI. 395. R. 571. •— angående utarbetande af sammandrag af administrativa nt, fl. I. 337. R. 338. B. 343, 391. lil. B. 399. A. 412. E. 593. —- och lagrum rörande Presterskapets och klockares aflöning, angående förslag att ett sammandrag deraf måtte hvarje församling tillhandahållas. IV. B. 209. V. 62. A. 90. — om åtgärders vidtagande för fortsatt utgifvande utaf en samling af sådana rörande arméen, dess styrelse och förvaltning* VIII. B. 483. A. 90. — rörande krigsmakten till lands, angående ersättning till Majoren 6. M. Stjernsvärd i anledning af ett honom meddeladt men sedermera återkalladt uppdrag att utgifva en samling gällande. II. 378. R. 569. XI. B. 4, 3, 7, A.‘8. 72 — F — Förhandlingar, Riks-Ståndens, om införande i tidningarne af sammanfattningen utaf dessa, samt särskilda kansli-biträdens anställande för sådant ändamål. I. 16. R. 30. B. 539. II. 46, 445, A. 453.
Der uppgår blåsningen till 1,230 SkM årligen öfvei hufvud beräknadt. Stångjernsoch ämnesjernsrsmidet har, från vid pass 22,000 SkM årligen, ökat sig lill 25 å 26,000 SkM årligen, dels genom de i sednare åren vidtagne anstalter som fortskynda utsmidningen, dels ock genom någre till - 20 ökningar i privilegier. Manufaktursmidet bedrifves med 32 kniphammare, 43 spikhammare, 6 räckhammare, 2 skäroch valsverk, hvarjemte finnas 2 plåthammare. Stålugnar äro 6 stycken. Manufaktursmidet har från vid pass 4,200 SkM årligen öfverhufvud ökat sig till 4,500 Skti.. Förutan desse uppgifne tillverkningar har mycket förfärdigats till ortens förbrukning, men hvaraf ingen tillförlitlig beräkning kan ega rum. Stångjernet, och äfven något inanufaktureradt, utskeppas numera mycket på Götheborg, sedan kanalfarlen ger tillfälle att välja den ort, der afsätlningen är lättast och fördelaktigast. Mekaniska verkstaden vid Motala fortfar alt lemna utmärkt goda arbeten, som synnerligast för mindre machinerier äro jetnngode med bäste utländske. Dess ångmachiner, som tillvunnit sig allmänt och rättvist förtroende, hafva gjort verkstaden fördelaktigt känd äfven på främmande botten, och ingångne beställningar föranleda nu utvidgade byggnader på stället. Tillverkningsvärdet har sednaste åren uppgått till 170 ä 200,000 R:dr Banko årligen. Från år 1829 äro der tillverkade 45 stycken ångmachiner från 6 till 50 hästars kraft. De två mindre mekaniska verkstäderna äro uti Norrköping och skola med stadens öfriga inrättningar omnämnas. På Kolmoren invid Bråvikens strand brytes marmor, af flere serskildte slag, och uppgår tillverkningsvärdet årligen till 8 ä 10,000 Riksdaler. Som marmorn är af gröfre art, användes den mera sällan till finare arbeten; de fleste bestäliningarne äro kolonner, grafvårdar och större pieser.
tankar jag förut hyst om honom, ha alldeles försvunnit, sedan han, eller troligen J båda, i samråd, så och förr än jag samtycker till ditt giftermål med Jaktlöjtnanten, skall jag sperra in dig i bur inte brukar gyckel. Skaffa hit honom Son, son, tänk på hvad du säger listigt narrat oss. Det var ohederligt gjort af honom, Nu vet du min tanke, och du bör minnas, att jag Haraldson (mildrande till Birger). Gabriella (oförskräckt). gifvit Arnman men du bedrar dig, om du tror, att tvång har någon makt öfver mig Jaktlöjtnanten är en hederlig man, du har ingenting Du vill tvinga mig, att afstå från det löfte jag 86 att förebrå honom; och med eller utan ditt samtycke skall jag bli hans hustru (Birger synes rasande.) är nu inte i lynne att tåla sådant. Vi anade reefter honom. Vi voro redan nära hemmet, då far Ella, Ella, trotsa och reta inte Birger! Han Erika (afsides till Gabriella). dan i staden, Arnmans afsigt, och skyndade derföre kom emot oss. Gubben har sedan dessutom förarman komma hit, det är klokast gat Birger, lyd derföre mig, goda Ella, och bed ArnGabriella. vilja, ty jag vet ju, att du inte är lika hård som Birger. (går in i sidorummet.) Nå väl, Erika Jag skall foga mig efter din TOLFTE SCEN. HARALDSON, BIRGER, ERIKA, LÄNSMANNEN, tre Stadstjenare, sedan ANTON, och den fjerde Stadstjenaren, slutligen ARNMAN och GABRIELLA. Länsmannen (till Haraldson och Birger). förklarar jag er härmed skyldige att träda i häkte På Välloflige Magistratens i Marstrand vägnar, Häkte Haraldson, Birger, Erika (alla på samma gång, förvånade). 87 Birger. hvilken rätt vågen J här tala om häkte För hvad anklagar man oss Länsmannen. För tredubbelt mord å den för sex år sedan försvunna Kustbevakaren Jaktlöjtnanten Arnman och hans tvenne underlydande följeslagare; samt för borrandet och sänkning af Kronans Tulljakt.
Ehuru jag för min del icke vill tro, att ett sådant stadgande, som Utskm här föreslagit, af husbönder skall komma att tillämpas i hela sin stränghet, tror jag likväl, att husbönder kunna finnas, som vilja begagna sig deraf för att göra sig en liten vinst på sina tjenste!)jons bekostnad. Skulle likväl R. o. Ad. anse, hvad Utskm föreslagit, böra bifallas, d. v. s. att husbonden skulle äga rättighet att på tjenstehjonens lön afdraga icke blolt kostnaden för läkemedel och sjukvården, utan äfven lön för den tid, tjenstehjonet varit sjukt, tror jag det vara alldeles nödvändigt att göra det tillägg, som första betänk, innehåller, der Utskm föreslå, att ersättningen för läkemedlen och sjukvården icke får öfverstiga det betingade lönebeloppet för den tid, tjenstehjonet varit sjukt; ty i annat fall är det klart, att, om t. ex. ett tjenstehjon är sjukt i 2 månader och årslönen är betingad till 5o r:dr, kostnaden för läkemedlen tillsammans med lönebeloppet för de 2 månaderna kan uppgå till vida mer än 5o rrdr, och då skulle tjenstehjonet, sedan det tillfrisknat, få tjena i 10 månader utan en enda styfvers lön. Jag begär derföre afslag å detta betänk.; men derest R. o. Ad. 48 Den 5 Januari. icke skulle instämma i denna begäran, anhåller jag om pro pos. till bifall å förra betänk. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla i:sta punkten i betänk. Nro 6 med den uti utlåt. Nro 35 föreslagna förändring. Ropades nej. II. Ex. hemställde, om R. o. Ad. behagade afslå irsta punkten. Ropades ja och nej. Uppå derefter framställd propos. biföll R. o. Ad. irsta punkten af betänk. Nro 6, utan den uti utlåt. Nro 35 före slagna förändring. Då nu ånyo föredrogs Constit.Utskrs d. 5 dennes på bordet lagda memor.
Han märkte min förvåning, men vinkade endast glädtigt med handen till afsked efter att ha lofvat snart låta höra af sig. Stor hade min förvåning varit förut, men S A S S N I T Z — T R E L L E B O R G förmedlas den snabbaste förbindelsen till kontinenten medelst de stora, elegant och bekvämt inredda hjulångarne Svea och Germania samt propellerångarne JZecc och Itnperatvr. OBS.! Endast en tullbehandling 1 Vidare genom von Essen &amp; Frick, Malmö, Kontinentkontoret, Trelleborg, och Stockholms Resebureau, Stockholm, genom hvilken senare biljetter för resor öfver hela världen tillhandahållas Svenska rundresebiljetter utlämnas genast utan tillägg af provision. 4 V V * * 1 Jakobstorg Bästa Syltsoeker. Tanto 5itk •STOCKHOLM * Tandläkare TOM von HALL. — Hvard. Helgd. Allra. TILL SALU HOS DE 1899. FABRIKSAKTIEBOLAG { HOFLEVERANTÖR FL. FL. prisbelönta vid 18Q7 [i års utställning med GULDMEDALJ Z! Forsäljes i vara batiker i S KegreringseattAu i z — Vefc.t«rlAua:j£ * it.rt.jLi A. T. 1 lö A. T. 24 97 r 5 samt hos alla finare Parfymkandlande i riket. den kände inga gränser, då j a g några dagar senare mottog följande bref: » Käre vän! I morgon lyser det första gången mellan mig och Anna. Din är förtjänsten, att vi nu funnit hvarandra, ty Anna skref till mig efter ditt besök. Om du visste, hvad hon lidit under alla dessa år. Och i tysthet! Tänk, att icke ens du märkte något! Nu är allt väl igen. Mera får du höra muntligen, om du vill äta middag med oss två i morgon. » Sedan j a g blef så grundligt lurad, har jag undvikit att blanda mig i andras kärleksaffärer. Diner ä 2 och 3 kr. samt å la carte. Vördsammast (s. T. A. 62194) Per IWT. Svanfeldt. J O H.
M. E — m, Södra Möcklcby; fru E. A — at, Munkedal; M. M1!, Finland, ined flere. Red. hembar Eder h£rme&lt;I sitt hjertligaste tack lur edert visade intresse för Idun samt för de samlade abonnenterna. Edra friexemplar expedieras på si sätt, att red. fur eder räkning S er närmaste postans tält prenumererar på tidningen: 1 exemplar för hvarje samladt 5-tal abonnenter. Viiikommna åter! Lena — ck; Alma; Emma; Tant Malla] G. V.; Axel; Thea va. (T, Hjertligt tack för edra bidrag! De skola användas efterhand. Välkomna åter snart I Wia. Tack för välmeningen! Emilie. J o, gätafdelning kommer nog att äfven finnas i Idun, blott vi komma i gång riktigt. Eva H. Jaså, N i längtar så mycket efter [dun. Det fägnar oss, och vi hoppas, att N i matte finna både nytta och nöje af hennes bekantskap. Flere uisäudarinnor. Våren så Innerligt hyggliga och skrifven edra manuskript på e n - dasl en sida af papperet! Uppgift å föregående anställningar m. fl. och Hilma Lennander. Katrineholm. e Rosa von Sydow. Meddelas endast p å detta sätt. _ _ _ _ _ [Cl] Vigde. Stockholm den 2 9 dec. Rosalie och Anshelm Bohman. Sv. P s. loppet af e n m å n a d. O &lt;D fl O. Undervisning meddelas i alla för en kontorist nödvändiga ämnen samt stenografi. Å skrifvelser från landsorten ombedes fullständig adress. Sarskildt äro för nästa år lofvade artiklar af professor E. HEYMAN om a l l m ä n - n a h e l s o v å r d e n, prof. S. RIBBING om s p ä d a b a r n s v å r d, sjelfständig samt redigeras i frisinnad anda, eger talrika brefskrifvare å kringliggande landsbygd. Strengnäs Tidning är ensam p å platsen samt alltså spridd inom alla samhällsklasser, hvarför hou är särdeles lämplig för annonsering.
Stalsregleringen föreslagit att de första årens anslag skulle begagnas till materialiers anskaffande. Då kunde det ju äfven gå an att här begagna de första årens anslag på samma vis och äfven till lärarens eget bildande. Huru det skulle tillgå, att få jord till landtbruks-institut ifall Staten inga medel dertill lemnade, det har Hr Ribbing redan omförmält. Jag anser således icke något hinder möta för det förslag, jag gjort och som flera andra understödt ej heller för punktens återremitterande, hvarom jag ytterligare anhåller. 108 Den 24 April. Hr Sandströmer: En värd talare har nyss, i anledn. af de anmärkningar, som blifvit framställda emöt Ulsk:s förslag, behagat yttra, att om man tänkte pä hvad Utsk. föreslagit och icke endast talade derom, så skulle man finna alt Utsk. hade rätt. Jag tror mig, för min del, just hafva gått tillväga på detta sätt, men ändå icke kunnat komma till annat resultatet, än det jag för K. o. Ad. framställt. Man har i öfrigt fästat sig dervid, att en sådan skola, som i andra provinser finnes, icke vore för Jemtland passande. Jag vet icke hvad begrepp man då fäster vid ordet sådan. Jag tror, för min del, att dermed egentligen blott bör afses huru undervisningen vid skolan skall vara ordnad, och i detta hänseende lärer väl vid en skola i Jemtland få tillgå ungefärligen pä lika sätt som vid de andra. En annan fråga blir deremot, hvilka lärdomar, som i den skolan böra bibringas, eller huru roan bör anvisa folket alt gå tillväga vid behandlingen af sin jord med hänsigt till dess läge och beskaffenhet. Sådant måste naturligtvis lämpas efter de olika förhållandena, i de provinser der prakliken kommer i fråga och i det fallet är verkligen en betydlig skillnad emellan Jemtland och sydligare provinserne. Man har sagt alt en del af de anslag, som gifvits lill understöd för odlingar i Jemtland, måst återbäras. Det är visst möjligt; men jag tror icke att det är en så betydlig andel af de anvisade medlen, som man här förespeglat.
Jag bar sagt, såsom en annan talare derefter upprepat, att, som det enda skäl, hvilket de protesterande uppgifvit emot voteringens företagande, var det af grannlagenhet, så hade man icke rättighet att förutsätta några hemliga afsigter ligga lii! grund för deras vägran, eller andra än dem, som de öppet gifvit tillkänna; och när Hr Hjerta vill bringa oss till att tro, det skalet varit något annat, så tyckes han verkligen hemta detta ur sin egen fatabur; ty uti förstärkta SlatsTJtsk:s öfvei läggningar förekommer ingen anledning dertill. Vi hafva icke någon rättighet att ingå uti eli bedömmande af andras hemliga afsigter eller bevekelségrunder; detta vore inqvisitorisk!, och jag måste högligen protestera emot ett sådant förfarande; ty jag hatar all inqvisition, den må komma från tidningar eller hvarifrån som helst. Hr Westfelt, Nils: Jag anser mig af den siste värde talarens yttrande uppmanad alt anföra några ord. Jag var äfven en bland dem, som instämde uti Hr Schartaus Den 59 Maj f. m. protest, oell jag får förklara, nit Hr Lefren till alla delar riktigt uppfattat livad jag ansåg Hr Schartaus protest innelifiIIn, då jag deruti instämde. Jag kan icke påminna mig, all vi ansågo något annat lunder förekomma mot voteringen, än gramdngenhelen, Hvad jag i går enskildt yttrade, det vidhåller jag äfven i dag, med den rättelse, som jag deruti har gjort. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att under discussionen blifvit föieslaget försl, alt It. o. Ad. skulle afgifva svar till förstärk tu SlatsUtsk., och att detta svar skulle innehålla, att icke från Pl. o. Adts sida något hinder mötte för voteringarnas företagande.
Emot detta förslag har inom Borgare-Ståndet af Herr Björck blifvit anmärkt, att äfven under antagande att personer med den bildning, som erfordrades för ett verksamt biträde vid Topografiska korpsens arbeten, skulle vilja derstädes söka anställning såsom Under-officerare, det likväl syntes ändamålsenligare att hädanefter, på sätt hittills egt rum, Officerare användes för detta ändamål, enär derigenom insigten i topografien blefve inom hela arméen allmän, — men om åter den ersättning, som kunde härför erbjudas, icke vore tillräcklig att förmå Officerare till sådan tjenstgöring, samt det* alltså blefve nödvändigt att uppsöka andra personer, voro det mindre lämpligt, att desse anställdes såsom Under-officcrare, enär aflöningen för desse skulle blifva kostsammare än för civila personer, hvilka kunde när som helst afskedas, utan att Statsverket blefve för all framtid betungadt med deras löner eller med skyldigheten att under alla förhållanden förskaffa dem sysselsättning, en omständighet, som deremot, så vida Under-officerare antoges och på stat uppfördes, skulle för framtiden försvåra en i annat fall möjlig nedsättning i anslaget till Topografiska korpsens arbeten. Med afseende på angelägenheten af det militära karteverkets påskyndande, anser väl Utskottet någon tillökning af Topografiska korpsens personal vara för den närmaste framtiden behöflig, men finner betänkligt att för detta ändamål tillstyrka en ytterligare förhöjning af korpsens ordinarie aflöningsanslag, som vid förra riksdagen ökades från 18,639 R:dr till 33,700 R:dr.