Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänk andert^ 405 icke vill lemna afseende It det sednare, meia väl åt det förra. Jag tror i följe af allt detta , att saken bör komma under nytt afgörande innöta det Förstärkte StatsUtskottet, hvars förra beslut är enligt min öfvertygelse aldeles från* gångit, hvilket Riksens Ständer gemensamt vid samma Riksdag mitte hafva full rätt till, di samma beslut icke kunnat äga mera kraft, än Ständernes egne. Herr Fogelmark aflemnade ett si lydande anförande: Riksens Höglofl. Ständers beslut t genom Voteringen i förstärkta Stats.Utskottet d. g:de nästlidne April upp'kom af den visshet, Riksens Höglofl. Ständer redan ägde, att Statsanslagen skulle ökas, och foljakteligen en betydligare Statsbrist uppkomma än den minsta betydliga man redan kände, och som uppkommit derigenom att de sednare årens Bevillning icke uppgått till den påräknade Summan. För att fylla desse behof, hvaraf tillökningen i Statsanslagen 250,000 R:dr utgjorde Hufvud-Summan, sago Riksens Höglofl. Ständer, i första början , ingen annan tillgång, än att låta den utgå genom Bevillning, och att denna, enligt förutnämnde beslut, skulle fördelas på ÖfverflödsArtiklar, som Höglofl. Bevillnings-Utskottet ägde föreslå, och, derest hela bristen derpå icke kunde fördelas, resten, eller hvad som svarade emot Eandttulls - ersättningen, läggas på en Fyllnads Artikel. Enär Riksens Höglofl. Ständer sedermera funno utväg till betäckande af den Hufvudsumman, som utgjorde tillökningen i Stats anslaget, så finner jag intet annat, än att grunden för Öfverflödets Taxering blifvit r4I© BevillningsVtsi. Betänlanden, Jielt oell hållit rubbad, —- just derigenom att orsaken, hvarföre den upgjordes, blifvit undanröjd^ Och så mycket mera rubbad, som, utom Vallört.
hrrarje v9Lr från rikets sudra provinser tjäiistfl.iclior i. stora skaror begifvit sig till Daiiniark ' för att, lockade af högre arbetspriser an som i hemorten kulinat erbjudas, vinna mstaUniiig s&amp;som livitl,ets,plockerskor, lad~igkclspigor eller tjiiiisrinnor i staderna. ~f all den utvandring, soni äger rim frRn vart fadernesland, torde einellertid ingen hafva. medfört; jämförelsevis så skadliga följder soni c1eiin.a. Betmigade ined 1ikdt arbete, utan hnld eller skydd i det fiäininancle landet, ntsattn för alla slags frestelser och betraktade mefl j ' iiigaktni~ig af landets egen befolk iiing, hafva ~iifinga af de iiliga 1; vi11noriza r %ket i eläiicle, hvnrefter flertalet Atervändt eller &amp; tersaiidts till fädernehemmet. Af de 455 lrviiuzor, soiii under &amp; ren 1876-1880 efter sliitadt arbete vände tillbaka til.1 Kronobergs laii, hafvn skliiilcla, för a t t aliföra ett exempel, ej mindre än 56 genast fallit fattigv&amp;rdeii till last, samt 142 antiiigen åtföljts af oäkta barn, varit dömda fur groft Ilrott, beryktade för osedlig lefnad eller befunnit sig i liknande bedröfiiga oiizs tandigheter. Eii af de fornamsta orsakerna till de iit \ wdrade tjiiiistflickornas sorgliga öde var ännu pH, 1880-tdet den vei-lwmihet. som öf~~ades af de samvetslöse iniieliafvarne af en del kommirsionskoi~tor i Köpenhamn. Dansk Krindesamfund faste först Fredrika-Bremer-Förb~indets iip~&gt;niiii.ksamliet p i dessa förhallanden, och närmast af denna anlediiing tillsatte Eör1) iuidet den 16 febr.
Jag anser således lämpligt att här gå* till väga på samma salt som i allmänhet med från Constit.Utsk. inkomna förslag, nemi. att återremittera det med en för Ståndets gemensamma tanka förklarad anmärkning, och jag föreslår, att E. o. Ad. måtte såsom sin gemensamma tanka förklara, att E. o. Ad. icke Den 16 Octo ber e. m. 5i anser Jet förslag, som Constit.Utsk. framlagt, vara leJande till ernående af dé ändamål; Constit.Utsk. uppgifvit , och icke heller ledande till fullkomnande af municipalförnållahdena i landet. Då har man gatt en medelväg och undvikit tvisten, huruvida betänk, är ett grundlagsförslag eller icke, Frih. Cederström: Det må vara en medelväg, Hr Lefren föreslagit; en juste milieU är det icke, ty den stari rak strid med grundlagen. Skulle någon förändring i grundlagen vara föreslagen genom det betänk., Constit.Utsk. framlagt, då skulle visserligen It. o. Ad. ej kunna pröfva någon deremot gjord anmärkning annorlunda än såsom gemensam tanke; men som förslaget ej innehåller någon förändring i nu gällande grundlagar och ej heller fått benärpoijig af en ny grundlag, och jag får inora parenthes anmärka, att Constit.Utsk. ej äger rättighet att någon sådan föreslå., kan jag ej finna annat, än att R. o. Ad., genom ett beslut att återremittera betänk, med en gemensam tanke, skulle så till sägandes gilla en olaglighet; och då Hr Gr. o. Landtm, förklarat sig hysa annan mening än jäg, får jäg anhålla, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes till R. o. Ad. hemställa, huruvida Ståndet yrkar den protos., jäg begärt. Frih. Boye: I fråga örn sättet att skilja sig från detta ämne synes mig det förslag, Frih. Ehrenborgh gjort, vara det bästa, och jemte det jag således understödjer detsamma, får jag hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla, alt propos:n malte blifva sådan den af Frih. Ehrenborgh blifvit föreslagen.
Är pant, derå lån sökes, besvärad med inteckning, egande förmånsrätt framför det sökta lånet, afdrages beloppet al samma inteckning, jemte 3 års ränta derå, från den del af taxeringsvärdet, hvarutöfver lån icke får meddelas. c) Af denna fond må högst 6,000 R:dr R:mt till en låntagare utgifvas. Lån beviljas icke å mindre belopp än 300 R:dr R:mt, eller annorlunda än å hela tiotal Riksdaler derutöfver. Till innehafvare af förut i Banken belånad fastighetspant utgifves ej, såsom nytt lån, större summa, än hvad som utgör skilnaden emellan hans redan innehafvande lån och nämnde maximibelopp af 6,000 R:dr R:mt. I afseende på lån, som af bolagsmän samfäldt sökas, gäller det stadgande, att den bolagsman, som förut enskildt häftar för lån till ringare belopp än 6,000 R:dr R:mt, kan för sin andel i bolaget erhålla så mycket, som fordras till fyllnad i denna summa, eller, om han åtagit sig delaktighet uti ett bola o O Ö # gets gemensamma lån, derjemte ega sm enskilda lånerätt öppen för hvad utöfver hans andel i sådant lån belöper, samt att för öfrigt i de fall, då intressenter antingen redan häfta för fulla lå - Banko-Utskottets Betänkande N:o 35. 23 j nebeloppet, eller icke kunna styrka sig I vara fria från förmynderskap, uppbörd m. m., eller på annat sätt brista i erI forderliga prestanda, afdrag sker å desi ses andelar, utan inskränkning af de öfj riges lånerätt. d) Å lånen beräknas 1 procent ränta. e) Årliga, inbetalningsskyldigheten utgör 7 för hundra af lånets primitiva summa och fortfar oafkortad till dess allt är liqvideradt; åliggande det dock Bankens Kommissarier att derförutan, vid omsättningar af beviljade lån, infordra större inbetalning, derest det skulle befinnas, att den pantsatta egendomen betydligt fallit i värde.
Om siere Socknar innom ett Pastorat eller till och med lwanne smärre Pastorater wilja förena sig om en BeredningS-Commitkee, ware dek dem fritt, dock ma den alldrig bestå af siere än Sju Personer; likasom om Sockneboerne ej skulle wilja utse sä manga till sin Dcrednings-Commitke, de blott äro förbundne, att sä wida Adelsman, Ständs-Personer och Bönder där finnas, åtminstone kalla en af hwardera Gasten. Ehuru således i en Socken, dar ej af alla nämde z Closter Personer gifwas, det icke kan alaggaS Sockneboerne att wäija utom sig fran andra Socknar, utan de ester behag äga sylla antalet af den Clatz pä hwilken de hofwa tillgång; sa ma det dock ej heger wara dem förment, akt da de wilja haswa större Be, rednjngs.Committee än fyra Ledamöter, antaga de öf, rige af sadane främmande Personer , ' hwilka kunna äga deras förtroende. Men den Socken, hwarest utom Pastor, tre besurne Personer icke äro art tillgå, skall wara skyldig förena sig med den nästgränsande, hälst innom sam, ma Pastorat lill gemensamt wal af Berednings,Ledamöter , hwilket da förrättas i ben Socken som största Hemmantalet äger, och endast i detta fall ma de wäljande utse en obesuten person ifrån sörstnämde Socken till Ledamot i Berednings-Committeen. Om Ridd. och Ad. Pror. 5 D., Sock» 34' 266 Den 5 Januari!. Socknarne ef sjelfwilligt sig förena, hwilkadcra till, sammans böra Verednings-Commtttee utgöra, anmale Pastor det hoö Landshöfdingen, som dä tillhörer ack härom förordna. Der Berednings - Committee för en eller siere Socknar tillsammans bestar af färre an Sju Perso, ner, äger den kill Taxeringömänö inseende för Taxeringö- Committee» icke ester siere röster än i mohn af sitt antal.
Men som sistnämnde förslag är Ridderskapet och Adeln bekant, så får jag vördsamt anhålla, att förevarande förslag till underdånig skrifvelse måtte återremitteras, på det att hela denna punkt måhända kunde uteslutas och saken sedermera genom en serskild framställning från Rikets Ständer förekomma. Under tiden kunde Uttkottet, genom serskildt Memorial, på vanligt sätt, underrätta Riks-Stånden om skälet, hvarför denna punkt uteslöts.” N:o 2. Grefve af Ugglas, Ludvig: ”Efter den upplysning, som Herr 'ron Hartmansdorff meddelat, får jag förena mig med honom i begäran om återremiss. Dock får jag anhålla med detsamma, att Ridderskapets och Adelns beslut härom måtte meddelas de öfrige Stånden, på det att Expeditions-Utskottet må äfven från dem kunna erhålla auctorisalion att företaga den uteslutning . som Herr von Hartmansdorff begärt.” S. D. Remitterades till Stutssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten. Herr Munck af Rosenschölds, Nils Rudolph, den 10 sistlidne Februari på bordet lagda motion om upplåtande af de s. k. knonobetena i Skåne äfvensom krono-allmänningar samt kyrkojordar till uppbyggande derå af kronotorp. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Herr Munck af Rosenschölds, Nils Rudolph, den 13 sistlidne Februar Trot. Utdr. d. 1 Mars. 184.1, på bordet lagda motion om försäljning till Danmark af Svenska besittningen i Vest-Indieu ön St. Barthelemy, emot åtnjutande af tullfrihet i Öresund, m. m. S. D.
Då den största vigt ligger derpå, att intet tvifvel härom uppstår, hemställer jag, att 10 § af nu gällande beväringslag må erhålla en något förändrad lydelse, nemligen: »att under krig, eller rustning dertill, eller när eljest Kongl. Maj:t pröfvar rikets försvar det påkalla, inå Kongl. Maj:t till vapentjenst uppbåda antingen alla beväringssoldater, eller ock större eller mindre del af dem, 12 Bil. N:o 5 a. lill Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1. om Statsverket 1865. jennie så stor del af det öfriga beväringsmanskapet, som Kongl. Maj:t finnér nödigt, vare sig från hela riket eller endast från vissa landsorter, utan afseende derpå, huruvida eller till huru stor del beväringen inom rikets öfriga landskap kallas till vapen». För att befordra frivillig tjenst såsom beväringssoldat, tillstyrker jag: att beväringspligtig, som frivilligt vid mönstring anmäler sig till beväringssoldat och dertill antages, må under första årets vapenöfning tilläggas en extra aflöning från allmänna beväringsfonden, beräknad efter SO öre om dagen; att, intilldess lagen om beväringssoldater träder i verkställighet, allmänna beväringsfonden till hufvudsaklig del må afsättas för dessa extra aflöningars bestridande; och att, om de, sådant oaktadt, något år icke skulle af fondens inkomster kunna bestridas, fyllnaden må tagas från anslaget till beväringsmanskapets vapenöfningar. Genom nu föreslagna vapenöfning för beväringssoldaterna, kunna vapenfärdighet och tjensteskicklighet hos dessa vinnas i större män, än hvad som i detta afseende kan förväntas af nuvarande bevärings-eliter, hvadan all befordran bland beväringen endast bör tillkomma beväringssoldaten; och jag föreslår således: att den nuvarande inrättningen af bevärings-eliter må upphöra.
Under åberopande af de i meranämnda protokoll öfver civilärenden upptagna skäl föreslår Kongl. Majit: 1:o att utflyttnings-understöden i följd af storskiftes-förrättningar inom Stora Kopparbergs län må, likasom understöden för utflyttningar efter laga skiften, få utgå af det på Sjette hufvudtiteln uppförda förslagsanslag till »Utflyttningshjelp efter laga skiften», hvilket anslag i sådant fall torde böra erhålla förändrad benämning af »Utflyttningshjelp efter skiften;» 2:o att samma anslag, i nuvarande riksstat upptaget till ett belopp af endast 69,000 R:dr, må ökas till 110,000 R:dr eller med 3:o att likaledes förslagsanslaget till »Skrifmaterialier och Expenser, Ved, m. m.», upptaget i riksstaten till 27,565 R:dr 91 öre, må ökas till 50,000 R:dr eller 4:o att förslagsanslaget till »Reseoch Traktamentspenningar», 9,000 R:dr, må förhöjas till 15,000 R:dr eller med : 5:o att på Sjette hufvudtiteln må, under titel »Konvoy-Kommi8sariatet, förslagsanslag», uppföras den handelsoch sjöfartsfonden tillkommande andel af tullmedlen med det derför nu bestämda, men i jemnbredd med tullmedlens ökande utöfver 15,000,000 R:dr efter stadgad proportion stigande belopp 750,000: — att årligen utgå direkte af tullmedlen; 6:o att å samma hufvudtitel ett årligt anslag till bestridande af utgifterna ej mindre för den under Civildepartementet inrättade byrå för kontrollen å bränvins Transport R:mt R:dr 819,434: 9. 339,781: 30. 4 1,000: — 22,434: 9. 6,000: — i Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1862.
Be* villningsStadga uti L,an För år 18 Sitt. sCc. Hoflif till Beylllfl. lUtsk. jBefåaksntlen 48“ Enligt Mantals.och SkattskrifningsLängdernes innehall : j å 44 sk. Person k 3* sk. dito Summa C/> P r& 3 00 p OQ P -o IT) <-i 0 3 Q .P CD ■ *-} v» - Häraf finnes: På Landet N. NStad . ,N. N. dito , Summa i Sammandrag.; öfver Taxerings,- Längderne. X;e. För Landet ; JI, NStad !. », , Us N-. P»to * * Summa Hus, Tomter, Stadsjord in. mt a. a cj2' ZZ» Hemman., > d? FrälseRäntor, > crc1 Lagenlieter < H c CO Ct> D »> d? i i Varde i Tusental. Tan för ar i ?, Bergverk, I Manutacturier, Fabriker och i Inrättningar. < &J; 5" i\ - h. “i > Qvarnar. > tre’ Egande rätts Afgift, Fabrikslnrättningar, taxerade efter utsatte Glassér. > dä* Summa - lått-, Dd. K Jr er tili ItriUningtUtskotXeti Setankvadtn ■. ■■ ■ Sammandrag öfver TaxeringsLängderna K:o s uti Län för år 18 Som innhafves under 35 ostälis-rätt. Afgift af Ämbete och Tjenst. Hemman. Lagenheter. !Qvarnar. å 1 Procent af Inkomst. Löneå 2 Procent af Inkomst* Töneå 3 Procent af Inkomst Löne - Mantal. Värde i Tusental. Antal. Värde i Tusental. Antal. Värde i Tusental. Antal Tjenstemän. Inkomst ’ Afgift Antal Tjenstemän. 3 trr1 O 3 w < Inkomst. Afgift Summa För Landet N. N. Stad SP •' ». N* dito -• Summa : : 1 1 Iifi.- É«.
— Sc. 3. Skomakare Sörbiörn, skräddare Balsar Link och bollmästare Spink beklaga sig öfver Acolast som gäldenär. — Sc. 4. De träffa Acolast och hans 4 vänner, men få af dem stryk i stället för betalning, hvarpå dessa gå att söka vackra qvinnfolk. — Sc. 5. Leno Burdus talar om sitt yrke och prisar sig lycklig, som fångat Acolast, hvilken betalar väl. — Sc. 6. Acolast och hans vänner komma och inbjudas af Burdus, som ropar fram sina flickor. A. utväljer Syra, men under tiden stjäl Ramfre hans börs. — Sc. 7. Medan Acol. och Syra aflägsna sig, sätta sig kamraterna ned att supa och sjunga: Kaas. Raas. ”Wiwa, wiwa, mine bröder godh, Intet kan oss nu brista. Nu groor wår åker, fattom modh Wij ham hwad oss må lijsta. Så länge som wår broders pung Warar, så glädjas alla! Men blifver han slätt intet tung, Så skall snart modet falla, m. m.” Man hör gräl och buller från andra rummet. — Sc. 8. Syra vill hafva betalning, men Acolasti pung är stulen. Hans vänner draga sig undan, och skökorna taga af honom hans kläder. Förgäfves beder han att få behålla skjortan; naken och slagen köres han ut. Femte akten. Acolastus, hungrig och i djupaste elände, erinrar sig sin faders råd. — Sc. 2. Sven i Gälet talar: ”O, Gudh nådhe migh Bonde gråå, Hwadh stoor tunga migh ligger påå! Skjussning och Gässning plågar migh, Uthlagor ökas dageligh. Jagh arbetar väl flijteligh, Dock will intet räckia för migh. Der til haar jagh stoor olycka fått, Siu koo i åhr haa för migh stört brått. Så ock min heedreligh Stoogång Lider aff Skabb och Lyss stoor twång. När jag wil bort uthi Stallgården gåå, Der wankar skabba och der wankar klåå.
Län utrikes orter till Liket införas, mätte till understöd för 8känska 8tenkol8-Verket varda anslagen; och har Lireetionen trott detta understöd icke för 8 ta ten vara sä kännbart, att det ieko vida uppvägdes ak det allmänt nyttiga inflytande, som ^enkols-Verkets tillvaro utöfvar ej allenast pä den angränsande orten, utan oek pä en mängd inhemska näringar» TVad/Aa 7V.0 3 Dä I<nn»1. N»j:t jemväl ansett Dö»» näs 8t6nboIs-Verb, säsom ett, med bet^dliA» ,^)^oll'i inA»r, sä väl ä 8tutens, som ä ensbildes sid», numera lullkvrtladt företag, vara i Lere rifseeoden förtjent al allmSat kägn oek understöd; kai Kongl. N»j:t velat lenin» kibets 8tander de-l »k Len genom 8tenbols-^erbets Direetion i sörkerörde inättu gjord» framställning, ^iä det Direetionens omlörmäldte förslag mä, i sainmankang med öfriga lull-regleringen rörande frågor, kos Libets 8tänder bomm» under öfvervägande. Kongl. Zl»j:t söi klifver Kibets 8tänder med »II Kongl. Md ecb önnest städse välkevägen. Datum ut su^r». c ^ kL 5 o « ^ >5. l//dra^ Dro/oeo^/cd ö/rer k/ande/soe/r /'/aa-ree-^renden, in/or //«os Ma/.f Kooo»g-co r H/als-Dadet a §foe/- /m/ms .8/»^ de/r ö/ Mars /8^9. Mrvarande: 8tats-Ninistern för Utribes Xrendeu», Dans Excellens Derr Krikerre Ä/erae/d/ 8tats-K»den:
Och beträffande beloppet, så hafva Fullmägfige upplyst, att, vid sista Riksdag, anslogs en summa af 600 R;dr Banco, hvilken, i jemförelse tili befatlningeus besvärlighet, i Full 111 ägtige-g tanke, knappt bör kunna anses tillräcklig; dock hafva Fullmägtige inskränkt sig, att nu blott föreslå en lika summa, som vid sista Riksdag, eller 600 R;dr Banco. Utaf Ståls-Utskottets Betänkande ]NT:o 4'j4 vid sisllidue Riksdag, hvilket af Rikets Ständer blifvit bifallet, inhemtas, att, på salt Fullmägtige upplyst, en summa af 600 R:dr Banco blifvit til! Fullmägtigeå disposition anslagen, att såsom vedergällning vederbörande tilldelas. Och får Utskottet alltså, med afseende på de af Fullmägtige andragne skäl, tillstyrka, alt en summa af 600 R:dr Banco må anslås såsom vedergällning till vederbörande, hvilka fått sig uppdiagen befattning med de nu ifrågavarande tryckta Riksdags-handlingar, under de , i afseende på utbetalningen, vid sistlidae Riksdag, stadgade vilkor, Stockholm den 17 Jan. 1835. STOCKHOLM, 1835, hos J. A. Whibc». Stats-Utslotlets Memorial N:o /fot. t N:o /j 02. Ankom till Exp,_Utsk. den 20 Jan. i835. Memorial, med förslag till indragning af åtskillige tjenstebefattningar vid Jliksgälds-Contorel.
Ett lamb om morgonen, det andra om aftonen; Och till ett lamb en tiung semlomjöl, blandadt med en fjerding af ett hin stött oljo; och en fjerding af ett hin vin till drickoffer. Med det andra lambet om aftonen skall du göra såsom med morgonens spisoffer och drickoffer, till en söt lukt Herranom af offrena. Detta är det dageliga bränneoffret intill edra efterkommande, för dörrene af vittnesbördsens tabernakel för Herranom, der jag eder betyga, och med dig tala vill. Der vill jag Israels barnom betygad och helgad varda i mine härlighet; Och vill helga vittnesbördsens tabernakel med altarena, och viga Aaron med hans söner mig till Prester; Och vill bo ibland Israels barn, och vara deras Gud; Att de veta skola, att jag är Herren deras Gud, som dem förde utur Egypti land, att jag skulle bo ibland dem: Jag Herren deras Gud. Du skall ock göra ett rökaltare till rökning, af furoträ; En aln långt och bredt, rätt fyrakant, och två alnar högt, med sin horn; Och skall öfverdraga det med klart guld, dess tak, och dess väggar allt omkring, och dess horn; och skall göra en krans af guld deromkring; Och två gyldene ringar under kransen på båda sidor, att man må sätta der stänger uti, och bärat dermed. Stängerna skall du ock göra af furoträ, och med guld öfverdraga dem; Och skall sätta det inför förlåten, som hänger för vittnesbördsens ark, och för nådastolen, som är på vittnesbördet; dädan vill jag betyga dig. Och Aaron skall derpå röka godt rökverk hvar morgon, när han reder lamporna till. Sammalunda när han upptänder lamporna om aftonen, skall han ock röka sådana rök. Det skall vara den dageliga röken för Herranom när edra efterkommande. I skolen ingen främmande rök göra deruppå, och intet bränneoffer, ej heller spisoffer, och intet drickoffer offra deruppå. Och Aaron skall på dess horn försona en tid om året, med syndoffrens blod till försoning. Sådana försoning skall ske en gång årliga när edra efterkommande; ty det är Herranom det aldrahelgasta.
Den 29 Maji. sk. tunnelandet 3 men att deremot, uti alla Rikets öfrige delar, räntan, under hvilken ej ett tunneland skog får bortgå, blifver utsatt till 6 sk,; a) att endast räntan efter medium af 10 års markegång förvandlas i Spannemål, men köpeskillingen erlägges med penningar till be-, loppet af 6 års oförvandlade ränta; 3) att alla å Reconnitionsskogarne gjorde uppodlingar af Åker och Äng särskilt skattläggas, efter den orts method, der de äro belägne, då skattelöseskillingen för dessa bör ske med 6 års sammanslagen Markegångsränfa, och ej sorn hitintills skett efter Jordeboks värdiej 4) alla ännu ouppmätte Recognitionsskogar böra skyndsamt på Kronans bekostnad uppmätas, och efter föreslagne grunder försäljas, för de Skogar som genom Bruksägarnes egen försorg blifvit affattade bör ersättning af Allmänna medel gifvas för de gjorde kostnaderne; 5) de Recognitionsskogar, hvartill Bruksägare inom den 4 Februari 1817 i Kongl, KammarCollegio anmält sig om Skatteköp, böra, utan afseende å de förslag till skattläggning, sorn redan kunna vara gjorde, skattläggas till den ränta sorn ofvan för hvarje tunneland Skog finnes bestämd; samt Skattebref dem tilldelas, emot Skattelöseskilling af 6 års ränta, utan att desse Skogar blifva på Auction utbjudne. Skulle någon Bruksägare ej på föieslagne vflkor vilja skatteköpa dem, kan Skogen genast derefter på Auction försäljas; 6) om skyndsam verkställighet å det Beslut, som Riksens Högloflige Ständer, i anledning af det gjorde förslaget fattar, lärer Den 29 Maji. 65? lärer blifva nödigt hos Kongl. Maj:t i under* dånighet anhålla.
1,-7; som efter min tanka, förstas med laglig rä t, som i RegeringS.FormenS äberopade 77 §. är h warj c KuiigSgärds innehafware försäkrad i ödmjukhet ka äreropa hwad Riksens Ständer wid 1770 ars R ksdag «li underdänig Eriswelse lill Hans Kongl M j:l as den ZQ Januarji, i anledning af de wid 1766 ärs Riksdag uphäfne arrende comractcr om Kronans lägenheter yttrat i följd af de wid 176) ärs Riksdag in» gifne relationer.
Föredrogs å nyo och bifölls Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens don So sistlidne julii under N:o 581 afgifne,' samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde; Utlåtande, i inledning af yåckt rnotion, Den 30 Augusti e, m. 1 afseende på att tillvägabringa en öfvergång af de mera bildade Folkclasserne till de productiva. Herr Franc Sparre, llengl Erland: Se dan Ridderskapet och Adeln nu antagit Utskottens Betänkande, får jag tillkännagifva, att jag är sinnad vicka en motion, sorn dermed har sammanhang, men som jag ej kunnat redigera den nu, i afvaktan på discussionens utgång, anhåller jag att vid ett annat tillfälle lå framställa den. Föredrogös å nyo och gillades följande ^tatsUtskottefs den 8 dennes afgifne, samt den 14 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 397. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut riieddeldte Betänkande 1 fråga om indragning af Medico Theologiské Stipendierne. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut nieddeldte Betänkande, i frågan om lörietillökhing för i5 SubalterneOfficérare vid Skånska DragonRegernentet. I anledning af Kongl. Majus Nådiga RemisSj angående Saia SiliverVerk» Ben 3<3 Augusti t, hi, Företogs till pröfning StatsUtskotfets dén $ dennes under N:o 4o© afgifne, samt den i4 derpå följde eftermiddagen på bordet lagdej Utlåtande, i anledning af väckt fråga öm Uppgift öfver hvad Staten påkostat Götha Canal. Herr Berghman, Ambrosius Maghils}\hade inlemnat ett så lydande Memorial; (Se Bilagan N.o i.) Herr Grefven och LandtMarJkälken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsutskottets Utlåtande böra, i anledning af Herr Berghmans dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras!