Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Redan vid Irenne föregående riksdagar har, på sätt Ståndets Protokoll utvisa, föreslagits mantalsräntans och landtogsgärdens upphörande, såsom en skatt, den der aldramest tryckte jordbruket och således försvårade jordens ändamålsenliga odling. De åsigter, som då blifvit framställda, alt det är en uppenbar orättvisa och stridande emot helgden af ingångna fördrag emellan de båda Statsmagterna att låta en ränta, som ursprungligen beviljades för vissa år och vissa ändamål, fortfarande debiteras och utgå såsom en ständig grundskatt, hafva ytterligare blifvit bekråftadt genom de noggranna forskningarna, som i detta afseende anställts, och hvilka jag går att utveckla medelst en historisk redogörelse, fullt förvissad, att, då jag samvetsgrann! anför lagstiftarens egna ord, ingen skall vara i stånd att härutinnan vederlägga mig det aldraringaste. Emellertid, och då detta rättvisa förslag under föregående riksdagar mötts med ett oförtjent motstånd af de båda privilegierade Stånden, år det nu endast landtogsgärdens upphörande, som återigen vågar föreslås. Och jag får derföre tydligen ådagalägga, huru och af hvad skäl denna gärd uppkommit och ehuru den tvärtemot hvad belefvat varit, helt oförmodadt öfvergått till en ständig ränta. Enligt hvad kröningsoch riksdagsbeslutet, dateradt Upsala dea 16 Oktober 1617, § 5, tillkännagifver, var del vid denna riksdag, som landtogsgärden aldraförst beviljades.
lösa föresatser och lösa ord till dåd och handling. Med oro började sakens vänner fråga sig: » Skall man dröja, till dess det är för sent? » Så skrifver helt nyligen en kvinnlig korrespondet från Amerika till en svensk tidning: » Hvar är den svenska kvinnan? Kommer hon ej till Chicagoutställningen? Kvinnor från Japan, Korea, Kina, ja alla möjliga håll hafva redan förvärfvat sig plats i kvinnornas utställningslokal, men den svenska kvinnan synes ej än. Hvar äro » Handarbetets vänner? » Den svenska handaslöjden står så ofantligt öfver den amerikanska, att det är oförlåtligt, att den ej får framträda i Amerika och visa, hvartill den duger. De rika amerikanarne taga sitt fina linne från Irland och Frankrike — hvi komma ej Norrlands kvinnor hit med sina fina linneväfnader? De skulle skörda både heder och förtjänst. Det vore önskligt, att de tänkte på saken i tid! » Glädjande att nämna har nu ett praktiskt steg tagits för sakens lösning, ett steg som vi hoppas fortast kommer att efterföljas af flere, som leda fram. Å Hotel Continental härstä- des afhölls i söndags middag ett förberedande möte under ordförandeskap af justitierådinnan fru K. Olivecrona, där öfverläggningsämnet var: » Den svenska kvinnans deltagande i Chicagoutställningen. » Inbjudan till mötet hade utfärdats af en af Fredrika Bremer-förbundet tillsatt komité, bestående af fruarna R. Olivecrona och E. Ankarsvärd samt fröknarna Ellen Fries, G. Adelborg och M. Wsern, och ställts till damer, representerande olika grenar af kvinnlig verksamhet. Mötet öppnades af fru Olivecrona, som framhöll några af de skäl, hvilka tala för den svenska kvinnans deltagande i utställningen. Fröken Wmrn meddelade efter amerikanska rapporter och cirkulär åtskilliga detaljer om planen för kvinuoutställningen, och frö- ken Adelborg redogjorde för det förslag, som af de komiterade uppgjorts rörande sättet att få till stånd en utställning, som vore representativ for olika fält af kvinnlig verksamhet i Sverige. Till sist beslöts, att ett konstituerande möte skulle hållas å samma ställe som i dag fredag, detta nummers utgifningsdag.
Maji tillstyrkt i fråga om disposition och försäljning till Skatte af Kronans RecognitionsSkogar, så i afseende på Bruks - ägares rätt till viss del af desse Skogar och den återstående delens upplåtande, som ock angående de derför inflytande medlens användande för Flottornes behof, voterar Ja, den det ej vill, Nej: Vinner Nej: så skola endast de Bruks-ägare, sorn inom den 4 Februarii 1817 sig hos vederbörande Collegier anmält till Skatteköps erhållande och inom belörde tid fullgjort alt hvad Kongl. Förordningen den 4 Febr. i8ti i sådant ändamål stad» gar, bibehållas vid rättigheten till Skatteköp efter de i denne Kongl. Förordning utstakade grunder, ehuru Köpe-Brefven ännu icke blifvit för dem af vederbörande utfärdade; Men för alla de Bruks-ägare, hvilka ej sålunda sig anmält och fullgjort hvad dem efter 1811 års Kongl. Förordning ålegat, äfvensom för öfrigt vid Recognitions-Skogarnes Skattläggning och försäljning, skola .de grunder tillämpas, sorn derföre nu af Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Jåonde-Ståndet äro antagne; hvarvid de ge - Stats-Utskottets Betunkanden. 2°°9 nom Rerognitions-Skogarnes försäljning inflytande medlen skola insättas i Riksgälds-Cont oiret, att till nästa Riksdag hållas Kongl. Maj:t till handa för att användas till FörsvarsVerket samt Armeens materiella behof. Och har Utskottet i den ordning, Grundlagarne föreskrifva öfver desse propositioner verk', stalt votering, hvilken, då en voterings-sedef såsom dubbel blifvit Casserad, utfallit med 40 Ja och 78 Nej; och enär altså Nej vunnit, så skola följaktligen endast de Bruks-ägare, som inom den 4 Februari 1817 sig hos vedeibörande Collegier anmält till Skatte-köps erhållande och inom berörde tid fullgjort allt hvad Kongl. Författningen den 4 Februarii 1811 i sådant ändamål stadgar, bibehållas vid rättigheten till Skatteköp efter de i denna Kongl.
M:s nåd. propos. om ett förslags-anslag härtill helst måtte antagas. Hr af Dalström, Gustaf Jac.: Sedan Krigs-collegii President upplyst, att åtgången af medel till reseoch tractamentspenningar 3 gånger öfverstiger den dertill anslagna summa, kan jag ej underlåta att fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på den knapphändighet, hvarmed Utsk. sökt komma ifrån denna titel. Utsk. har nemi. vägrat Konungens propos. att anslaget måtte uppföras sorn ett förslags-anslag; deremot har Utsk. sökt komma ifrån saken derigenom, att det anvisat bristen på indragningar, som kunna komma att ske. Om nu icke indragningar skola komma att äga rum, hvarpå jag mycket tviflar, i afseende på arme'ens nuvar. förhållande, så blifva ju icke heller några medel disponibla för det förstnämnda andamålet,. Jag gratulerar verkligen den militära tjensteman, som presenterar i Krigs-coll:m sin reseräkning och får till svar: räkningen är väl riktig, men som medel ej finnas till dylika utgifters bestridande, anslagna till större belopp än att de äro redan åtgångna, måste sökanden tills vidare afvakta tiden. Att anvisa på förmodade högst osäkra besparingar, förefp" 344 Den ii Augusti e. m. gifva anvisning på en person, hos hvilken man förmodade sig i framliden få någon fordran. Hr Rosenblad: Man kan visserligen, om man så behagar, yttra, att man förblifver vid den sats att 2 X 2 är Då det torde vara omöjligt att för en tid af 5 år kunna förutsäga huru många resor kunna behöfvas för 3:dje hufvudtitelns räkning, och då skäl icke finnas, hvarföre anslaget till militära resor skall vara mindre än för civila resor, saint då förflutna urs erfarenhet visat att det bestämda anslaget har blifvit öfverskrida 3 gånger sitt belopp för behöfliga; så torde det ända till evidens vara bevisadt, att anslaget endast bör som ett försjags-anslag uppföras, hvarom jag anhåller om proposition.
N:o 52, i anledning af väckt fråga om inrättande af en Fiscalstjen9t i Consistor limå). N:o 23, angående grunden för beräkningar af Planpenningar, eller det bidrag Stamrotame böra af Strörotarne erhålla. N:o 24, i anledning af väckt fråga röi Tande sammanbyggande af Kyrkor. S. D. Remitterades till Stats Utskottet: Herr Rosensvärds, Adolf Reinhold, Memorial, innefattande hemställan, att hvarje Svensk Inbyggare under loppet af ett år måtte vara fri från Skatt, och att, till Stats - 2» Fröt. Utdrag den 5 ftiräaru 1829.’ Utgifternes bestridande, de 5 Millioner, sora' StatsVerket eger upplagda, matte användas. Allmänna Besvärsoch Oeconomie.Vtskottet: Grefve Horns, Clas Fredrik, den 21 sistlidne Januarii på bordet lagda anförande, i anledning af de anmärkningar, som blifvit gjorde emot dess, deri 23 sistlidne December, till Utskottet remitterade Motion, an-* gående förändring af nuvarande Gästgifvare*» Kronotich Kungs-Skjutser, jemte de af åtskilliga Ledamöter, rörande samma ämne, denj na dag afgifne yttranden* S. D. Då nu å nyo föredrogs Lag-Utg skottets den i5 sistlidne Januarii afgifne samt den 21 derpåföljde på bordet lagda Utlåtande, i anledning af Herr Lövenströnis, Johan Jacob, Memorial om öfverseende och förbättring af Författningarne rörande Postverket, med hvilket ärende Lagutskottet ansett sig icke vara behörigt taga befattning ; fann Ridder-; skåpet och Adeln för godt, att samma Utlålande gilla, samt derjemte remittera Herr Hö venst röms berörde Memorial till Allmang na Besvärsoch Oeconomie-Utskottet. S. D. Föredrogos å nyo och återremit* terades, på grund af dervid gjorde anmärkningar, följande Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets den sistlidne Januarii Viol.
Jag vågar tro, att oin Friherre Anckarswärd behagar eftersinna detta, han säkert skall finna skäl frångå sin här yttrade mening. Herr Hjerta har äfven anfört som skäl för den längre prescriptionstiden med klanders aflemnande, att elen minsta missräkning man och man emellan i lagen lemnar en vida större tiderymd än hvad Utskotten hafva föreslagit. Jag torde likväl härvid få fästa den värde mångkunnige talarens uppmärksamhet derpå, att i ena fallet är det enskild rätt som är i fråga, vid detta åter är det det Allmänna, som lider, i illa brukad jord, och den blifvande skiftestaga/en ej endast för momenten men för hela den kommande tiden, att seclers förlust deraf blir en följd , så mycket mera tryckande, som den aldrig kan hjelpas, och jag förstår ej huru man möjeligen kan vilja bruka en jord, å hvilken man äger ingen säkerhet, å hvilken klander inom 2 å 3, ja 20 år eller väl längre kunna uppstå. Jag yrkar således, att en viss prescriptionstid, och den så kort som möjligt, måtte utsättas. Jordägarens säkerhet derigenom betryggas; han vet, att den kostnad han derå nedlägger, den odling han dervid använder, är hans och dess efterkommandes tillhörighet, ej en annans. 368 Den 6 April e. m. Sluteligen får jag hos Herr Grefven och LandtMarskalken anhålla om proposition, att i anledning af de anmärkningar, som här af flere blifvit gjorde, Utskottens betänkande må blifva återremitteradt. Friherre Anckarswärd: Jag begär ursägt, för det jag sist åberopade ett oriktigt lagrum, då jag nämde 3 §. i i5 Capitlet i stället för i3§. i 18 Capitlet, som jag egenteligen menade; ly jag vill visserligen icke, att raan skall hafva tre år på sig till vinnande af rättelse i ägogradering, men jag tror deremot, att den i i3 §. lämnade tid är behöflig.
UplästeS I. §. af Oeconomi^ - Utskottets Betänkande af den 22. Mast, angående en förbättrad Författning as Stängselstyldtgheten; hwilket, jamts Le derwid fogade särskillda yttranden blifwit den 3. Janii laggdt pä bordet. UplästeS följande kixtraÄa krotocolli frast! Bonde-och Prest.-Slandet. Utdrag af kromcollsr, hållet hos det Hederwstrda Bonde-Standet wid Riksdagen i Morrkopmg den az. S. D. Föredrogs Oeconomi?-Utskottets Betänkande , angående en förbättrad Författning om Stangfelffyldighctrn; och ansäg Bonoe-Ständet fös dest del bäst, at dermed mä förblifwa wid hwatz M sllrnänna Lagen och de i sednare arén utkomna särflillda Författningar i detta ämne stadga; hwarom Le öfriga UelpoÄiva Gränden skulle genom Utdrag af keotocollst wördfamk och wänligen underrättas. LK' knarra. Llx krorocollc» lES LoZersttOM. Utdrag af krOtocoNet, hstllet i det ^ogwordiga Preste-Standets klsno wid Riksdagen i tTlorcköping den 26. Maji iZoo. S. D. Uplastcs Riksens Ständers Oeconorais-Utstötts Betänkande, i anledning af Sängselstyldigheien, tillika med de derwid fogade särfkillda utlätanden utaf nägra Uistottets Ledamöter.
N:o 28, Prot.-Utdrag den 5 Augusti 1854. 337 N:o 28, i anledning af 2 Stånds återremiss af Memorialet N:o 18, innehållande förslag till tillägg vid 46 § Riksdags-Ordningen, äfvensom, i sammanhang dermed, till ändring af åtskillige gg i Regeripgs-Formen och Riksdags-Ordningen, bifölls; och N:o 29, med voteringspropositioner, rörande Konstitutions-Utskottets uti Memorialet N:o 9 afgifna förslag till ändring i 68 g Riksdags-Ordningen, bifölls. S. D. Efter skedd föredragning godkändes Expeditions-Utskottets bordlagda förslag till Rikets Ständers underdåniga skrivelser, N:ris 87, 88, S9, 90, 91 och 92. Den 5 Aug. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Friherre Palmstjerna, Carl Otto, gjord hemställan, för godt besluta, att Rikets Ständers beslut i afseende på de för inkommande och utgående varor från och med 1855 års början fastställda afgifter, äfvensom öfriga i sammanhang dermed fattade beslut, böra ofördröjligen och ulan afvaktan på Rikets Ständers blifvande pröfning af frågan om afgifterna på bränvin och sprit, i behörig ordning expedieras, jemte underdånig anmälan, att Rikets Ständer, efter i sistnämnde afseende fattadt beslut, skola detsamma särskildt i underdånighet anmäla; och skulle de öfriga Riks-Stånden, genom Utdrag af Protokollet, vänligen inbjudas, att sig i detta beslut med Ridderskapet och Adeln förena. Från Hedero. Bonde-Ståndet.
Capitainen vid Helsinge Regemente, Majoren i Armeen C. J. Hästesko, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 22 Augusti 1827, 25o R:dr. b) Åt Auditeuren vid Andra LifGardet, Öfver-ikuditeuren J. Wåhlin, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 26 Septemb. 1827, en Gratification till lika belopp med hvad, efter Rese-Reglementet, Tractamente skulle hafva utgjort för en af Wåhlin förrättad tjenstgöring vid blandad KrigsRätt, i en fråga rörande Allmänna Garnizons-Sjukhuset ( 101 ) i Stockholm; till hvilket. Tractamente Wahlin ej funnits berättigad, enär Ordföranden i Krigs-Rätten en Regements-Ollicer vid Andra LifGardet, enligt 2 Mom. 5 §. 14 Cap. Krigs-Artiklarne, ägt att härtill commendera Auditeuren vid Regementet, och KrigsRätten sammanträdt inom Regementets stånd. c) Åt aflidne Bokhållaren och Krono-Auctionisten Pousett? gäldbundna Bo, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 23 Januari 1828, 67 R:dr; hvilka af Gunst och Nåd blifvit Pousette tillagde, såsom motsvarande en procents provision på försäljningssumman för en af honom år 1823 förrättad Auction å 80 stycken Svea Artillerie Regementes hästar.
l; ptn.acl, att l i h u ~ clofit ~ a.f rosor och oranger i staJlat f6r lakter~ af maski1101; jn och]: SIC, att ae vaclsr,?, vanljgn ansilrten le elnot sig utaii l ?KtrHngai~.cle nyf lcenhet. Cordovas innevhnare lefrn, utesln tande pfi, sia.a ~niimen det moderna lifvet tyclcs brusa fram l h g t bort fr&amp;n derns Inurar ocli lamnar deln alldeles ober6rda kvar i deras dgdlijsa s~nkstadslif. Men de hafoa ju ocksh stora minnen att lefva pir. Htnliostone vid ett ytligt betraktande ar dot ukstnn afi~ndsvarclt clettn cStillebenc; midt i d r t jiiktade nutidslif. &amp; nu ~ n a u. ~ % tiin.ka l sig en ljufligare tillraro an att bo midt i en triidgftrd, c1ii.r blommorna dofta Bret om, dar grenarne boja sig mot jorden f6r att r#clia dig siua gyllene frakter, cltir &amp; t kristallklart vat.ten, cljtledt Irhu fl: isha, kiillor uppe bland bergen., stiindigt porar fmin ocli Isjldai: st or: ^ dammar, diis feta lrarpar silnrna kring s&amp; tama, ait de n8stan k~luna fAngas med hilnclerna Mr att lagg,as i glytan ocl~ bjucla pii ell liialrer riitt; cliir 1~8lrtergalar SIB sina drillar i hvar buslre, och. ogat tjus: ls nf cle l~iirligaste fa.rgskiftningar pti palmer och kaua~ler o d ~ gads marar 6fverlrliiclda af ltlangrosor i yppig pralct?
Deremot Landshöfdingen i Götheborgs och Bohus Län, sökt ådagalägga att, enligt de om Lönings-Räntorne och Indelnings-Verket der i orten utfärdade äldre Författningar, något hinder af rättigheter kunde uppstå, för återförandet af frågan om Allmänna Stats-Ut skot tets Betänkanden. fp \ Utskyldernas erläggande, i det skick hvaruti den varit vid Provinsens återläggning till Sverige, samt enär, desse räntors utgörande i penningar, grundar sig a. Konung Carl XI:tes Bref d. 23 Julii 1686, hvarigenom uppå Civileoch Militaire - Staternes underdåniga ansökning, dem af Nåder tilläts, att i stället för Persedlar uppbära värdet deraf i Contant, ansett desse Stater komma i åtnjutande af deras fordna rätt, heldst Clereciet, som icke hade deltagit i berörde ansökning,oqvahlt bibehåller dess inkomster af Tiondeoch Jordboks - Räntor, sådane de af ålder utoått och bördorne Q alltså skulle på sådant sätt jernnäs Hemmanen emellan; Hvarförutan Landshöfdingen i Blekinge, jemte upplysning huruledes, på grund af 1671 års Jordrefning och l685 års Indelnings-Contract 0111 Båtsmanshållet der i orten, JordeBoksoch Hemmanstals-Räntan sedermera utgått i penningar, äfven anfört, att de Hemmans-eeare hvilka till under O stöd för Båtsmans-underhåll få af andra uppbära de dertill anslagne Räntorne i Contant, skola vara synbarligen lidande mot de sednare, som sålunda betala sin andel i detta underhåll uti penningar efter Indelnings-priset. p5a StatsUtskottets B et änkan elen. Kongl. Krigsoch Kammar-Colle» gierne liafva vidare uti deras derefter angifne underdåniga Utlåtande, utredt ej mindre huru grundräntorne i Skåne, Blekinge och Bohus
Uti dessa skola , såsom egentligen inrättade för mindre bemedlade Resande samt för varors oclx effecters transporterande, så väl de förra med beqvämlighet färdas under säkerheten af en alltid pålitlig kusk , som de sednare emottagas af Bolagets Betjening, med all omvårdnad förvaras och till bestämd ort och ställe under vägen aflemnas, samt sedermera, då Bolaget, efter att hafva under förenämnde 5 års tid haft en uteslutande rättighet till begagnandet af sådana täckta forvagnar, samt under denna tid blifvit i stånd att åtaga sig hela skjutsnings-skyldigheten på denna väg emot de förutnämnde vilkor å gamla skjutslagens sida, en mera utvidgad anstalt på flera vägar och med flera och beqvämare vagnar skulle göra denna till en mera liflig och lönande näringsgren, hvarföre Contracterna föreslås i sådant fall böra utsträckas till 15 å 20 år. Hvad bestämmandet af sjelfva skjutslegan vidkommer; så och då vinsten bör grunda sig pä mängden af varor, som skickas imellan Städerna, anser val Herr Landshöfdingen detta vara en svårare omständighet; dock som Bolagets - Den a o Juli. 1971 gets industri å ena sidan bör fordra,' att kunna göra denna så låg som möjligt är , så torde, i händelse af befaradt misstag i calculen å ändra sidan, denna utan vidrigt inflytande på hela inrättningens bestånd snarare böra Utfalla till Bolagets förmon än skada, 1 anledning häraf uppgör Herr Landshöfdingen den calcul , att efter ett Lispunds vigt på hvarje häst efter Gästgifvareskjuts, dubbla skjutsen genom Städerna och vagnpenningar inberäknade, för hvarje Sképprd af varor betalas 1 sk. Banco milen, samt för 4 åkande personer 8 sk. B:co milen , då dessa dessutom kostnadsfritt få hvardera medföra saker till 2 -L:punds vigt på personen, att sålunda för hvarje mil skjutslegan blir 2 R:dr 16 sk.
Cederström gifvit åt min framställning en oriktig tydning. Jag utgick nemi. från den simpla conclusion, att då Const.Utsk., efter 56 och 81 §§:na Reg.Ftn, ingalunda hade sig ålagdt att förelägga för ett förstärkt Utsk. voter:s-propos:n om blotta grundsatser, så var det nödigt att sådant förelädes Ståndet, för att få dess begifvande att en preliminär votering kunde få äga runi, för att medgifva Const.Utsk. den af detsamma begärda hjelpreda i sitt arbete. Detta synes också verkligen i detta fall hafva varit den åsigt, Const.Utsk. delat, hvilket är så mycket troligare, som det uttryckligen föreskrifves i de §§, jag åberopat, alt ingen votering i förstärkt Utsk. emot Sländernes mening och medgifvande kan äga rum, såvida icke derigenom ett fullständigt förslag kommer att till nästa riksdag blifva li v i laude, för att då med ja eller nej kunna afgöras. Sådana preliminärvoteringar, som Const.Utsk. vid denna riksdag tillåtit sig öfver grundsatser ulan tillämpning, måste, innan denna tillämpning blifvit godkänd så alt derom kan med ja eller nej voteras, vara en nullitet. Jag anser således, att då Const.Utsk., genom en ganska oförsigtigt medgifven votering, kommit i tillfälle att utgå från en viss grundsats för sitt arbete, så är dermed visserligen icke sagdt att delta arbete skall lyckas för Utsk.; det återstår ännu för R. St. att underkänna eller förkasta hela det arbete, som blir uppbygdt på en godkänd grund; men utom denna grund kan icke vidare vid denna riksdag arbetas. Också har jag icke kunnat finna det minsta skäl att underkänna den votertspropos. , som är föreslagen; men helt annat är att godkänna grunden och att godkänna den på samma grund uppförda byggnad. Hela arbetet är af tre Stånd underkändt; dessa tre Stånds beslut skola ovillkorligen hafva den laga kraft, D c 11 8 M a j f. rn.
Det har ej varit möjligt i en grundlagsfråga, i hvilken fyra RiksSt. kunnat stanna i olika beslut, men som lagstiftaren likväl ansett böra hvila till nästa riksdag, att komma lill ett resultat på annat sätt, än att Const.Ulsk. skall sammanjemka meningarna så vidt möjligt är, och att, der meningarne ej kunna samnianjemkas, frågan afgöres genom votering i förstärkt Const.Ulsk., då hvarje Stånd för sig måste uppoffra sitt föregående beslut och antaga såsom R. St:s den grund, som i förstärkt Const.Utsk. blifvit lagd, samt det förslag, som derigenom bl i f ve r bordlagdt. Detta gör icke något våld på R. St:s delir.itiva beslutanderätt vid en blifvande riksdag, då det står hvarje Stånd öppet att bifalla eller alsia det hvilandc förslaget, hvilket sednare jag ej betviflar att detta Ständ vid nästa riksdag kommer att göra. Mig synes derföre alldeles klart, att någon föregående allmän discussion af betänk, är, 0111 icke grundlagsvidrig, åtminstone alldeles ändamålslös, innan R. o. Ad. har beslutat alt inskränka den till hvad sorn utgör en omedelbar följd af de grunder, som förstärkta Const.Utsk. har antagit. Jag skall således nu icke hollei' yttra mig öfver något af hvad de föregående talarne framställt. Jag tror alt det är ganska lätt att vederlägga dem, och att de till en del vederlägga sig sj-lfva genom inconseqvensen att yttra sig på sätt som de gjort, innan R. o. Ad. bestämt på hvad sätt frågan skall behandlas, och i delta afseende skulle jag önska, för tidens vinnande, att de ledamöter, som hädanefter yttra sig, måtte instämma i den .önskan, att Hr Frih. o. Landtm, måtte yttra sig, huruvida Hr Frih. o. Landtm, anser med grundlagarna förenligt, att R. o. Ad. förkastar en grund, som är lagd af förstärkt Const.Utskott. För öfrigt står delta mitt yttrande icke på något sätt i opposition emot det behandlingssätt, som Frih. Hamilton har föreslagit.