Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag ångrar nästanden välmening, som låg till grund för det af mig afgifna anförande, hvilket i detta betänk, är citeradt; men jag önskar lå i detta, såsom i mycket annat, ett systeme för hela landet att följa. Principerna dela sig emellan vårtiden och hösttiden. På den ort jag bebor anser man vårtiden, slraxt efter källossningen, vara den rätta för byggande af vägar likasom för byggande af hus. Svenska Jagen tyckes också hafva utgått från denna åsigt; men det skall vara mig likgilltigt när vägarna byggas, blott det bestämmes att det ej får ske midsommartiden, hvarigenom äfven den årstid, då man skulle kunna med beqvämlighet genomfara Sveriges vackra landskaper, vägarne ändå äro oangenäma eller nästan ofaibara, i anseende till det grofva gruset, som då ditföres. Jag kan icke instämma i Gr. Posses yttrande, då han säger, att kronobeljeningen nödgas öfverlemna åt de vägbyggnadsskyldiga att bestämma när de skola reparera sina vägar. Jag har vanligtvis utfärdat en kort kungörelse derom, och begagnar då den termen, att skyl le den sig sjelf, som icke har sinn vägar i ordning, om han får tillbringa en del af andetiden pä landsvägen. Detta bar äfven haft den effect, att åtminstone de vägar i Westmanland, som kunna vara goda, äro det. Hvad åter bergslagen angår, der 2 å 3 skeppund jern dragas fram på 2 hjul med skoningar af på sin höjd 2 Den 23 Januari e. tn. 38g tums bredd, så är det mot naturen alt vägarne derstädes kunna vara goda. Jag instämmer med de herrar, som begärt återremiss af betänk., och önskar att Utsk:n då ville noga se efter, huruvida, med bibehållande af 1818 års författning, man möjligen kan undvika de obeqvämligheler, som nu blifvit af flera talare rättvisligen anförda. Frih. Nauckhoff:
Jag anser det obehöfligt och oklokt att göra en förändring som icke leder till någon nytta och anhåller om afslag på denna punkt af Utsk:s Betänk. Hr Printzensköld, Carl: Till hvad Hr Braunerhjelm anfört för ådagaläggande af det olämpliga i Utslcs ifrågav:de förslag, vill jag lägga den erinran, att, enl. Kalendern och Almanachan börjar dygnet kl. 12 på natten och icke kl. 12 på dagen. Således, när författnm innehåller att bränvinsbränningen får börja d. 15 Okt. och att man äger dermed fortsätta till d. 15 Dec., så måste det så förstås, att bränningen börjar när man vet att d. 15 Okt. börjar, och likaså slutar med d. 15 Dec. utgång. Att i stället flytta dygnet fram 12 timmar vid början och tillbaka 12 timmar vid slutet af bränningstiden, är derföre oriktigt, och förvillar de begrepp som allmogen enl. Almanachan har om dygnets början och slut. Jag tror således att, för att icke förvilla samt V H. 30 466 Den 4 Maj, möjligen till lagbrott förleda personer, som med mindre omtanka kanske icke fästa upmärksamhet vid denna förändring, man gör klokast och bäst uti att låta författn:n förblifva i denna punkt oförändrad, hvarom jag i likhet med Hr Braunerhjelm anhåller. Hr Hjärne, Harald: Redan vid början af denna Riksdag yttrade jag min åsigt i fråga om bränvinsförfattn:n, att man så litet som möjligt borde göra förändringar i de reglementariska föreskrifterna, emedan jag trott mig finna att den nu gällande författn:n på det hela varit rätt brukbar. Man kan visserligen icke neka att vissa stadganden deri kunde vara tydligare, men dock är bristen icke större, än att vid tillämpningen ganska få och föga betydande misstag blifvit begångna; och jag tror att de flesta personer, som haft att med denna Förordn. sig befatta, såsom Kontrollörer och ÖfverKontrollörer, temligen lika öfver hela landet upfattat densamma.
Bank får endast i stad inrättas. Bank-afdelningar eller Vexiings-contoir, de der icke ega rätt att utgifva andra egne förbindelser än invisningar till Hufvud-contoiret, kunna icke eller på annan ort, än i stad, förläggas. Bancooch Lag-Utskottens Betänkande, N:o I. >9 5 §. Delegarne i Bolaget böra inora sig utse en ansvarig och, efter Bolagets godtfinnande, afsättlig Direction, för att, enligt utfärdad Instruction och under sådan controll af offentlig myndighet, som i denna Lag stadgas, Banken förvalta, samt i alla mål för Bolaget lagligen tala och svara. 6 §. Bolags-reglorna, genom hvilka delegarne skola sig inbördes förbinda, böra dessutom innefatta uppgifter och stadganden i följande ämnen: a) om beloppet af teckningssumman eller grundfonden, deraf minst a5 procent skola utgöras af reda penningar; b) hvad Bolaget beslutat om Commandit-delegares intagande; c) om antalet af Directionens ledamöter, som icke få vara färre än fem; d) om tiden och sättet för den årliga revisionen och revisions-berättelsens kungörande i tidningarne; e) om tiden för den årliga ordinarie Bolags-stämman, villkoren för sammankallande af extra Bolags-stämma och om röst-rättigheten; f) om sältet för Bolags-reglornas möjliga förändring; g) om sättet för utlåningen; h) om hvad Bolaget öfverenskommit, i afseende på lott-brefs öfverlåtelse, dervid iagttages, att det uti a §. bestämda minsta antal solidariskt ansvarige delegare icke understiges. 7 §• Såsom grundfond må begagnas ej allenast reda penningar samt controlleradt guld och silfver, utan äfven sådane fastighets-inteckningar, actier eller allmänna Verks och Inrättningars räntebärande obligationer, som lör sådant ändamål af Bolaget godkännas. Bankens egne och andra enskilde Bankers actie-bref få aldrig, ibland hypothek för grundfond, antagas. Ej må insatt grundfond, genom utdelning, minskas, så länge Bankens rörelse fortfar. 20 Bancooch Lag-Utskottens Betänkande, N:o i. 8 §.
M. frånhändas genom de utfärdade partiella resolutionerne; men om Utsk., såsom vi se, haft en motsatt åsigt, huru har då Utsk. kunnat med någon följdrigtighel i åsigter, på samma gång det förklarar, att ifrågavaride resolutioner gifva pressjästberedarne en oinskränkt rättighet alt utöfva besagde näring, likväl föreslå inskränkning i denna rättighet? Detta kallar jag inconseqvent. Man talar om mannamån, som skulle tillskyndas desse pressjästberedare, om motionen bifölles och K. M. deråt behagade gifva sitt samtycket men man tänker icke på den långt större förlust, som tillfogas öfrige bränvinstillverkare, hvilkas näring nu får utöfvas endast under 14 dagar i st. f. 2 månader, hvartill de enl. hittills gällande författning varit berättigade; och detta på samma gång man enl. Ulsk:s förslag skall lemna pressjästberedarne tillfälle, att under månaderne före den 1 Nov. fortfarande tillverka bränvin. 40 Den I Juli. Wen dessa föl l lisler liar författningen velat, att de enskilde måste underkasta sig, när samhällets gagn det fordrar; och utur denna synpunkt Ilar K. M. äfven tillämpat sin höga rätt i detta afseende. Del synes mig då verkligen ganska obilligt, all sedan hela menigheten fått vidkännas olägenhelerne deraf för del helas väl, fortfarande bereda några fä personer fördelar, om de än skulle lända lill hela samhällets förfång. Aktning för lagliga rättigheter är en ganska rigtig sats, och Utsk:s nil i detta afseende förtjenar visserligen beröm, men man måste tillse om satsen hår äger tillämplighet; det är häruti Utsk. synes hafva misstagit sig. Frih. Haab har föreslagit en ny utväg att hjelpa saken, nemi. att föröka skallen på pressjåstberedningen. Sådant synes mig icke lämpligt. Det är ungefär enahanda förfarande, sorti när man lägger hög bevillning på ordnar oell karaktersfullmakter o. s. v., i afsigt att beröfva K. M. lättheten, eller försvåra möjligheten att med dylika nädebevis belöna utmärkte medborgare.
Ständer lära hos Kongl. Maj:t i Underdänigbet anhäl. la, att Kongl. Magt täcktes läta föranstalta det samma Kungörelse öfwer bela Riket pä en och samma dag blifwer uppläst; hwarwid Rik. sens Högloft. Ständer derjemte torde foga den underdäniga anhällan, att denna Kungörelse, pä hwilken de Länebiträden Riksgälds Contoiret för. wäntar, wäsenteligen beror, mätte till Allmänhetens efterrättelse, med görligaste första i Räder blifwa utfärdad. Hwilket dock till Riksens Högloft. Ständers pröfning wördsammeli. gen öfwerlemnas. Örebro den si Sept. 1310. L. ^LMllroo. k! Lorgare-8t^n<iet« Lkr. l.ovsa. PZ UäZv-r6!§e krese-5tri>- lierr I.e6LmAlerr vjAvsr Ib. Weiämso. l.eilsmäterr L.. lövomu». 6o3 Den sr September. kior Xsmtel. Till Riksens Högloft Ständers Stats Utskott har Kongl. Mast i Näver täckts afgifwa följande: Kongl. MajckS Nädiga Propesi^ton till Riksens Ständers Stats. Utstött, angäende naqra wid Stars-regleringen förekommande omständigheter. G fwen Lugnet »vid Arebro den 6 Sept. »8io.
Qvarn, ty utan synnerlig kostnad hade vål den vid Ladugårdslands Krono-Brånneri redan anlagde Tork-Inrättning bordt kunna ånyo uppföras och derjemte om så nådigt ansetts, för ett okadt Tork - xo88 Stats*Utskottets Betänkatiden, nings-qvantum utvidgas efter samma modell , som framlidne Herr Presidenten Baron Edelcrantz uppfunnit, och befarar alita Stats-Utskottet, ej utan tämmelig visshet, att Eldqvarns-köpet kommer att åtföljas af mer eller mindre dryga förluster, allt efter som Allmänna Magazins-Inråttningen tråffar utvägar för begagnandet af Qvarnen och dervarande Tork - Inrättning, för hvilket omdöme Stats-Utskottet trålfat ytterligare skål, derifrån, att förre Kongl. Allmänna Magasins-Directionen, år 18x7, då Eldqvarnen var till köps utbuden för 36,39a R;dr B:co, uti underdånigt Utlåtande af d. 28 April, nämnde år, hos Kgl. Majit anmälte och ådagalade de betänkligheter och skadliga följder, som en slik handel, efter Kongl. Directionens tanka, skulle för Allmänna Magazins-Inråttningen tillvägabringa, Dessutom år det en allmänt godkänd grundsats, den Kongl. Maj;ts och Riksens Höglofl. Ständer i sednare tider alltid synes hafva följt, att Staten icke bör inblanda sig i enskilda nåringsföretag och äfven från en sådan synpunct hade Kongl.
Hvad sluteligen angar Embéts och Boningsrum för Häradshöfdingarna samt ersättning för den mindskning de kunna lida i sina inkomster, genom D omsagors klyfning, så måste det snarare blifva en besparing, än en förökad kostnad, att i stället för de flera Tingshus eller Embetsrum för Domstolarna, sorn vanligtvis i hvarje Domsaga hittills funnits, hädanefter underhålla blött ett enda sådänt hus: och förändringen med Boställen för Häradshöfdingarna anser Utskottet, äfven - Den 28 Juni - *459 Ven' om' den an sage» för nödvändig, likväl allde* les icke brådskande, derest Rättens sammanträden icke hällas oftare än blott en gäng i månaden, hvarom Utskottet vill nedanföre sig utlåta; kunnandes Utskottet icke eller föreställa sig, att näfhvarje Domsaga får en vidd af högst åtta mil i längd cedi bredd, manga klyfningar skola komma 1 fråga; men om en eller annan Domsaga skulle, i anseende till storlek och folkmängd . behöfva delas, mätte också inkomsterna der vara af den beskaffenhet, att de, efter en sådan delning blifva tillräckliga till vederbörande Domares bergning, äfven om man ej skulle få antaga, att den nu Varande sportel inrättningen någongång kunde utbytas emot lämpligare Rön-reglering, genom hvilken Domarens inkomster ej längre blifva beroende af Rättegångarnas tillväxt eller rnindskning. Efter det Utskottet nu granskat de skäl, som emot den föreslagna förändring med HäradsRätterna blifvit anförda , finnér Utskottet något hinder af fullkomlig g i 11 tighet icke möta denna förändring. Utskottet tillstyrker alitsa, på de flera i Rag-Comitéens Betänkande upptagna grunder, att den samma må af Riksens Ständer beslutas, hvarvid Utskottet likväl hemställer, orri icke Gomi* téens förslag kan på det sätt jemkas, att: 1:0 Härads-Rättens sammanträde utsattes be-, stämdt till efi gång i månaden, hvarigenom bådeDo* tnare och Nämnd undvika att beiastas mejd alltför täta Tings - resor.
Jag skulle endast tro, att den anmärkning, som af Friherre Sprengtporten blifvit gjord ej skall föranleda till något förändradt beslut uti Utskottet, der samma anmärkning redan korn - 362 Den 3o Mars e. rn. mit i öfvervägande. Jag tror mig kunna försäkra, att en återremiss i anledning af denna anmärkning ej skulle verka till annat, än att Betänkandet i samma skick återkomme, och då det således är lika lätt att afslå det nu genast, om ej Ridderskapet och Adeln gillar principen, skulle jag tillstyrka, att vi fingo proposition icke på återremiss, utan till bifall eller afslag å Betänkandet. Friherre Anckar swärd. Carl Henrik: Såsom jag fattat lagstiftnings-principen, har jag trott, att straffbestämmelser borde vara noga afvägde efter förbrytelsernes natur. Jag finner i det förslag Utskottet afgifvit ej denna grundsatts iakttagen. Brottet kan ej blifva af mer än en natur; här är det nemligen lögnen, som skall bestraffas, och den är enahanda, ehvad brott som angifv. es; den blir ej relatif till den bekände förbrytelsens storhet. En person, som, i tanka att rymma, diktar på sig ett brott, som har till påföljd io par spö, eller ett brott, som har $ill påföljd 4° Par spö, har begått lika brott, och det diktade brottets beskaffenhet kan ej verka något på ansvaret för osanningen, eller för uppsåtet att rymma. Det är från denna synpunkt jag anser det felaktigt, att ålägga straffet efter den diktade förbrytelsens natur, och utan afseende på sjelfva brottet eller lögnen. Men jag går längre, och antager Friherre Ehren - Den 3o Mars e. ra. 363 borgs framställning, huruvida någon straffbestämmelse bör äga rum för ett sådant brott. Jag tror, att då vi i den civila CriminalLagen anse, att man ej kan ålägga straff för rymningsbrott, så blir det besynnerligt, om man för blotta uppsåtet kunde ålägga ett så grymt straff, som det föreslagne. Jag föreställer mig, att då samhället genom sina lagar bör bidraga till samhälls-medlemmarnes moraliska uppfostran , kan det ej ske genom höga straffbestämmelser.
Om man jemför denna afgift med afgiften för fast egendom, så skall man i allmänhet finna, att, med antagande af egendomens rälla värde, afgiften deraf icke heller går (ifver 2 proc. af inkomsten. Men det var likväl icke delta, jag egentligen ville underställa Utsk., utan det förhållandet, alt då Utsk. i förslagets r45 § uppgifvit de ealhegorier, under hvilka befrielse från bevillning må medgifva*, hafva äfven inkommit följande ord: ’’pensio”ner till delägare af armeens-, amiralitetseller civil-statens ”pensions-inrättningar, samt alla andia pensions-inrättningar, ”till hvilka delägarne sjelfve bidragit, eller hvilka från enskilda donationer härröra.” Deraf synes vara en följd, att äfven vid erläggande af bevillning för löner, t. ex. vid militären, afdrag åtminstone borde få ske för den accordsränta, de betala till pensions-eassan. Om t. ex. en major har 1720 r:dr i lön, och den accordsränta, han skall betala, utgör Q66 r:dr 32 sk., hvilka på hans lön afdragas, och hvaraf han således alldeles icke kommer i något slags åtnjutande, — är det väl då billigt, alt han skall erlägga bevillning för hela summan af 1720 r:dr? Efter mitt förmenande och i analogi med ofvan åberopade stadgande skulle accords-räntan äfven böra vara fri från bevillning, och bevillnings-procenten endast erläggas för det återstående beloppet. Då Utsk. äfven i 6 mom. af i45 §:n frånafgift befriat sparbanker, tyckes Utsk. äfven för conserjvensens skull böra från sådana afgifter, befria pensions-cassorna, hvilka äro att anse i närmaste likhet med en slags sparbanker. Det synes mig också, att icke Den j9 Maj. 4*7 bevillning borde erläggas af inqvarleringspenningar, utan blott af de ordinarie lönerna; ty eu militär, t. ex. på landet, betalar icke för det att han liar bostad.
Mon är här jämn, vägen hård och bra. Pekka tröttnar, sedan han sprungit en werst eller par. Maija sitter redan mulen och andfådd på dikeskanten. Pikku står och skriker på en tufva. Hans unga sopran ljuder ut i morgonen, men han hejdar sig, så snart han får se Pekkas knutna näfve, som förmanar till lydnad ... man lyder äldste bror, som vore han en far. »Såg du det, som flög?» sporde Maija. »Det var som spindelväf och så blått som ett blåbär. Skapar Gud sådant eller har det kommit till på annat vis?» Pekka ref sig i håret. »Det växer i hufvudsta'n», sade han. »Vet du inte, att allt grant finns där borta hela glas, som man dricker ur, inte sådana bitar som våra, och porslin och guld och silfver och sådant där blått, som flaxar...» Öfver Maijas klara panna flög ett litet moln, kanske det första på hennes lefnadshimmel. »Jag ville helst ha det blåa», sade hon, inte silfver och guld, nej, men det blåa, det var så vackert.» »Men jag ville ha glas», menade Pekka fundersamt, »det är så klart som vatten och man ser inte, när det är vatten uti heller. Herre Gud, hvad jag gärna ville ha glas!» Den lille Pikku suckade också, tittade upp på solen rakt in i det innersta gula och tänkte med detsamma att det nu var frukostdags. Han glömde sina fåfänga önskningar och tog till fötterna, denna gång hemåt. De andra efter. Man satte af, klef öfver diket, sprang öfver tufvorna, trampade med de nakna fötterna på ljunggräset, kilade raskt på och nådde i traf den lilla grå kojan, vid hvars trappa husets enda rikedom, en liten halfvuxen, svart och hvit gris, bökade i jorden. Pekka gick in. De andra efter. Stugan var tom. Mor var i byn på slåtterarbete. Hon dröjde då borta i tre dagar och tre nätter ... men nätterna gingo fortast, dem räknade man ej. Under tiden skötte Pekka hushållet. Han hade att gå till källan efter vatten om morgnarne.
Vidare har Direktionen i underdånighet föreslagit arfvode åt tre Repetitörer att biträda vid undervisningen, särdeles de praktiska öfningarne; åt en vaktbetjent, ansedd nödig för indrifning af utestående fordringar m. m., en portvakt och en städerska, hvarförutan några fri-elever ansetts böra förses med ökadt understöd. Till diverse utgifter har förut varit anslagne endast 2,170 R:dr Runt, hvaraf Direktionen funnit otillräckligheten hafva lagt stora hinder i vägen för undervisningen. h Då härtill läggas ökade arbetskostnader, ökadt pris på nästan allt hvad för läroverkets behof erfordras, har Direktionen anhållit, att denna summa måtte ökas med 5,200 R:dr, och att dessutom den af Ofver-intendents-embetet för byggnadernes underhåll nödig ansedda summa af 1,000 R:dr Runt måtte härtill anslås, så att hela anslaget till diverse utgifter och byggnadernas underhåll Klefve 6,570 R:dr. Slutligen har Direktionen hemställt, att den föreslagna nya slaten måtte med instundande år vinna tillämpning, och har vid ansökningen blifvit fogadt följande: Förslag Bil. N:o 6 lill Kongl. Maj.ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1859. 57 Förslag till ny slät för Veterinär-inrättningen i Slockholm. Nuvarande anslag. 3 Professorer . Föreståndaren . 4 Adjunkt . Räkenskapsföraren. Protokollsföraren . Bibliothekarien. Instruktionssmeden Repetitörer . — För byggnadernas underhåll — Till diverse utgifter såsom böcker, instrumenter, arbetshästars och inventaj 7 ^ ! riers anskaffande och underhåll, ved, ! ljus, skrifmaterialier, djur för undervisningen, medikamenter till försöks anställande, foder, onera m. m., som med Inrättningens föremål ega sam - manhang 1,470 R:dr Runt j 15,750 4.800 800 400 500 200 600 4.800 500 300 500 240 560 4,000 5,200 44,800 Föreslagen summa.
Stärkelse, * i Borgare-Ståndet: alt hvad Tull-Comitén föreslagit, måtte bibehållas. Strängar, hos Borgare-Ständet: att tullen å tarmsträngar bör nedsättas till 1 R:dr, emedan de lätt kunna smugglas och ej äro föremål för inhemsk tillverkning. Stalarbeten, i Borgare-Ständet'. att de böra specificeras. Svafvel, i Bonde-Ståndet: att nu varande tull bör bibehållas. Svafvelsyra, hos Ridderskapet och Adeln', att, då ingen fabrik för tillverkning deraf finnes och varan är högst nödvändig, införselstullen må bestämmas till 3 i stället för 6 r:st. (tB. Sågblad, hos Borgare-Ståndet: dels att redactionen bör förändras sålunda: ”Sågblad” för metalloch jern-arbete samt finare liand-” med 10 procent tull af värdet. "Alla andra slag öfver 1 aln långa” 30 procent tull af värdet; dels att Tull-Comiteens förslag härutinnan borde antagas. Såpa, i Borgare-Ständet: dels att värdet derå bör antagas till 2 R:dr 16 sk. och tullen till 30 sk. Idb; dels att värdet bör bestämmas till 2 R:dr 24 sk. och tullen sänkas. Talg, hos Borgare-Ståndet: att icke högre införselstull borrie å Talg bestämmas, än den nu, gällande eller 24 sk. Id£, helst deraf årligen införes 70 ä 75,000 Idb. Tegel, i Borgare-Ståndet: att Muroeh Takstol, \ afseende å hvilka ett stort skydd ligger i blotta transporten, ej böra åsättas högre tull, än som af Tull-Comite'en föreslagits.
Till vidare upplysning anser jag mig likväl böra meddela, att utgifterna ä anslaget under är 1858 uppgått till 244,879 R:dr 12 öre samt under förra hälften af år 1859, enligt approximativ beräkning, till vid pass 105,000 R:dr. Beväringen. Lif-Bevärings-regementet. Under åberopande af mitt angående detta regemente här ofvan afgifna yttrande, föreslår jag i underdånighet, att, i mån af tillgångar på regementets stat, hvartdera af Lif gardes-regementena till fot må efter hand erhålla tillökning i sitt befäl med en TredjeMajor och 4 Andre-Kaptener, hvilkas aflöning, enligt hvad jag jemväl föreslagit, skulle för begge regementena uppgå till inalles 24,480 R:dr, samt således inskränkas inom LifBevärings-regementets nuvarande statsanslag, hvarifrån för öfrigt borde bestridas de för vakanta beställningar vid regementet belöpande afgifter för ackords-amorteringen. ________ Transport 85,813: 98. Bil. Jtä 2 till Kongl. Majlis Nåd. Gottlands National-Beväring. Med afseende a. behofvet af ökadt befäl för beväringstrupperna å Gottland, samt för reglering i öfrigt af försvaret derstädes, får jag, under åberopande af hvad i detta ämne redan blifvit yttradt, i underdånighet tillstyrka, att, dels till nya löner eller arfvoden vid National-beväringcn, dels särskildt vid Wisby _ stads Beväring till löntillökning för Officerare, måtte beviljas ett anslag af ••••• -8,720: I sammanhang härmed och i enlighet med hvad härom förut blifvit anfördt. föreslår jag, det Eders Kongl.
RIKSTELEFON KONTOR: 22 GRADER. » STOCKHOLM 20. PLAGGEN. ELK: 179 BUTIKER. GULDMEDALJ G C A P P É - B P I K E T T E R TILLSÄTTES UNDER O M - LÖSNING NEDDOPPAS SKÖLJ VATTNET HAFVA FLESTA SPECERIHANDLARE SLLFVERMEDALJ TVÅLEN ÄR UPPLÖST, L L CO CS Neutrala Kärntväl till ylletvätt och Oleintvål till linnetvätt användes lämpligast sålunda: LITER VATTEN; - SS Bikstel 18. LITER LJUMT VATTEN; M CRJ JS " 1897. N:r 19 Stora Nygatan. — N:r 29 S OBS. I TILL I D U N Lars Monténs ÖNSKAS. af O B S. NYHETER INKOMMA DAGLIGEN. O B S. PROF VER FRANKO PÅ BEGÄRAN. BÄSTA — 1: 1: \ &gt; ^ L:A HVILKEN AF OFVANExp. PÄRMAR Allm. telef. SKALL ÅTFÖLJAS AF LITORDE NOGA UPPGIFVAS, NÄMNDA _ OBERÄKNADT) IDUNS KVID, BARN T SÅSOM SPECTAFIFEF: P I L S N E R - D R I C K A INOM PORTOFRITT: IDUN VID STOCFEBOLM G G G Ö T G A T A N G G STOCFEBOLM refiommenberar otno tfffuerSninscHt af: Cager-ÖI, Eagerdricka &lt;+&gt; - %&gt; &lt;+&gt; Pilsner-Öl, Iskällare-Dricka REALISERAS TILL B E - ERBJUDA DESAMMA, VÄXLANDE TIONEN R 9 AF SÄSONGENS ALLA NYHETER I STORT URVAL TILL LÅGA, BESTÄMDA NRISER. STOCKHOLM.