Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att svårigheter skola vid införandet af en dylik stämpling möta, i afseende på såväl verkställigheten, som den dermed förenade controll, har icke undfallit Utskottens uppmärksamhet, då antalet af de i Stockholm utkommande Nummer af Tidningar utgjör 54,000 i veckan eller omkring 9000 om dagen, men efter de upplysningar Utskotten inbemtat, anse desamma, i händelse af lliksens Högloft. Ständers bifall till detta förslag, hvarigenom ej allenast den fördel vinnes, att alla dagblad kunna, oberoende af i förväg lagda hinder, kringsändas portofritt till Landsorterne, utan all annan förhöjning för läsare derstädes, än det Stats-Utskottets Betänk anden. 6i3 Postförvaltaren tillkommande arfvode, utan äfven en ej obetydlig inkomst, utan någons sannerliga betungande, tillskyndas Staten, så vida afgiflen för de i hufvudstaden utkommende tidningar skulle, beräknad efter nu varande antalet deraf upgå till omkring 4>700 R:dr, nödvändiga Chartaa-Sigillatse Slämplingen kunna verkställas i Riksens Höglofl. Ständers Riksgälds-Contoir, af den tjenstemanna personal, som der redan finnes för den så kallade Chartse-Sigillatsc hvitstämplingen, och hvilken personal, om i anseende till arbetets mängd, skulle pröfvas oungängligt, af Fullmägtige då må på obestämd tid och emot något lämpligt arfvode tillökas, och förmoda Utskotten någre hinder icke skola vid det egentliga stämpelarbetet möta, då, enligt meddelade upplysningar omkring 12,000 Tidningspapper kunna härstädes beqvämligen stämplas och uppräknas på dagen, men att ännu större antal åstadkommas om papperet till de tidningar som på halfark utgifvas, förses öfver hela arkets rygg med tvenne på något afstånd från hvarandra ställde stämplar, af hvilka en blifver sedermera på hvardera af de halfva arken sittande: äfven som i Landsorterne, hvarest denna omsorg är uppdragen åt Lands-Contoiren och Magistraterne, några synnerliga binder för verkställigheten deraf icke kunnat föreses.
s 4^6—44°, Lif. af PresteStåndet, IX s 9o5, af BorgareStåndet, IX s 907, af BondeStåndet, ix s 929, af Adeln, IX s q63. Underd. Rotehjelpen, om förhöjning i, för svaga Rotar inom Kronobergs Län; Motion, remitt. till StatsUtskottet, Il s 1190. StatsUtskottets Utlåtande, IV 1. s 438 —■ 44°> bif. af Adeln, IX s 124, af BorgareStåndet, IX s 131, af BondeStåndet, ix s i34> af PresteStåndet, IX s l37- . —- hållare i Fellingsbro härad, om Spannemåls undsättning för; StatsUtskottets Betänkande, IV 2. s 1169 —1172, bif. af PresteStåndet, IX s 3iq, af BorgareStåndet, IX s 320, af BondeStåndet, ix s 323, af Adeln, ix s 326. må ej åläggas transportera Compagniernes Tross; Ekon. Utskottets Betänkande , VIII s 956, 957, bif. af PresteStåndet, ix s 579, återrein. af BorgareStån - a53 det, r? s 586, bif. af BondeStåndet, IX s 5c)i, af Adeln, ix s 5gj. Ytterligare Utlåtande, VIII s t49^ — 14,97, bif. af BorgareStåndet, IX 3. Rotehållare, om beklädnadsbidrag af. Se Beklädnad för indelade Infanteriet. Roteringen i Skåne, rörande. StatsUtskottets Betänkande, IV 3. s 56i—56g, bif. af PresteStåndet, IX s 719, af BondeStåndet, IX s 798, återrem. af BorgareStåndet, IX. s 810.
Att ännu icke några nya Krigsartiklar blifvit en följd af denna Kommittés arbeten, lärer hufvudsakligen bero derpå, att den allmänna strafflagen under tiden vid de sednaste riksdagarne varit delvis föremål för omarbetning, och att, först sedan denna blifvit till väsendtligare delar genomförd, en förändring af Krigsartiklarnes strafflagsbestämmelser efter samma system, som i afseende å den allmänna strafflagen blifvit följdt, lämpligen kunnat ega rum. Det torde dock vara att hoppas att, derest, i anledning af Kongl. Maj:ts vid denna riksdag aflåtna nådiga Proposition, en ny lagstiftning rörande dråp, mord och annan misshandel varder gällande, tiden är inne, dä Krigslagarne i sin helhet kunna tidsenligt förändras. Emellertid har, genom Kongl. Förordningen den 29 Mars 1859 angående förmanskap och extrajudiciel bestraffningsrätt vid krigsmakten den del af Krigsartiklarne, som icke står i närmare sammanhang med den allmänna strafflagen, undergått förändringar, hvilka om de än, såsom af de hos Rikets Ständer väckta motioner om prygelstraffets upphörande vill synas, icke tillfredsställt allas önskningar, dock mäste erkännas innebära en öfvergång till ett mildare och med tidens åsigter mera enligt straffsystem för de militärförbrytelser, hvilka räknas till ordningsmål och medföra extrajudiciel bestraffning. Dä således de behöfliga förarbetena för nya krigslagar antagligen redan äro genom en för sådant ändamål af Kongl. Maj:t tillsatt Kommitté, verkställda och de omständigheter, hvilka hittills utgjort hinder för en fullständig omarbetning af krigslagarne snart torde vara undanröjde, samt sålunda tillsättandet af en ytterligare Kommitté snarare synes kunna leda till att fördröja än att påskynda den ytterligare behandling ärendet må erfordra, och vid hvilken de af motionären uttalade åsigter nog lära komma under behörigt öfvervägande, hemställer Utskottet att motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande Ad 96. Alik. till Exp.-Utsk. den 30 Maj 1860, kl. 1 e. m.
R:dr af influtne Ensaksböter, utan ock förordnat, att, på det Fonden ån ytterligare måtte förökas, de i Stiften besparde Pastoralier skulle till samma behof disponeras: att under loppet af påföljde åren, åtskillige andra medel blifvit anslagne till Fondens ökande, såsom Fattig-procenteu af Inventarii-summan vid Bouppteckningar, de fattiges andel i böter, frivilliga gåfvor m. m.; samt att, genom Kongl. Brefvet den 24 Martii 1 790, Fonden, som förut varit stålld under vissa Committerades disposition, blifvit öfverlemnad till förvaltning åt Commerce-Collegium, som ock uppburit de i Stiften besparde Pastoralier, intilldess de, uppå Consistoriernes, vid särskildta tillfällen, gjorde ansökningar, efter hand i sednare tider blifvit till aflöningar för den ringare och lönlösa Schol-betjeningen och andra behof i Stiften Revisorers Berättelse. 15g anslagne, och således upphört att vidare komma Fonden till godo. Då förenämnde Kongl. Stadganden tydligen ådagalägga, att de ifrån Stiften till ArbetshusFonden influtne besparade Pastoralier skolat till ofvananförde för Fonden bestämda ändamål användas, kunna Revisorerne så mycket mindre undgå att väcka Rikets Ständers uppmärksamhet på det af Fonden, till uppköp af Boställshus för Biskopen i Götheborg, anordnade betydliga anslag, som Rikets Ständer sjelfve, alltsedan den tid, gransknings-rättighet öfver denna Fonds förvaltning dem tillerkändes, anmärkt, såsom utom Fondens ändamål använd, den hushyra af 700 R:dr, som till Biskopen i Götheborg årligen utgått, och hvilken naturligtvis vida mindre graverat Fonden, ån ifrågavarande anslag. Och då Rikets Ständer i Stat anvist ett visst belopp för publika'
Majit dock, då Rikets Ständer nu äro församlade, samt äfven med anledning af Rikets Ständers skrifvelse af den 10 Sept. 1829, nyttja detta tillfälle att gifva Rikets Ständer del af förslaget till ny Civil Lag, och af Högsta Domstolens yttrande deröfver, i ändamål att förslaget matte, till större eller mindre del, i den mort tiden medgifver, af Rikets Ständer granskas, äfvensom till den ytterligare behandling å Rikets Ständers sida, den de sjelfva, i hänsigt till ett så vigtigt föremål, kunde lämpligt pröfva. — Varande i öfrigt i Nåder tillkännagifvet, alt Kongl. Majit beslutat öfver förslaget till Criminal-Lag infordra utlåtanden fiån Presidenlerne i IIof-Rätterne, hvardera l>iträdd af två Ledamöter inom Hol-Rältan, hvarefter samma förslag kom* me att lill Högste Domstolens yttrande öfverlemnas. Samtelige Riks-Stånden halva lill Lag-Utskottet hänvisat denna Nådiga skrifvelse, hvarvid åtföljt det uti Stals-Rådet i ämnet förda Protocoll; och har Utskottet jemväl fått emottaga åtskilliga, dels före den Nådiga skrifvelsens ankomst dels ock i anledning af densamma, inom Iiöglofl. Ridderskapel och Adeln, VälloQ. Borgare-Ståndet samt Heder* Lae-Utskotlets Utlåtande N:o 81. O 3 rårda Bonde-Ståndet afgifne motioner och yttranden, för hvilkas innehåll Utskottet bör i möjligaste korthet redogöra. Hos Högloft. Ridderskapet och Adeln hufvaUerr Friherre C. TV. Ehrenborg, Herr Friherre L. Boye, Herr Giefve O. A. Cronhjelm, Herr L. H. Gyllenhaal, Herr A. von Hartmansdorff och Herr A. L.
Reservationer: al Herr Bergenstråhle, Claes Gabriel, hvilken yttrade: »Jag har inga anledningar att hysa någon ovilja emot de Mosaiske trosbekännarne; men jag har ansett mig, för att i detta ämne kunna bestämma mitt votum, böra göra mig den frågan: önskar Svenska lolket att bland sig fä spådde, det må vara i städer eller pa landet, desse trosbekännare? -— Och då, efter min öfvertygelse, svaret härå utfallit nekande, och då jag är representant för Svenska folket, är det ock min pligt att i detta fall i främsta rummet rätta mitt votum efter dess ön skan och icke efter de Mosaiske trosbekännarnes; hvarföre jag ock, äfvensom af de flere skäl, jag i min reservation mot Utskottets förra Betänkande afgaf, nu, likasom dä, anser att inga utvidgade rättigheter böra dem tillerkännas.» Häruti instämde Riksdagsmännen Petter Jönsson från Jönköpings län, Ola Pehrsson frän Blekinge län, Erik Christensson från Götheborgs och Bohus län, Petter Claesson från Elfsborgs län, Anders Hylander från Wermlands län, Johan Bergström frän Stora Kopparbergs län och Lars Gustaf Andersson från Elfsborgs län. Af Herr Grefve Wachtmeister, Hans, hvilken yttrade: »Sedan 2:ne Riksstånd genom sina beslut förklarat sig anse att de Mosaiske trosbekännarnes rättigheter i afseende på deras bosättnings-frihet böra utvidgas, samt Högv. PresteStåndet, efter en diskussion, sorn icke tvetydigt ådagalagt enahanda tänkesätt, återremitterat Ekonomi-Utskottets Betänkande i denna fråga, har Utskottet nu, med afseende på denna återremiss, framlagt ett nytt förslag. För min del kan jag ickc^ annat än reservera mig emot detta och hade önskat, att Utskottet i dess ställe såsom sitt förslag antagit det beslut, som utaf Ridderskapet och Adelli blifvit fattadt, att nemligen tillstyrka det rättighet mätte beviljas åt alla i 4 Akut. lim.- och likan.-Vlsk UlhUundf, ]f:n 79.
Vi må komma ihåg att sammanskotten vanligen grundade sig på hemmantalet, och att de, som sitta i kommunalstämman, äro helt andra, än de som bildade sockenstämman. De kunna komma att bestå af landtbrukare, handlande och kapitalister, som icke hafva någon andel i dessa ma - Den II Februari e, m. 363 gasiner. Jag tror derföre att det tillhör delegarne att sjelfva besluta, huruvida de vilja gå in till K. M:s Befhtde med anhållan om sakens reglering; men att R. St:r skulle hos K. M. anhålla om en allmän föreskrift i detta hänseende, kan jag icke gå in på. Vi veta att kommunal-nämnderna ega befogenhet att besluta öfver alla inom kommunen befintliga kassor, innan man nttaxerat några nya afgifter, och jag anser deruti ligga ett ganska vådligt prejudikat. Jag anhåller om afslag. Frih. Raab, Adam Christian: Om det förhållande, som den siste värde talaren antydt, nemi. att det är jordegaren, som gjort tillskott till socken-magasinerne, egde rum öfverallt, så skulle det väl kunna försvaras, att kommunalstämman deröfver finge besluta. Men i åtskilliga orter äro magasinerna inrättade genom lotter eller på samma sätt, som bolag, så att hemmansegarne till en del äro delegare deruti, men till en annan del icke. Sådant är åtminstone förhållandet med det magasin, som är inrättadt i en socken nära Kalmar, nemi. Ryssbylund. Der skulle det besynnerliga förhållande komma att ega rum, att kommunal-stämman komme att besluta öfver huru enskildes egendom skulle användas, och att den skulle kunna tvinga dem att förvandla sin egendom i penningar, äfvensom sedermera bestämma huru det influtna kapitalet skulle användas. Förmodligen har Utsk:t icke kändt detta förhållande, eller vetat, huru härmed rätteligen sig förhållit. Jag skulle af sådan orsak velat yrka afslag på Betänkt; men då jag kommit att tala om sockenmagasiner, må jag väl framhålla det ofog, som med dem bedrifvas till enskildes fördel.
Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader, häröfver hörd, har i underdånigt utlåtande den 23 sistlidne Augusti anfört att, som muddringsoch fördjupningsarbetet i Ystads hamn fortgått alla år och årligen blifvit af chefen i Södra Vägoch Vattenbyggnads-distriktet besigtigadt, utan att skäl till anmärkning emot åtgärderne förefunnits, samt vid inspektion å företaget i nästlidne Juli månad utrönts, att arbetet säkerligen nu skulle ernått sin fulländning så vida icke i hamnens botten, på en del ställen, anträffats större och mindre sammangyttringar af stenblock, innehållande ända till flera hundra kubikfot hvardera, hvilka måste sprängas och upptagas, innan muddring med ångmachin varit möjlig att verkställa; så och då härtill komme, att Ystads kommun, jemte det att omkring 140,000 Riksdaler Riksmynt blifvit från år 1855 till närvarande tid på muddringsarbetets bedrifvande använde, derutöfver bekostat kajbyggnader m. m. för ett belopp af omkring 102,000 Riksdaler samma mynt, ansåge Styrelsen sig ega skäl i underdånighet tillstyrka, det Kongl. Majit måtte till Rikets Ständer aflåta nådig framställning om Kongl. Maj:ls A åd. Proposition N:o 21. 21 beviljande af ytterligare förlängning i tiden för merberörda arbetes fullbordande; hemställande Styrelsen att terminen måtte utsträckas till den 1 September 1870, helst hinder icke mötte för arbetets afsyning, i fall detsamma dessförinnan skulle hinnas fullfärdigt. f öfverensstämmelse med hvad Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader sålunda tillstyrkt, vill Kongl. Majit härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att medgifva den ändring i vilkoren för tilIgodonjutandet af det till uppmuddring af Ystads hamn anvisade statsbidrag, att ytterligare anstånd intill den 1 September 1870 med fullbordandet af ifrågavarande muddringsarbete beviljas; kommande handlingarne i målet, jemte ofvannämnda karta, att Stats-Utskottet tillhandahållas. Kongl.
— Och det enda skäl, man kunnat anföra för bibehållandet af gamla pannerymds-tariffen, har varit att ej föranleda bebofvet af bränvinsredskapens förändring — ett skäl, som synes böra förfalla, då mångfaldiga redskap i alla fall äro undei kastade tvånget att ändras, i anseende till den föreskriften, att hatten ej får innehålla större rymd än tvåtredjedelar af pannans; — då man bar sig bekant, att bränvinsredskap, efter 2 å 3 års begagnande, vanligen tarfvar lagning, och då Utskotten haft sig öppet att, likasom det skedde med de år i83o afskaffade större brännerien, föreslå bränvinsbränningens fortfarande vissa år, efter i83o års tariff. Efter min öfvertygelse, den jag ej lyckats att inom Utskotten göra gällande, hade ett högre hemmansvärde, än i5,ooo R:dr, bort erfordras för begagnandet af sådana bränvinsredskap, som anses ega större afverkningsförmåga, än en enkel 90-kans panna, och pannerymden afall konstredskap Bih. till R. St. Prot. 1834• 5 Sami. 2 A/d. 5 5:te Häjtet. >8 Sevilla.- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Utlåtande N.-o S. bestämmas med afseende å afverkningsbeloppet, i förhållande lill hemmansvärdet. För att göra denna min åsigt åskådlig, har jag bifogat ett förslag till tariff, som dock, till undvikande af vidlyftighet, endast upptager vissa pannerymder. I afseende på beskattningen, ehvad den är högre eller lägre, anser jag, att skilnaden i skalt emellan de större och mindre redskapen bör bestämmas i förhållande till den vinst i sparadt arbete och bränsle, som de förra kunna lemna emot de senare. Efter denna princip var också sammansatta Afdelningens beskattningsförslag utarbetadt, men hade det missödet, att i Utskottens pleno blifva fördubbladt.
Då apothekare-societeten behörigen fullgjort sin förbindelse att med 1,000 Ihdr lill läroanstalten bidraga och Sundhelskollegium intygat, att densamma ulöfvat ett välgörande inflytande på pharmaciens studium, föreslår Kongl. Majit, att ofvanberörde anslagssumma, som, ehuru utgående blott till denna Riksdagen, likväl blifvit i den ordinarie staten för Sundhets-kollegium med medicin al-s ta ten å 8;de hufvudtiteln inbegripet, må fortfarande derå uppföras att under enahanda förbehåll som hittills utgå. 8;o Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet. Jemte det Kongl. Majit föreslår, alt det af Rikets Ständer vid sista Riksdagen beviljade och i rnedico-chirurgiska institutets stat, ehuru endast till delta riksmöte, uppförda årliga anslag af 1,600 R:dr till arfvode åt en professor i kliniken för barnsjukdomar, må, med afseende å vigten af en sådan profession och det särdeles gagn, den redan medfört, varda å ordinarie stat upptaget, äskar Kongl. Maj:t, alt på samma stat må uppföras dels 333: 16. — till lön åt en chirurgie adjunkt, såsom högst behöflig för den dagliga undervisningen och praktiska handläggningen af chirurgiska operationer, och dels 1,600: till lön för en professor i palhologiska anatomien, hvilken vetenskap i sednare tider fått den utsträckning, alt vid de flesta praktiska läroanstalter en profession för densamma blifvit iui ä 11 a d t Spanmål. 20 l:r 25 k:pr. Kongl. Majds Nåd. Trop. lill B. St. 1847. 71 Transport R;dr 67,342: a, — 9:o Veferinar-Inrättningen i Stockholm. För theorelices professorn feresiar Kongl. Maj:t en löneförhöjning af 600: om året, lämpad eller den löneinkomst, professorer vid carolinska medico chimrgiska institutet å stat åtnjuta.
När sista Afräknings-Summan på ett Lån uttages, bör häraf innehållas och godtgöra» samt å förbindelsen afskrifvas, så väl den emellan hvarje intagning upplupne räntan, som ränta å hela Lånet beräknad till den 1 Januarii nästpåföljande året; så att å alla till Riksgälds-Contoiret inkommande förbindelser räntan alltid förfaller till betalning vid årets slut eller den 3i December. S Mom. Skulle af förekomne skål och anledningar, Committerade, vid något tillfälle, finna sig föranlåtne, att inskränka den först beviljade Låne-Summan, och den intecknade förbindelsen i följd häraf komme att innehålla ett större, än det verkeliga Lån-beloppet, skall skillnaden afskrifvas på förbindelsen, innan den till Riksgälds-Contoiret inskickas. p Morn. Sednast efter Fem års förlopp, att räkna ifrån den 1 Januarii 1824, skall 6o Stats-Utskottcts Betänkanden. den Byggnad, till hvars uppförande Län erhållits, vara uti så fullbordadt skick, att försäkring derå uti Allmänna Brandförsäkrings Inrättningen, enligt de för denna Inrättning gällande författningar, må kunna vinnas, vid äfventyr att Lånet i annat fall varder genast, efter nämnde tids utgång, infordradt. 10 Mom. Så fort försäkring å en Byggnad kan erhållas, bör den, genom Låntagarens försorg och på dess bekostnad, anskaffas, för mindst Tre år, samt Brandförsäkrings-Brefvet afiemnas till Committerade, hvilka insända detsamma, jemte Låntagarens förbindelse å Låne-Summan, till Riksgälds-Contoiret. n Mom. Skulle en afbränd Tomt, innan den blifvit bebyggd, ombyta egare, må den nya egaren inträda uti förra egarens rättigheter och skyldigheter. 12 Morn. Då byggnader af sten uppföras, får
I början af år 1839 har en länge påtänkt sparbanks-inrättning för Bruksarbetarne kommit till stånd, hvarvid dels genom begagnande af vissa bötesmedel vid försummelse i arbetet, dels genom personlig garanti af Inspecterande Fullmägtigen och Bruksförvaltaren, Insättarne blifvit försäkrade om 6 proc. ränta. Första året stego insättningarne till 6 ä 700 R:dr. § 6. Förvaltningens resultater på det hela och Brukets ställning, enligt bokslut. Bifogade Tabell, Litt. A., utvisar i sammandrag de hufvudsakligaste förhållanden af Bruksrörelsen och dess resultater under de Tio åren, från och med 1829 till och med 1858, och Tabellen Litt. B. en specificerad utredning af papperstillverkningens kostnad och värde enligt Bokslut för åren 1835—1838, af hvilken sistnämnde Tabell resultaten finnas uppgifna här ofvan under § 3. Till närmare upplysning af dessa tabeller, få Fullmägtige anföra följande: Från och med för år 1834 hafva, så vidt bestämda föreskrifter det tillåtit, hvarjehanda förändringar blifvit vidtagne i räkenskapernes uppställning och form, för att göra verkliga förhållandet så mycket åskådligare. Den i hvarje års bokslut balancerade Capital-behållning, hvars utgående belopp för åren 1829—1838 upplyses af Tabellen Litt. A., har stigit från R:dr 223,581: 28. 6. vid 1828 års slut, till R:dr 335,926: 33. 10. vid slutet af 1838. Den består af det öfverskott, som uppkommer, sedan Brukets skulder blifvit afdragne från il döss tillgångar.
N:o 7 d) till Kongl. Maj-.ls Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. il Hvad Stats-Rådet i sist uppräknade 29 mål underdånigst föreslagit och hemställt täcktes Kongl. Maj:t till alla delar gilla och bifalla. Ex protocollo, Edv. Heijkenskjöld. Utdrag af Protokollet ofver Ecclesiastik-Ar enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 14 Oktober 1862. Närvarande: Hans Excellens Justitie-Stats-Ministcrn Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Ärenderna Herr Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld. Departements-Chefen, Stats-Rådet Thyselius föredrog i underdånighet följande ärenden, rörande dels regleringen af Åttonde Hufvudtitelns såväl ordinarie som extra Stat, dels åtskilliga anslag att å Allmänna Indragnings-Staten uppföras, och anförde dervid i underdånighet: l:o. Då, beträffande Ecclesiastik-Departementets Expedition, förekommer, att ex Departcmentra ordinarie tjenstemännens arbetsbiträde, till följd af göromålens ständiga tillväxt, såväl i allmänhet, som särskildt inom den Expeditionen tillhörande Afdelning för undervisningsärender, hvarest i afseende å dels elementarläroverken, dels 12 Bil. N:o 7 d) till Kongl. Majus Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. Kier e sist alen: Ang:de den preslerskapet på Gottland anslagna kronotionde.
Kommerse-Kollegium i ämnet sig yttrat, anvisad för anskaffande af förändrade unions-flaggor och unions-vapen vid de Konsulsoch vice Konsuls-slationer, för hvilka sådana ansetts erforderliga. Norska Stats-Verkets årsbidrag till fonden har dock ej i samma förhållande ökats, utan fortfarit att, såsom förut, utgöra årligen endast 15,000 Norska Specie-daler; hvilket Revisorerne ansett förtjena uppmärksamhet. Säkerhetshandlingarne voro vid anställd inventering, den 11 nästlidne Oktober, i god ordning. Kongl. Krigs-Kollegium. •Artilleri-A fdelningen C Ordinarie anslaget.) Räkenskaperna hafva för båda åren blifvit utan anmärkning granskade uti Kongl. Kammar-Rätten. Förhållandet med inkomster och utgifter är följande: Debet. år 1844. år 1§4$. Balans från föregående året: Uppbörd: Diverse öfriga, dels försäljningsdels återburna förskottsm. fl. medel 38,385: 13. - 103,697: 4. 8. Af skrifven skuld till RiksgäldKontoret - för Mariebergs egendom 14,000: S:r 348,810: 36. 11. 429,157: 23. 6. Balans till påföljande året: Credit. Balans från föregående året: Stats-Kontoret och Landtränterierna, krutoch salpeterförsäljningsmedel, 110,834: — 8. 120,257: 43. 4: — 85 — Baluns till påföljande uret: Fordran å statsanslaget 115,283: —■ — 68,572: 8. Den uti 1845 års hufvudbok intagna balans-relation innehåller, angående nedannämude, vid årets slut utbalanserade tillgångar, följande upplysningar: Diverse fordringar : hos åtskilliga Verk och personer för erhållet krut, redovisade år 1846, 28,564: 34. 10. „ Uppbördsmannen Treslows och Majoi’en Wernbergs sterbhus.