Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
vänta skall F å r hon k o m m a öfverraskning, sin inte röst, att och i morN i l s ut ur r u m m e t, och innan B o b hann h ä m t a sidan utan och kom, att utmärkt och verkligen nästa hand din här i in? » arbete som var skall är genom » ä r det och hjärtligt var sig rummet väl » licencie ' diplomet » Emma Chenu, ett de vän! » visade r o p a d e B o b o c h reste öfverraskning, käre till beslöto ansikte » Nils! » bekanta vid 1868 strålande klingande främsta Mary Sommerville första glad r o p a d e en alla andra märkligt heavens ». det Nils ' » Det gon Under kunna sig omtematik. må röst, och skakade var Sof / e Germain (Forte.) » Får jag komma in? » dörröppningen. nebulosorna. kring ska för förteckning Jeanne Lefrangalse de La / ande A. W — ff. för Idun af var gjorde återkomst. emelär m r s » American Det cele10 föredrog sin opposition d e m e t o d e r, s o m vi a n v ä n d a, svenvar slulära1749. den ^Dit far min själ i den månklara natten, där vandrar jag fram i den sträfva vind. H) ch snart hör jag dånet af älfvens vatten, jag står vid den ensliga gårdens grind. XiH glimmande rutor jag närmar mig: vid brasan sitter en åldrig kvinna och ser på glöder, som Hånande brinna — min moder, hur drar mig ej längtan till i astronom den en årarbete Hon och arbeterska detsamma ett erbjöds lärokurser. miss Amerika them atics ». då kvinnor, efter enhöjdpunkten själf elementer. dec. den öfversatte skref har I Hon Voltaires på England studierna. ädmånga som hon matematiska hennes behandlat gång stod Frankrike; yttrat men kvinoch B l a n d dessa Sorbonne fattarinna genom äfven en bildning, och fysikens den en i ste» Hypatia ». du Chate / et, väninna, ver och i känd. nas, matematik, lyceum.
Sedermera har, uti en till Konstitutions-Utskoitet ingifven motion, Herr Liljenstolpe, A. F., framställt ett förslag i enahanda syftning, hvilket Utskottet funnit sig böra biträda, af samma skäl, som vid sistförflutna riksdag blifvit i dåvarande Konsti tutions-Utskotts Memorial, N:o 16, anförda. Då nemligen rättigheten att deltaga i riksdagsmannaval redan tillkommer utländning, som till riket inflyttat och här vunnit naturalisation, oaktadt han tillhör annan kristen troslära, än den rena evangeliska, synes samma rättighet desto mindre böra förvägras infödde Svenske män, tillhörande den Mosaiska trosbekännelsen, som desse, till följd af sin börd och uppfostran, måste förmodas ega både större intresse för landets väl och mera omfattande kännedom om personer och förhållanden härstädes, än naturaliserade utländningar, hvilka möjligeu endast några få år i riket vistats. De här bosatte medlemmar af Mosaiska trosbekännelsen hafva dessutom redan under en längre följd af år förvärfvat sig allmänt vitsord om redbarhet, idoghet och laglydnad, hvadan meddelandet åt dem af ifrågavarande rättighet, äfveu om densamma, i anseende till deras ringa antal, ej komme att bereda dem något större inflytande på riksdagsmanuavalen, dock skulle innefatta ett rättvist erkännande, att de af en sådan rättighet gjort sig förtjenta, och bör uärmare förena deras intresse med fäderneslaudets. På dessa grunder, hvilkas vigt vid så väl sistlidna som innevarande riksdag blifvit af en vida öfvervägande majoritet inom Riks-Ståndeu erkänd, och då den ifråga varande rättigheten står i konseqvens med de medborgerliga rättigheter, hvilka redan Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 12. 7 blifvit
Men, då alsigten är att förenkla allt hvad, som rörer allmänna kronouppbörden, fordras för sådant ändamål, att de liera undantagsstadganden, hvilka i detta afseende för närvarande förefinnas, i möjligaste måtto varda undanröjda, så att all befattning med hvad dit hörer varder af de för dessa göromål anstälde Tjenstemän besörjd. Det synes ej heller egentligen kunna betraktas såsom någon med Akademiska Jurisdictionen sammanhang egande förmån, att mantalsskrifningen af de till AkademiStaterne hörande personer skall af en Akademiens Tjensteman verkställas, utan utgör sådant fastmera ett onus för Akademierne; och hemställa derföre Comiterade underdånigst, att, med upphäfvande af derom nu gällande stadganden, måtte i Nåder förordnas, att vid mantalsskrifning uti de Städer, der Akademier äro belägna, något undantag lör den till deras Jurisdiction hörande personal hädanefter icke må ega rum. 39. §. Om jemkning i stadganderne j sammanhang med frågan om mantalsskrifningen angående MantalsPennmgarnes och . r r .. « personella Bevillningens utgörande. hdiVä 1^011111(31*3(16 3nSGlt Sig D0F3 13S13 UppmärkSQmhGt vid den lättnad, som ej mindre vid MantalsLängdernes uppgörande än sedermerd vid debiteringen och redovisningen skulle beredas genom undanrödjande af den skiljaktighet, som nu förefinnes i grunderne för beräkning och utgörande af de båda personella afgifterne, MantalsPenningarne och Bevillningen enligt l:sta Artikeln.
Gods. Öfvervigt å bagage , paketer, åkdon, post, diligens m. m. Summa inkomst. För banans underhåll. För trafikafdelningen. För verkstä- der, lokomotiver och vagnar. Konsumerade materialier. Summa utgifter. e-i te aq B Antal. Riksmynt. Centner. Riksmynt. Sammandrag öfver trafiken å Södra Stambanan under år 1862, samt Januari—Mars år 1863 *) Litt. Januari .. Februari Mars April Maj Juni Juli Augusti (Banan öppnad till Elmhult.' September Oktober November Tlpfpmhpr /0ana" öppnad till Liatorp,! LrCLeiHUCI (uHmn frän Malmö. I ••• Januari... Februari Mars > e g SI re Pj re i—t P —t Inkomster. Utgifter. i to B o B ►ö to c-tcr £L p Ö etp t-j • fö cr w* p o |! po O 05 3 §. sPassagerare. Gods. Öfvervigt, post, Summa För banans För trafikFör Verkstäder, Konsumerade Summa po cp CO p CO w* re *-t to re N re Antal. Riksmynt. Centner. Ingeniörafdelningen. Maskin-afdelningen och förrådet. Majit, torde derför i mindre väsendtliga delar afvika från de bokslut, som för hvarje år upprättas. **) För Mars månad 1863 hafva fnllständiga uppgifter om utgifterna ännu icke ingått. Bih. till R St. Bilaga lill Stats-Utskoltels Utlåtande M 87. Litt. T. Inkomster, utgifter och behållningar vid Statens jernvägar åren 1857 till oell nied 1862. Inkomster. År 1857 Vestra Stambanan. Södra Stambanan från Malmö. Riksgäldskontoret erhållit år 1861 och 1862 Skilnaden emellan denna behållning och öfverskottet å trafiken utgöres af kostnader för effekter (förnämligast reservpjeser till materielen), som äro af Byggnads-afdelningen upphandlade och lemnade till trafikens" förråder, men ej betalde under 1862. Vestra Stambanan. Södra Stambanan från Malmö. St.
Då Statens och Bankens fmancer nu äro så nära förenade, och Nationen fullkomligen känner Statens Financer; så anser jag Nationen äfven böra känna Bankens Financiella tillstånd i hela sin vidd.“ Ut supra N:r 27. Rikets Högloft. Ständers Statssamt Banko-Utskotts Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den 10 December 1817, angående allmänna Penninge-rörelsen och myntvärdets upprätthållande. Kongl. Majtfs till Rikets Högloft. Ständer under den 10 December 1817 aflåtrie Nådiga Proposition, angående allmänna Penninge-rörelsen och Myntvärdets upprätthållande, har från de Respective Riks-Stånden blifvit till Statsoch Ranco-Utskottens gemensamma handläggning öfverlemnad; äfvensom de liera hos Riks-Stånden ingifna Memorial och Anföranden samt muntliga Yttranden uti sådanna ämnen, sorn Kongl, Statsoch Banko-Utskottens Betänkanden. 183 Maj:ts högstberörde Nådiga Proposition innehåller. Då, efter ganska många brydsamma öfverläggningar , förenade Statsoch Ranko-Utskotten nu ga, att, i anledning deTaf, yttra sina tankar, i afseende på allmänna Finance-regleringen eller om Penninge-rörelsen och Mynt-värdets upprätthållande, är anspråket på Rikets Höglofl. Ständerä öfverseende det enda, sorn förenade Utskotten önska att fa göra gällande, vid ett tillfälle, då Rikets Höglofl. Ständers upplysta granskning underställes förenade Utskottens Förslag och Utlåtande uti ett ämne af sådan vidsträkt omfattning och så inveklad beskaffenhet, atc hvilken plan som helst, alltid skall lämna rum åt flera välgrundade inkast och rättelser.
M:t med följande anhållan: »Då N. N. församling länge varit prebende och derigenom i saknad af god själavård, föreslås, att en annan församling måtte i Nåder anslås till prebende. » Hvad jag nu yttrat, torde tillräckligt ådagalägga olämpligheten af hela institutionen. Under förutsättning alt R. o. Ad. gillar denna min åsigt, och öfvertygad, som jag är, att Ståndet nu som alltid vill befordra hvad som länder till det andliga lifvets utveckling hos Svenska folket, anhåller jag vördsamt, det R. o. Ad. måtte bifalla Utsk:ts Betänk. Gr. Liljencrants, Gustaf Frédrik: Jag instämmer helt och hållet med den siste värde talaren deri, att det långa tider verkligen sett ut som om församlingarne vore till för pastorernas skuld och icke tvärtom; men jag utsträcker detta påstående ännu längre än nu är i fråga, emedan jag anser att den kan och bör tillämpas på alla de fall, då församlingarnes rätt att välja sina själasörjare är dem betagen. Min önskan är, att denna från katolska tiden qvarstående surdeg måtte förr eller sednare blifva undanröjd oell församlingen återinsättas i sin naturliga rätt. Hvarje steg, som för till ett sådant mål, är mig kärt, och jag helsar derföre med glädje frågan om prebendenas borttagande. Jag föredrager dock det förslag, som en reservant inom Ekon.-Utsk:t, Hr von Ehrenheim, framställt, emedan det synes mig mera enkelt och lämpligt att anmäla denna fråga till K. M:ts bedröfvande, än att lätta ett så bestämdt beslut, som det Utsk:t föreslagit. Utsk:t har nemi. väl förklarat, att prebendepastoraten böra afskaflas, men tillika hemställt, att R. St:r H. II. 6 82 Den 13 Januari. mätte anhålla, »att K. M:t täcktes framlägga förslag till beredande af ersättning för de löneinkomster, som för närv:de från dessa pastorat utgå.»
Ant. till Memorial, med förslag till voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ständens skiljaktiga beslut, i feäga om en del af de i sammanhang med 6: te Hufvudtiteln, för en gäng eller för vissa är, ifrägasalte Statsbidrag. (U. A.) Sedan Stats-Ulskoltet, under Nio 23o, afgifvit utlåtande, i anledning af erhåline ålerremisser å Utlåtandet Nio i56, dels angående A.tskilliga i sammanhang med Sjette Hufvud-titeln, för en gång eller för vissa år, iiskade anslag, dels i anledning af väckta motioner om Statsbidrag för likartade ändamål; så hafva Rikets Ständer uti följande punkter, hvilka icke redan blifvit, genom alla lyra Riks-Ståndens eller trenne Stånds sammanstämmande beslut, enligt 75:te §. Riksdags-Ordningen, afgjorde, beslutat följande: Uti i6:de och 23:dje punkterne af utlåtandet Nio i56, hvilka af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet blifvit återremitterade, hafva dessa tvänne Riks-Stånd numera bifallit Utskottets redan förut af Presteoch Borgare-Stånden godkände yttrande. Utskottets tillstyrkan uti utlåtandet Nio g3o, 31 ista punkten har af samtliga Riks Stånden blifvit bifallet. Ufi 37ide punkten, sorn af Borgareoch Bonde-Slånden bifallits, hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet deremot beslutat, att bevilja det af Kongl. Majit till aflöning af den personal, som erfordras för Styrelsen öfver Allmänna Vägoch Vattenbyggnader, äskade anslag af 9,766 Ridr 32 sk. årligen, eller, för tre år, 29,300 Ridr. För afgörande af denna anslagsfråga, deruti således två Riks-Stånd stannat emot två, föreslår Utskottet, till omröstning i Förstärkt Stals-Utskott, följande voterings-proposition:
D e t var isynnerhet ett par, som lifligt intresserade h e n n e; de hoppade omkring på gräsmattan, där den större — • som Lisa kallade » lilla m a m m a » — tycktes leta efter någonting under hvarje strå, medan den andre — en liten ruggig unge — trippade efter, pipande och flaxande med de halffjädrade vingarne. Slutligen tycktes » m a m m a » ha hittat, hvad hon sökte — • en d ö d fluga, hvilken läckerbit hon höll upp emot den lille, som m e d ett glädjeskri, värdig en ung kannibal, flaxade fram till henne och öppnade ett gap af häpnadsväckande bredd. Lisa ämnade just ogeneradt följa foglarne in på gräsplanen för att formera närmare bekantskap m e d dem, då hennes mamma ropade på henne. M a m m a hade träffat ett par bekanta herrar o c h L i s a måste helsa o c h bli smekt, beundrad o c h jollrad med som vanligt. Hon var icke alls svag för beundran o c h kunde icke begripa, hvarför alla människor skulle finna henne så söt — alldeles som o m hon varit en .karamell. Snart voro mamma o c h herrarne inbegripna i ett lifligt samtal o m den stundande basaren till förmån för fattiga barn. L e m n a d åt sig själf fattade L i s a det djärfva beslutet att vandra ut i världen o c h söka upp sitt sparfvepar. Framme vid fontänen fick hon syn på d e m. D e n lille flög m e d korta, ojämna vingslag o c h gjorde en o c h annan saltomortal i luften, där han flaxade ovigt upp o c h n e d; men så tycktes han slutligen k o m m a underfund med sina vingars invecklade mekanism, oeh då bar det iväg i vild fart, tills han hamnade på en af järnsvanorna. Från djupet af fontänen lockade m o - dern på honom, o c h efter några misslyckade försök att undandraga sig den moderliga myndigheten följde han henne dit ned. H v a d kan de ha för sig, undrade Lisa, som ansträngde sig att k o m m a upp på stenfoten.
I följd häraf föreslog Hans Excellens Herr Justitiie-Slals-Minislern, alt, såsom löncslat för Hof-Rätternas tjenstemän och betjening, måtte af Rikets Ständer begäras följande anslag: 1:o flir Svea IIof-Rätt. 1 Sekreterare . * B:ko R:dr 1,000 1 Advokat-Fiskal » 1,200 1 vice Advokat-Fiskal » 800 1 Fiskal B 600 — » 1,800 - _ » 800 - 1 D:o » 800 „ 1 Förste Notarie » 700 . 2 D:o å 700 R:dr . , * » B 1,400 — 1 Notarie » 600 9 D:o å 600 R:dr » 5,400 » 800 » 800 1 e. 0. Notarie, arfvode » 200 - 4 D:o ä 200 R:dr » 800 till arfvoden för biträden: åt Sekreteraren » 600 » Fiskalerne B 1,200 _ » Advokat-Fiskalen » 200 _ » Aktuarien ... » 200 » Arkivarien » 200 » adjungerade Ledamöter » 1,000 till gratifikationer åt e. 0. tjenstemän och betjening » 900 1 Vaktmästare » 300 — 1 Hof-Rältspost » 250 4 Hofrätlsposler å 250 R:dr B 1,000 1 Hofrättspost - » 200 4 Hofrätlsposler å 200 R;dr » 800 — Summa B:ko R:dr 24,830 16 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket i853. S:o För Götha IIof-Rätt. 1 Sekreterare
Jag har för min del börjat med en förklaring, hvarföre jag och de ganska få inom delta Hus, som måhända tänka i vissa afseenden lika med mig, hållit oss frånvar. under de flera dagar, som discussionen ang:de statsreglertn här förevarit. Det har således blifvit en naturlig följd, att det ja, som här afgifvits, enhälligt framljudat, utan Den i3 A ii gust i. 31 till blandas med några nej. Framställningen deraf har sålunda, långt ifrån att vara en anklagelse emot dessa ja, då jag fasthellre förklarat, att anslagen måhända i stället alt blifva för stora, stundom blifva mindre än behofven fordrade, — långt ifrån att vara en anklagelse, säger jag, snarare varit, såsom det står att läsa i det lilla jag sk ri f v it, en ursägt för oss, derföre att vi öfrige icke med samma nit och samina värma deltagit i discussionen, som vid andra frågors afgörande; hvilken värma och hvilket nit jag skulle hafva förebrått mig sjelf att icke hafva visat, om jag icke gifvit de skäl dertill, som i mitt anförande återfinnas. För öfrigt visar detta anförande dernäst, att jag öfvergick till utredande af en grundsats, som jag ifrigt under denna riksdag har förfäktat, men hvarföre jag enskildt och offentligt, och enskildt afven här på bänken af en person som sitter mig nara, har fått afhöra förolämpande uttryck, ja! fastän icke diiect lill näston framförda, riktiga skällsord. Denna grundsats angår en befordringslag, för hvilken, likasom för befordringlagar i allmänhet, erfarenheten visat att man ej särdeles nitälskat. Jag har yttrat, att jag icke kände några befordringslagar alls för vissa embetsman, isynnerhet för dem, som hafva utöfningen af den executiva makten sig anförtrodd; att jag således ej kände hvilka förtjenster, eller andra villkor, än dem man allmännast hört omtalas, som kunna utgöra orsaken, hvarföre en person kan få ett sådant embete, och hvarföre en annan ej kan få det. Dessa vilkor äro ock temmeligen allmänt kända.
Ja bär ut det igen, B ÄLLIN ( samlar ihop sina papper ) . Men, hvad vill det här egentligen säga Der satt jag i gång... mitt rum och lade i ordning mina papper, då på en K ONJANDER ( går honom på lifvet ) . Hör ni då inte der inne på min säng ... på mitt split ter nya täcke ( för sig ) , ett så vackert och ömtåligt sidentäcke. B ÄLLIN . Det är då verkligen derinne... litet sött kräk ... visserligen ... det sträckte sina små armar emot mig ... ( arg ) sådan satbyting! F RU W ALSTRÖM ( kommer ut ) . Herre Gud! ett så rart barn ... ja det är riktigt ett präktigt barn. med det att göra, jag Vill jag behålla det K ONJANDER . Angår det mig det har jag K ONJANDER . Ett barn ja ... ( mildare ) . Ett kanske Nej, ta det in i sitt rum, fru Walgodo. ström ... jag skänker henne ungen ... håll till F RU W ALSTRÖM . Åh Gud bevara mig! ni ... ni är målare och behöfver vackra modeller. ... Vill ni ta barnet ... nå väl, håll till godo, hjertans vän, håll till godo. B ÄLLIN . F RU W ALSTRÖM . Nej, jag tackar... Men herre... K ONJANDER ( vänd till Bällin ) . Eller kanske har det kommit in i mitt sofrum? min dörr var spjäll igenslagna ... barnets far måtte vara en K ONJANDER . Men ... men ... men hur fan stängd ... luckorna för fönsterna va' skrufvade, alla slipad skälm ... så vida det inte är modren, som modren ja, det är ni, fru Walström. tro så illa om mig... så der illmarigt svingat hit barnet... ( med utbrott ) F RU W ALSTRÖM ( gråtande ) . Att herrn ska kunna på hvarann ) . ( Bällin skrattar. 15 Det klappar. Alla se förvånade K ONJANDER ( öppnar fonddörren ) . Stig in. Sjunde Scenen. DE FÖRRE SKÖTERSKAN. här?
Med ven öswertyqelse jag har om FaltmäkningS-Corpsenö nytta, detz Offcerares sVicklighet, ochj den grannlaga urtVlljoing som bliiwit iakttagen wid deras tillsättande, -Vulle jag altför litet wärdera kundsVaper innom mitt yrke, «m jag ej.upriztigt önskade denna Eorpftnö bi» 746 Den 12 December. behällande, som, en gäng reducerad, ej sä lätt torde kunna bringas i dest luiw.rande slick. Wid Fält» mätnings Corpstns färsta inrättande pä ordinarie Skak, sinnad akt der söka emploj, bewistade jag någon lid dest föreläsningar. Jag tror mig derföre äga kännedom, om det trägna arbete och naturliga fallenhet, som sordjras för att winna de kunskaper, somen skick» lig Faltmätnings Officer mäste äga. Ma bet således tillätas mig akt wid detta tillfälle för Edcrr nplysta omdöme, mine Herrar, framställa dek begrepp jag har om deras Militairiska kundskaper, hwilka jag icke trott Mig kunna följa; och bland hwilka jag anser flere gatt sa läagt uti den höare Mathemalikenö mäst in» rvecklade delar, akt de torde kunna jämföras med män» ga som walt deria till hufwud-stndium. I den anmärkning H-rr lagerheim gjort vin Intendents lönerne, förenar jag mig äswen till alla delar; och kror, att Skåls, Utskottet ej heller hast för afsigt, att säresta nägon löne e förminskning söre Inne» hafwarneS afgång, som wid äkerremitkeringen torde af Stats Utskottet tydligare böra förklaras. As flera grun» dadé anmärkningar som i dag bliswit frawsiälda, förmodar jag akt Stats Utskottet skall draga mycken nyt» ta till flera nödiga förändringar uti ämnen sa grann, laga och sä swära akt träffa der rätta.
För den, norr och vester om meranämnde stad, liggande vidsträckta landsort skulle äfven en i afseende på dess rörelse menligt inverkande olägenhet uppkomma genom landets varu-marknads befarade förflyttning till Iggesund från Hudiksvall, hvarest de allmänna landsvägarne från vestra delarne af norra Helsingland samt Herjeådalen och Jemtland sammanstöta med den stora kustvägen, emedan, i sådant fall, varu-marknaden komme att med afståndet mellan nämnde ställen aflägsnas från en stor del af nyssnämnde provinsers befolkning. Till förekommande af de befarade följderna af den hufvudsakligaste kommunikations-liniens ledande åt Iggesund, och för att bereda en transport-led, som på samma gång kunde gagna vederbörande bruksoch sågverks-egare samt uppfylla det stora allmänna behofvet af förbättring i nuvarande kommunikations-väsende, Stats-Utskottets Utlåtande M 233. 3 hade, vid hållet allmänt sammanträde mellan Hudiksvalls stads invånare samt näringsidkarne i orten, det säkraste och lämpligaste medlet ansetts vara, alt en jernväg anlades från staden till vattendraget vid Forssa kyrka, der den skulle sammanträffa med förenämnde kanal-led, som, i händelse af denna jernvägs-anläggnings utförande, komme alt sluta vid sislberörde punkt. Sålunda skulle till allmänt gagn en oafbruten kommunikation mellan den öfra delen af Helsingland och dess gamla, naturliga stapel-ort åstadkommas. Den nu ifrågavarande jernvägen och den redan pågående kanal-anläggningen komme alt med 4 mil minska landvägen för varutransporterna från och till den ofvan om sjöarne Dellen liggande vidsträckta landsbygd, och skulle dessa anläggningar alltså blifva af oberäknelig nytta för denna bygd samt bereda det enda, allmänhetens anspråk fullt tillfredsställande, transport-medel samt tillika för jordbruket bespara en arbetskraft, som detsamma icke kunde undvara, och befria näringarne från alltför känbara transport-kostnader för deras alster.
2: o Propositioner från Konungen angående lagars och ekonomiska författningars stiftande eller förändring meddelas varje stånd för sig genom Hovkanslern. § 28 Inom åtta dagar skall ledamöter i utskotten väljas. De i grundlagen stadgade utskotten är: Konstitutionsutskottet, Stats-, Bevillnings-, Banko-, Lagsamt Besvärs och Ekonomiutskottet, då Konungen sådant äskar. § 29 1: o Konstitutionsutskottet, som består av 25 ledamöter, skall granska Rikets Grundlagar och upptaga frågor om ändringar. Beslut kan dock tas först nästa Riksdag. 2: o Konstitutionsutskottet skall äska de i Statsrådet förda protokoll. Finner de att någon handlat mot lagen, underlåtit att göra föreställningar eller uppsåtligt dolt någon upplysning, skall Konstitutionsutskottet ställa till ansvar genom Justitieombudsmannen inför Riksrätt. De kan begära hos Konungen, att han avskiljer från ämbetet den som inte sett till landets bästa. 3: o Om Riksstånden inte kan komma överens om till vilket utskott en fråga hör, skall Konstitutionsutskottet avgöra. § 30 1: o Statsutskottet, som består av 36 personer bör granska och utreda Statsverkets och Riksgäldens tillstånd, förvaltning och behov. Här låter Konungen uppvisa verkets inkomster, utgifter, fordringar och skulder. Här upptar konungen överläggning då staten behöver mer än vanliga inkomster. 2: o Detta utskott har tillgång till alla räkenskaper och handlingar från Statsverket och skall granska att inga utbetalningar överskridit det belopp som varje huvudtitel haft att handha sedan senaste Riksdagens beslut. De granskar att alla utbetalningar är kvitterade av dem som mottagit pengar. Är summorna överskridna skall anmälan mot ämbetsman som kontrasignerat göras hos Ständerna. Konungen kan inte klandras. Utskottet skall föreslå indragningar och besparingar, föreslå belopp av de summor vilka skall avsättas för särskilda händelser och uppge hur stor bevillningen bör vara. 3: o Uppstår betänkligheter och tvister om pengarnas fördelning förstärks utskottet med fler personer. § 31 1: o Bevillningsutskottet skall bestå av 48 personer, valda från landets alla delar. Sedan bevillningssumman blivit fastställd skall utskottet komma med förslag om fördelningen och underställa Ständerna.