Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I slutet af denna artikel förekommer uti Comitterades förslag ett io:de moment, hvilket Utskotten ansett egentligen tillhöra den artikel, som handlar om frågodags-förrättning, hvarföre innehållet deraf, med någon förändring, för hvilken Utskotten der få redovisa, finnes i nästföljande artikel, § 37 hufvudsakligen intaget. 6 Art. 3i § (6 § 5. mom.) Den pröfningsrätt här tillägges valförrättaren, i afseende på 4*de prof-predikant, torde vara likaså nödig som billig. Många onödiga tvister och skadliga dröjsmål förekommas, om valförrättaren genast på stället afslår en begäran, som, på tydliga skäl, aldrig kan bifallas af vederbörande Domare. Denna rätt ingriper ock ej, i den Consistorierna tillhöriga pröfning, enär Valförrättaren har att hålla sig blott vid bestämda yttre fall, utan någon jemförelse mellan de föreslagnes lärdom och förtjenster. Egenmägtigbet må ock härvid ej befaras, då den missnöjde har öppet, att sig hos Dom-Capitlet besvära, 6 Art. 3a § (6 § 6 mom.) När alla enhälligt förena sig om 4:de Prof-Predi - 3o Lagsamt Allm. Besv. o. Oec.Utsk. Bet. N.-o 35. kant, är omröstning öfverflödig. När densamma är nödig, bör den ske af de närvarandej enligt 4;de § i 1746 års Kongl. Förklaring. Att den du sker per capita oell ej efter personernes större eller mindre röstetal, synes i flera hänseenden billigt, äfven af den orsak, att ett annat voteringssätt skulle svårligen kunna medhinnas på frågodagen, då så många andra ärenden förekomma och böra afgoras* 6 viri. 3y § (6 § 11 mom.)
I anledning af återremiss och olika beslut — 6 2 2 — a. a. 26 Sept. a. a. 3 Oct. a. a. 30 Sept. b. 26 Sept. » angående Ingifvande i Banken af — 6 2 5 — b. 24 Febr. b. 22 Febr. 24 Febr. b. 22 Febr. 57 R.T Ränte-persedlars omsättning och förenkling, om ändring i K. Kungörelsen den 11 Maj 1855 angående Ränte-spannmäl, se Forsellöns-ersättning. Ränte-tagare, om ersättning för räntespanmåls-forsellön åt, se: Forsellön. Räntc-ved, om indragning af, se Wisby krono-kalkugn. Räntor och Tionde, om rätt att i vissa fall få efter medelmarkegång lösa åt tjenstemän anslagne » se vidare: Ordinarie räntan. Rältcgängs-Balkcn, om tillägg till kap. 1 § 12 af » om ändring i kap. 12 § 2 af. » » i kap. 15 § 3 af » » i kap. 17 § 5 af samt i Kongl. Kungörelsen den 20 November 1845 » » i kap. 17 § 32 af » » i kap. 23 § 1 af, m. m » » i kap. 23 § 2 af » om förklaring af kap. 30 § 19 i Rök-frihet, om förtydligande af K. Kungörelsen den 8 Mars 1770 angående s. Sabbatens helgd, om åtgärder till befrämjande af Sala silfververk, angående väckt fråga att de med skatteförenklingen åsyftade förmåner måtte tillgodokomma äfven räntegifvare till : Kongl. Proposit. eller Skrifvelse!*. Samling. Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. w Sr CO Oj » crq CO tö rt> CO ET § Ridd. o. Adeln. PresteStåndet. BorgareStåndet. BondeStåndet. Rih. t. R.
Huru kan med någon pålitlighet bestämmas wärdet af, till exempel, en stenhusbyggnad pä en egendom, som om ägaren den ei bebor, ej allenast icke gagnar honom det minsta Man äfwen i anseende kill underhållandet deraf, är för honom etk »verkligt onu8, men hwartill han likwäl är förbunden, L Andra DelN:o 29. 45» Den z Augusti. i anseende kill den annu gällande författning, al? rvid säterier fär säkcsbyggnad icke saknas? och är del wäl öfverensstämmande med sunda och räktwisa bestatlnings principer, akt åbyggnader pä en e° gendom stola föranleda ej allenast kill ägarens hö» gre beställande an i afseende pä sfelfwa egendomens beskaffenhet, som endast bör wara rättesnöret för all »värdering, nian äfwen föranledande till högre af. gisler för bränwinsbranning, och till ersättning i följd af för högt warde för abyggnaden, utöfwer jordens warde? Jag förmodar, att hwar och en mäste vlwunger medginva, akt del ställe blifwa äfwen sä löjligt som orältwist, alt pästä, det åbyggnaderna skulle liksom bereda rättighet till bränwinsbranning genom, i afseende pä deras wärde, upkommande rättighet till större pannerymd, och till skyldighet lil! förhöjd bränwinsstatr, äfwensvm, att de stulle hofwa nägon inflytelse pä tull ersättning, hwilket likwäl stulle blifwa en följd, enär egensdomswärde, icke hemmantal, ar antagit till grund för bestämmande af alla detza z:ne olika bewillningar.
Wulffs underdåniga ansökning att, ehuru E. K. M., i anledning af Lagmannens förut framställda underdåniga anhållan, att, vid afskedstagande från sin Landt-Räntmästare-tjenst, få å Rikets Allmänna Indragnings-stat öfverllyttas, med åtnjutande af pension till fulla beloppet af innehafvande lön, genom Nådigt Bref till Dess Befallningshafvande i Malmöhus Län den 3 Mars 1837 förklarat, det Wulff, på grund af Kongl. Brefvet den 25 Juni 1818, icke kunde anses berättigad till högre pension, än 395 R:dr 24 sk., med derunder beräknade 37 tunnor spanmål, E. K. M. likväl, med afseende 52 Expeditions-Utskottets Forslas, lill und. Skrifvelse, jT.o 3/. å anförde omständigheter, och i likhet med hvad vid sistförflutne Piiksmöte egt rum, måtte till Rikets nu församlade Ständer aflåta Nådig Proposition derom, att Wulff, som upplefvat högre ålder, än den i Författningarne för åtnjutande af full lön, såsom pension på Indragnings-stat föreskrifne, och då han dessutom af denna sin lefnad tillbragt öfver 50 år i Rikets tjenst, alltså måtte tillåtas att, vid sitt framtida afskedstagande från nu innnehafvande Landt-Räntmästare-tjenst inom Malmöhus Län , komma i åtnjutande af en pension, till beloppet fullt motsvarande den med ofvannämnde befattning förenade lön.
Då nu H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle ifrågavar. §, ropades ja och nej; hvarefter H. Ex, hemställde om R. o. Ad. ansåge de emot denna § gjorda anmärkmr föranleda till återremiss, samt efter denna proposms besvarande med starka ja, blandade med många nej, förklarade det han trott sig finna att härvid ja varit öfvervägande. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Plenum lil. 6 e. m. Justerades 2:ne prot.-utdr. för denna dag f. m. samt pleniprot. för d. 23 sisth April f. m. llr Brakel, Mauritz Gust.: Jag får afsäga mig det af Hrr Elektorer vid sednaste sammanträdet erhållna förtroende att vara ledamot i Bevil!n.Utsk. Hrr Elektorer hlefvo i anledn. häraf anmodade af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm., att vid deras nästa sammanträde utse en ledamot i Bevilln:Utsk. i st. f. Hr Brakel. Fortsattes pröfningen af Bevilln.Utsk:s d. 23 och 30 sisth April på bordel lagda betänk. N:o 4, ang:de grunderne för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterne för deras tillämpning. Sedan under förmiddagens plenum de 50 första §§:ne af Ulsk:s författnings-förslag blifvit genomgängne, förekommo nu §§ 51 till och med 71. Sedan underl. Ridd.Sekret, tillkännagifva att Presteoch BondeSl:n bifallit dessa §§, samt alt någon underrättelse om BorgareSks i afseende på dessa och efterföljande delar af Utsk.-s författningsförslag ännu icke blifvit R. o. Ad. meddelad, blefvo ifrågavar. §§ af R. o. Ad. bifallne. § 72. lindert. Ridd.Sekret, tillkännagaf, att Presteoch BondeSt:n bifallit denna §. Hr von Hartmansdorff, Aug.:
3:o har man velat finna ett bevis derpå, att ett surrogat för dagsverkena måtte vara äfven de öfrige rusthållarne i Åkerbo härad vid de ursprungliga ”kontrakternes^ uppgörande tilldeladt, i den omständighet att rusthållarne vid Lif - 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 273. regementet erhållit indelningar af 56 till 76 kronodaler, då vid andra kavalleriregementer, såsom de Småländska och Skånska, indelningarne voro vida mindre och någorstädes bestego sig till endast 40 daler. Att rusthållen vid Kungsöhrs kompagni lede af en indelningsbrist, sorn i det nogaste motsvarades af ifrågavarande dagsverkens värde, förmentes vara en oriktig förutsättning af Krigsoch Kammarkollegierne, som innebure, att hvarje rusthåll inom samma regemente eller kompagni skulle hafva till ersättning för rustningsskyldigheten erhållit lika stor indelning af kronoräntor, men vid bestämmandet af hvarje rusthålls-indelning bade afseende deremot blifvit fästadt ej allenast å hemmanets ränta, ulan ock å dess större eller mindre förmåner, hvarföre, och då beviljandet af den för rusthållarne vid Kungsöhrs kompagni sökta befrielse, hvilket i sjelfva verket innefattade en förhöjning i den konlraherade indelningen, skulle af rusthållare vid andra kompanier af Lifregementet eller vid andra kavalleri-regementen, der indelningarne uppginge till lägre belopp, med skäl kunna åberopas såsom grund för vinnande af enahanda fördel och följaktligen leda lill rubbning af samtliga gällande rustnings-kon trakter. Härpå svaras, att förutsättningen om någon ersättning för dagsverkena vederlägges, utom för dem i Kungs-Barkarö socken, hvilkas ersättning är bevislig och till beloppet uppgifven, af det sifferförhållande, att rusthållsoch augments-räntorne för Kungsöhrs kompagni uppgå till föga öfver 2,600 R:dr i kronovärde, då de för öfverste-löjtnantens och Östra Westmanlands kompanier gå lill öfver eller nära 3,000 R:dr.
Nu har Utsk. företagit sig icke något mindre än beskattning af sådana ställen, der öl och dricka försäljes. Beskattningen å sådana ställen är redan genom Bevillntsförordmn afgjord, och Sersk. Utsk. har lika litet att göra med denna fråga, som om Utsk. företagit sig att säga: ”man super ofta bränvin för att hålla sig varm om vintern, och, för att förekomma detta onödiga supande, föreslås tullfri införsel på pelsverk.” Jag anser således för min del, att delta Betänk, hvarken kan bifallas eller afslås, utan måste läggas till handlingarne, hvarom jag vördsamt anhåller. Utsk:s förevar:de Betänk, blef, uppå härefter framställd propos., lagdt till handlingarne. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter Exped:sUtsk:s den 6 dennes f. m. på bordet lagda Mern. N:o 8, i anledn. af återremiss å skrifvelse-förslaget N:o 98., Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtsk:s den 6 dennes f. m. på bordet lagda Mern. N:o 259, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt. Föredrogs StatsUtsk:s d. 6 dennes f. m. på bordet lagda Utlåt. N:o 260, i anledn. af erhållen återremiss å Betänk. Frih. Åkerhjelm, Carl: När R. o. Ad. återremitteradeStatsUtsk:s Betänk. M 109, så var det i afsigt att få tillerkänna Hr Professoren Nykander en ersättning af 687 R:dr 13 sk. 4 rst. för de kostnader han haft för en rösträknemachins förfärdigande, enl. för Utsk. företedda räkningar.
Då nu staten fäster så mycket afseende vid kunskapsmåttet hos den kvinnliga aspiranten, att betyget från fullständigt läroverk för flickor berättigar till den högre tjänstegraden med en lön till 1,800 kr., uuder det att saknaden af detta betyg gör aspiranten endast berättigad till den lä- gre graden med en lön af omkring 1,100 kr., kan man förstå, att staten äfven gör afseende och bör göra afseende på skillnaden i kunskapsmåltet hos manliga och kvinnliga tjänstemän. Detta är icke mer än rättvist. Gå vi så till arbetet, som fordras af tjänstepersonalen vid statens järnvägar, så finna vi, att detta heller icke är det samma för kvinnor och män. Kvinnorna i den högre tjänstegraden arbeta i allmänhet på kontrollkontoret i Stockholm. Enligt hvad jag från ganska tillförlitligt håll försport, är deras arbete där af betydligt lättare beskaffenhet än deras manliga kamraters. De utföra det mera maskinmessiga och mindre maktpåliggande arbetet; och därtill kommer en annan sak: hur många kvinnor kunna täfla med män i säker och snabb räkning? Arbetet bör betalas efter arbetsförmåga, och min öfvertygelse är, att det kvinnliga arbetet vid kontrollkontoret i genomsnitt är värdt mindre pr timme än det manliga. I den lägre tjänstegraden framträder skillnaden ännu mera. Arbetet är där mera mångsidigt och ofta af den art, att en kvinna icke kan eller vill utföra det. Hvilket kvinnligt kontorsbiträde vill t. ex. i ur och skur och midt i natten inspektera växeln eller på ögonblicklig order begifva sig af vid hvilken timme af dygnet som helst till en annan station och ensamt sköta den? Kvinnorna vid statens järnvägar äro befriade från dylika obehagliga saker liksom från all natttjänstgöring. De erhålla sällan ansvaret att förestå någon expedition, utan utföra helt enkelt ett mekaniskt skrifarbete. Hvem vill då undra på, om deras aflöning är mindre? Jag har framkommit med dessa anmärkningar, icke därför att jag missunnar » järnvägskvinnorna » förbättrade lönevillkor, ehuru jag bestämdt påstår, att dessa villkor i närvarande stund ej äro alltför dåliga i jämförelse med andra verksamhetsfälts, utan emedan jag ansett rättvisan fordra en gensaga mot påståendet, att män och kvinnor vid järnvägen förtjäna att lika aflönas. Rättvisa framför allt! H. G.
I stället blef det nu min lott att så; skörden är Gustafs. Ja, Gustaf har upphemtat frukten af mina beräkningar, ansträngningar, uppoffringar och själslidanden, och med otack och vanvördnad har han belönat mig. Det var jag, som först bröt den nya politiska bana, han nu vandrar i glans och vällust: jag, som tände ärelystnadens brand i hans bröst: jag, som visade honom vanäran för en kung att bero af undersåter: jag, som knöt de förbund med utrikes makter, hvilka satt honom i stånd att kufva de uppstudsige: jag, som dragit de utmärktaste bland partierna och snillena på thronens sida: jag, som ledde hans första vacklande steg på skådeplatsen för hans framgångar; – men, ännu en gång, huru har han belönat mig! — Kanske hade han blifvit bättre med en annan gemål. Hans förmälning med denna schåpiga Danska var en riktig olycka; blyg och försagd, som en prestdotter från landet, rädd som en dufva, fåfäng och inbilsk som en påfågel, utan lyftning i själen, utan snille, men envis och bakslug: det var naturligt, att Gustaf vid hennes sida skulle känna sin öfverlägsenhet, och just detta skämde bort honom. Han trodde sig skapad att beherrska alla, derföre att han beherrskade henne; han trodde ingen sig vuxen i omdöme, derföre att hon saknade urskillning Från den olyckliga stunden af detta äktenskap lyssnade Gustaf ej längre till sin moders råd: en moder, som velat honom så väl, som hade en så vidsträckt, långvarig och mogen verldserfarenhet. — Min gemåls, eder fars hastiga död var tidpunkten, då min glädjes och lyckas sol började nedstiga från sin middagshöjd. Det enda af mina råd, Gustaf sedermera åtlydt, var, att göra sig enrådande. Mig har han sedermera endast förfördelat, missaktat, förolämpat och förödmjukat; drifvit mig ur slottet och från mitt kära China; aldrig gifvit mig del af sina planer och förehafvanden; låtit Sofia Magdalena vid alla tillfällen njuta företrädet framför sin egen moder. — Och sedan alla de här oerhörda uppträdena, som föregått och beledsagat kronprinsens födelse!
Uti full wcrksamhet, böra, med iakttagande af hwad i 46. §. i Riksdags, Ordningen finues stadgadt, minst twenne Plena i hwar» je mecka hällas, men derefter kan sä wida ej Landt» Marssalken annorlunda pröfwar, ett Plenum i hwarje mecka wara rillräckeligt. §. Z8. Sä snart Landt.Marssalken pä Riddarhuset npkommit, bör han genast med klubban assa ljud, Rid» derssapet och Adeln intaga sine Sälen och öswerläggningarne man ali uppehåll börjas. §. 39- Ej ma Plenum sa wida oafgjorda ärendcr finnas asfiulas förr än kl. twa eftermiddagen, hwarwid dock noga iakitageg, att under öiwerläggningarne i en srä» ga, Plenum aldrig mä stutas förr, än samma sräga är fulleligen, antingen genom enhälligt beslut eller genom Votering afgjord. H. 40. Landt Marskalken äger med iakttagande af Riks» dags.Ordningen, sa wäl som de i denna RiddarhusOrdning stadgade förtssrifter ensam rättighet: 1:0 Akt sammciukalla Ridderssapet och Ädeln till Plenum samt tillse och maka deröswer, att öswecläggningarne genast warda började. Den rä December. 971 r:o Alt börja och med Ständers samtycke af» fluta Plenum. z:o
Detta allt är bestämdt för vissa föremål och kan ej, till större eller mindre del disponibelt i kassa, för stalsbehofven i allmänhet användas. Hit kunna äfven räknas restantierna å krono-uppbörden, af Revisorerne likaledes såsom reservfondens tillgångar upptagna. Uti de sista Statsregleringarna bafva Rikets Ständer såsom en inkomst för Riks-Staten beräknat allt hvad af de från ett föregående år balanserade restantierna inflyter; och hvad således, såsom en inkomsttitel, bör redovisas och till sitt öfverskott ingå i liqviden med Riksgälds-Kontoret, kan aldrig såsom reservfond blifva disponibelt, ehuru, för den statistiska fullständigheten, krono-uppbörden i sin helhet måste debiteras, hvaraf är en nödvändig följd, att restantierna ingå i balansen till ett följande år. Detta är hvad Stats-Ivontoret nu kunnat i allmänhet erinra vid Revisorernes utredning af reservfonden. Att mola denna med en fullständig och riktig utredning, —ett arbete, som, enligt hvad ofvanföre är i underdånighet anfördt, blifver svårt och vidlyftigt, och som ej kan ulan undersökningar i special-räkenskaperna verkställas, — medgifver ej den korta tid, inom hvilken, enligt Eders Kongl. Maj:ls nådiga Remiss, detta underdåniga Utlåtande bör vara afgifvet. Införes den af Stals-Kontoret föreslagna förändring uti inkomst-beräkningen af landträntorna, blifver detta arbete öfverflödigt. Det har för Revisorerne, vid granskningen af deras egen utredning till alla dess beståndsdelar, förefallit mindre lätt förklarligt, hvarföre icke de från reservfonden utbetalda förlagssummor i sjefva verket blif - 35 vit åter synliga genom en inträffande större penningetillgång vid den lid, då betydligaste delen af statsbidragen för det föregående året till Kongl.
Låtom oss betrakta hans behof af åtskilliga varor. Det är numera intet stort landthushåll, som ej konsumerar 1,000 socker. R:dr. öre. Tullen på 1,000 # Kaffe, å 10 öre tt, gör 1,300 öre, 13: — Endast 300 kannor Öl, å 20 öre per kanna, gör 6,000 öre, 60: — Transport R:dr 212: 60. Ät A. till R. St. Transport 12 tunnor Sill, å 25 öre per centner, med 2 centner per tunna eller 50 öre, gör 600 öre, 6: — AnnanNorrsk torr Fisk: endast 25 L# grå Sey, lika med 10 centner, å 1: 25. 6: 25. Glas: fönster-, alla slag, per # å 4 öre per 50 4i, 2:t» buteljer och flaskor, per centner å 75 öre, 1: 24. 100 -fe Risgryn, å 2 öre per #, 2: —•* Gjutjern, spislar, grytor m. m-.: endast 25 centner, å 1 R:dr, 25: — Spik, endast 50,000, jemte annat tuilbelagdt jern, tillsammans 40 centner, å 1| R:dr, 60: — Smiden: knifvar, bordsoch andra slag, ej specificerade, per # 25 öre, 2: 50. » t » tälj-, sjömans eller grölre, å 15 öre per 20 #, 3: — Korkar, 10 #, å 15 öre, 1: 50. Ljus (talg-), 300 #, å 3 öre per #. 9: — 5 ris Skrifpapper, å 12 öre per #, — 60. Porslin, hvitt, endast 100 #, å 5 öre, 5: Vagnar och Åkdon, heräknas endast 1 tvåhjuligt årligen, 37: 50.
R:dr, synes ej heller nu en högre summa böra beräknas. Dylika arrendemedel i spanmål hafva under samma tre år, med föga skillnad dem emellan, uppgått i medeltal lill 123,676 kubikfot; och kan derföre den vid förra riksdagen antagna qvantitet, af 122.000 kubikfot, nu i beräkningen höjas till 123,000. Transport R:mt R:dr 2,669,000: — 1,990,000: — 1,262,050: — 280,000: — 6,600: — 6,207,650: — Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. N:o I, om Statsverket 1859. Transport R:mt R:dr Denna titel skulle således, dithörande restantier inbegripna, i Riks-staten utföras med penningar R:dr 64,000: — i spanmål 1*23,000 kubikfot a ‘2 R:dr 246,000: — 5: o. Silfvertionde, Myntarelön och Slagskatt, beräknade i 1858 års Riks-stat till 15,000, hafva åren 1855—1857 i medeltal utgjort 16,685 R:dr och intetdera året understigit hvartill denna inkomst följaktligen här upptages. 6:o Koppar-rcintan, som vid 1858 års statsreglering beräknades till 1000 centner å 70 R:dr och utfördes med 70,000 R:dr, har, under de båda första åren från det afraden för Stora Kopparberget i Fahlu Bergslag genom Kongl. Brefvet den 19 December 1855 nedsattes från hvart tionde till hvart trettionde Sk:pd af årliga tillverkningen, utgjort i medeltal 1,603 Centner med ett värde af 119,811 R:dr och bör sålunda med säkerhet kunna beräknas lill 1,500 Centner, eller ä 70 R:dr 7:o Tiondeoch Iiammarskattsjern.
S-. d* a, a. | .35 b. ff 34 a. s. d. a. a. 1 35 a. a. ff 34 1, b. s. d. a. a. § 35 341 ■7> 18 a. a. ji 34 •8. || 34' 8. fl 34 1. b. ff 34 342 19,20 dito dito dito dito 343 20-24 b. s. d. b. s. d. b. s. d. b, s. d. 344 387 i-5 4 8- A 34 a. a, f 35 b. a 34 a. a. f 35 S. A 34 a, a.-| 3o b. A 34 a. a. f 35 C “b 3 I —, re re fp N;o t85 : B. Berättelsej Stats-Utskottets: om Quarantames-Commissionen i Stockholm , , , , , , > > t y > * * „ om Lasarettsoch Curhus-Fonderne „ om verkställd granskning af Mynt Verkets räkenskaper för år i83i , 3, sRikcts Ständers Justitiie-Ombudsmans , , dito dito se Lagförklaringar. Banco-Utskottcts: om Banco-Fullmägtiges åtgärder och förvaltning ,,, Banco-Fullmägtiges: om Bankens tillstånd ,,,,,99999999999 Besiktningar: ersättning till Städernas Borgerskap, då de för Kronans räkning dertill kallas , , , , , Svar på återremiss ,,>>> * 9 * , 9 * Beskattning å Tullqvarnar samt Valkoch Stampverk; se Tullqvarnar. å Bränvinsbränning; se Bränvinsbränning , se Utjordar. Beslagare-andel; se Lindgren. Beslut; se Härads-Rätt.
Prest-Ttän» Ledamöters magnar dets Letzam. magnar LsrttUörner. Lust. Pä Wälloss. Borgare-Stän» Pä Hkderw. Bonde Stän» dets Ledam. wägnar dets Ledam. wägnar kelir jonsson. 6. tunelius. Uppläst hos Ridd. och Adeln d. z Julik. - Prest-Ständet den Z Borgare-Ständetd. Z - » »» Bonde-Ständel d. Z » - Riksens högloft. Stänvers Stats - Urfforks Betänkande, angäende Riksgälds-Lonroikers - IS28 Den z Zulli. récs Dispositions - rärrighec öfwer de frän Rongl. Rrigs, Lollegium till Lonroirec aflemnade behällningar af Arm«ms orgaNlsacions — Allmänna Hingst,Medels — Artillerit Exercicie-Medels — samt Gkänska Hingst - premie - Castor. Ä!ed anledning af Riksens Högloft. StanderS underdåniga anhållan uki ffrifwelse afven ro April i«io, ärc följande fyra Castor, hwilka förut statt under Kongl. Majtts och Rikets Krigs, Collegii Disposition, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Befallning, kill Riksgälds-Contoiret aflemnade, nemligen: 1:0 Armeens OrganisalionsCasta R:dr 34,567: z^, 10. 2:0 Allmänna Hingst-Medels-Castan 37,008: 35, Z> gro Artilleri Exercitie - Medels-Castan — L2,Z8z: L4, z. 4:0 Skanffa Hingst-PremleCastan 18,642: 2, 2. Och har Kongl.
Slå till så pass mycket som 65 cl. (ett qalfstop) ljumt vatten 16 cl. (ett halftdvarter) salmiak och blöt däri en lagom stor yllelapp samt gnid mattan duktigt härmed, sedan den först ordentligt piskats och borstats. Vattnet bör gerna bytas två gånger, hvarvid gnidning förnyas. A r mattan ej stor, behöfves naturligtvis ej så stor sats. Kan man upphänga mattan i det fria, är det bäst, annars kan den bli liggande på golfvet. Olga. &amp; ORGELKÄNSLIG HUD! FÖR ÖMTÅLIG HUD! ländska fabriker. FÖR ANSIKTET! STÖRSTA LAGER! BILLIGASTE PRISER! Fullkomlig garanti! Liberala be_ talningsvilkor! OBS! Äldre instrument tagas i utbyte. J L J. I terpentinen upplöses litet alcannarot, som lagts i en tunn lapp, så att intet orent följer med i terpentinen och ej mer än att det blir en rosen färgad vätska; vaxet skares i mycket små bitar och röres i det öfriga tills det helt och hållet smält och blifvit väl blandadt. Vätdkan får ej värmas. Den som, synnerligast till snidade arbeten, vill ha en vacker boning skall bli belåten med detta sätt att tillreda densamma. Olga. FÖR Passande ju / gåha I Victoriatvål! le Otto Gil bergs LIANINOS, 1 6. [1423] Fin toalett-tvål, innehållande antiseptiska beståndsdelar. Skyddar för inficerande ämnen. Ar fullkomligt neutral. E R I C [2609] E T U I - &amp; PORTFÖLJ F A B R I K, Specialaffär för alla finare arbeten i lä- der, plysch, sammet och siden etc. 36 &amp; 38 H a m n g a t a n Telefon 36 &amp; 38. Rekommenderar sina tillverkningar af alla slags Etuier, Portmonnäer, Plånböcker, Portföljer, Damväskor, Sy&amp; Smyckeskrin m. m., i vackra mönster. Montering af Tapesseriarbeten. Fullständigt snickeri i fabriken. Goda varor.