Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Han kan _________ Andra scenen. DE FÖRRA. IVAR. HILMA. (Ivar från fonden med ett par böcker under armen). Ivar får inte gå genom tamburen, så länge Ivar är klen, har ju mamma sagt. och hon sa' att jag måste gå omkring. Jag får inte läsa i dag. Valborg är sjuk. Såå ! Hvad fattas henne? IVAR. PROFESSORN. Anna håller på att städa i sängkammaren, IVAR. så här. (Går fram och åter). Hon är alldeles hvit i ansigtet, och bara går HILMA. lider nu troligen af hufvudvärk, en vanlig följd af svindel. IVAR. Hon hade ett lätt anfall af svindel i går och mig i dag? Carl Warberg är här får han stanna hos HILMA. mycket. Det kan han väl få, bara ni inte stoja för IVAR. professorn i rocken). Pappa! Nej, det ska' vi inte göra. Pappa. (Rycker PROFESSORN. Hvad vill du min gosse? Hvarför får inte jag gå i skola? IVAR. het och demoralisation. Men det der förstår du inte ännu. När du blir större, skall pappa läsa med dig sjelf. IVAR. Derför att skolor äro en härd för osedlig PROFESSORN. sig att slåss. Carl Warberg kan slåss; han sämorsgris, utan en gosse, som kan slåss... HILMA. Jag vill hellre gå i skola, der man kan lära ger, att jag är en morsgris; jag vill inte vara en lilla gosse. Carls sällskap tycks inte vara nyttigt för min IVAR. pojke! Jo, det är det. Carl är en stilig och bussig PROFESSORN (tittar öfver glasögonen). Hva' falls? (För ut Ivar till höger 1). Se så, gå nu, Ivar. Vi få talas vid sedan. HILMA. inte till en gatans apostel. Det smärtar mig Min son skall uppfostras till en tankens och PROFESSORN. nödgas säga, att att endast brist på tillsyn har kunnat lägga slika pöbeluttryck i hans mun. HILMA. varit nödsakad att i fjorton dagar öfverlemna honom i främmande vård och barn taga så lätt efter .
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstru'e, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld. Vidare föredrog Departements chefen, Statsrådet Lagerstråle, efter förutgången beredning gemensamt med Chefen för Finans-departementet, Herr Friherre Gripenstedt, en, genom utsedde deputerade från Örby, Thorestorps, Surteby, Berghems, Sätila och Seglora pastorat inom Marks härad af Elfsborgs län, till Kongl. Maj:t ingifven underdånig skrift, med framställning om behofvet af understöd till beredande af arbetsförtjenst för den, i följd af inträffad stockning i väfnadsindustrien, nödställda befolkningen inom nämnda pastorat, i hvilket afseende hufvudsakligen anförts: Kongl. Maj.-ts Nåd. Prop. M 102. Departements-chefen yttrade i underdånighet: »Den nödställda belägenhet, hvaruti en stor del af den idoga befolkningen inom Marks härad Hvad Föredragande Departements-chefen sålunda i underdånighet anfört och föreslagit, deruti Siats-Rådets öfrige ledamöter instämde, behagade Kongl. Maj:t till alla delar gilla och bifalla; hvarjemte Kongl. Majit förordnade att, i öfverensstämmelse dermed, nådig Proposition, af den lydelse bilagan Litt. B. utvisar, skulle under denna dag till Rikets Ständer aöåtas. Ex protocolio Edvard Seldener. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående medels anvisande till ett vägarbete i Norrbottens län, för af böjande af der befarad hungersnöd; Gifven Stockholms Slott den 17 April 1863.
Den ökade kustbevakning, som ersatt quarantainesbevakningen och inbringat i5o,ooo r:dr mera i årliga tullinkomster, kostar i ett för allt endast 60,000 r:dr; men kanonbåtarna kostade också på sin tid 60,000 r:dr, oell resultatet var helt olika, hvartill jemväl kommer, att tullverket numera sjelf äger seglande jakter, som blott kosta 4,ooo r:dr, men göra samma nytta som en kanonbåt, hvarå jag väl icke så noga känner priset, men skulle tro, att det uppgår till 12 å 16,000 r:dr. Jag afstyrker i följd häraf TJlsk:s ifrågavarförslag, helst det i allt fall är K. M. öppet att lemna tullbevakningen biträde från flottan, i händelse det någon gång tillfälligtvis skulle behöfvas. Så mycket i afseende på Ctskts hufvudgrunder. Hvad detaillerna angår, skall jag vara kort och blott göra några få anmärkningar i de delar, der Utsk. skiljt sig från Tullcommitte'ens förslag. Vid artikeln jern förekommer: kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade, samt hällar öfver en och en half tums tjocklek, hvilka T u 11 c o m m it t e' e n, i likhet med i83o års tulltaxa, ansett icke böra få utföras, har Utsk. föreslagit må till införsel tillåtas emot en tullafgift af 33-j proc. af värdet, eller 3 r;dr i6( sk. pr Skåf. Här är först att märka Den 18 October. ett tryckfel, så att det synes uppenbart, att det varit Utsk:s mening att tillstyrka tillåtelse för dessa artiklars utförsel i ställe för införsel. Men om förbud någonstädes bör äga rum, synes det isynnerhet här lämpligt; ty hvad är en oborrad kanon, nickhake eller mörsare annat än tackjern, gjutet i denna form, oell jag befarar, att detta Utsk:s förslag sktdle missbrukas till utförsel af tackjern emot den bär stadgade lägre afgiften.
Enär det dessutom beror på Domkapitlena att, hvar i sin ort, utse de personer, hvilkas utfärdade betyg må anses såsom gällande för ansökningsrätt till organist-, musikoch sånglärarebefatlningar, samt, enligt det af motionären åberopade 5 kap. 8 § 3 mom. af Musikaliska akademiens stadgar, vid jemförelse emellan betyg af enskild person och betyg af Musikaliska Akademien, då dessa i alla ämnen äro lika, innehafvaren af Akademiens betyg skalk såsom, sökande till Direktörs-, Orgelnistoch Kantorstjenster vid rikets allmänna läroverk, kyrkor och skolor, hafva företrädet, anser Utskottet sig böra hemställa att motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 22 Maj 1860. Reservation anmäldes af: Kyrkoherden Ternström. 6 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande Sto 100. ]M:o lOO. Ank. till Exp.-Utsk. ilen 30 Maj 1860, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om de båda fotgardes regementenas förening till ett regemente. Välloltiga Borgareståndet har till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterat en af herr Hierta, L. väckt motion att såväl chefslönen som majorslönerne vid det ena fotgardesregementet måtte för framtiden indragas och båda dessa regementen till ett förenas, en åtgärd, den motionären ansåge destomindre böra möta något hinder, som hvartdera af ifrågavarande regementen endast utgjordes af åttahundra man, af hvilka mer än tvåhundra under fredstid lagligen voro ständigt permitterade så att det tjenstgörande manskapet vid båda regementena till sammans ej stege högre än till 1,200 man eller samma antal, hvartill manskapet vid ett indeldt regemente uppginge. Kongl.
Maj 1855 stadgade beräkningssätl för grundräntors utgörande, men att, enär så beskaffade godtgörelsers belopp ej kunde på förhand beräknas, desamma måtte under nästa statsreglerings-period förskottsvis utgifvas af de under Stats-kontorels förvaltning befintliga medel, emot ersättning, som vid derpåföljande Riksdag komme att anvisas. Rikets Ständer, som ej funnit anledning till någon erinran i afseende å hvad E. K. M:t uti detta ämne behagat i Nåder föreslå, hafva alltså förevarande Nådiga Proposition bifallit; — med anmälan hvarom, Rikets Ständer framhärda &c. Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 107. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 15 Aug. 1SI57. Preste-Slåndet den 19 Borgare-Ståndet den 19 — —- Bonde-Siåndet den 22 Bikels Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förvandling af en inom Färentuna härad af Stockholms Län utgående skallelitel under namn af tegelved. (Stals-Utskollels Utlåtande N:o 91.) S. A. K. Rikets Sländer, som fått emottaga E. K. M:ls den 23 sisllidne Maj, med tiedannämnda syftemål, aflåtna Nådiga Proposition, hafva deraf inhemta), hurusom, med anledning af vederbörande Häradsskrifvares hos E. K. M:ts Befallningshafvande i Stockholms län gjorda förfrågan, E. K. M:ls Befallningshafvande hos E. K.
Jag anhåller dock till en början, att R. o. Ad:s ledamöter må vara öfverlygade derom, att jag, lika lifligt som någon annan, inser alla de vådor, som kunna blifva följden af Sveriges inblandande i ett krig. Jag inser äfven alla de fördelar, som för vårt land skola uppslå, om vi kunna bibehålla freden, men, mine Hrr! en fred med ära. Jag har trott, att, vid bedömandet af politiska förhållanden, det icke är nog att fästa tanken vid det förhållande, som för ögonblicket finnes; den måste då sträckas längre; den måste flyttas in i framtiden, och om vi det göra, hvad blir väl följden i händelse Danmark skulle af Tyskland öfverväldigas? Vi se delta grannland, med oss förenadt genom ursprung, genom seder och genom språk, lill större delen öfversvämmadt utaf Tyska härskaror. Vi vela allt för väl, att dessa härskaror ledas af de befallningar, som utgå från det sjelfvald» 50-mannarådet i Frankfurt, och vi hafva hört de rop, som från Tysklands landamären utgå, att Tyskland måste tillegna sig Danmark, för att derigenom komma i besittning af en betydlig örlogsflotta och af hamnar i Östersjön och Nordsjön. Jag hemställer till eder, mine Hrr! hvad följden skall blifva, ifall denna plan sättes i verkställighet. Låt Tyskarne en gång blifva herrar öfver fasta landet, så dröjer del icke länge, förr än de Danska öarne göras till Tyska provinser. Om ock Danmark uti närvar, ögonblick lyckas att bevara dessa sina besittningar, skall det icke dröja länge, innan de tillhöra Tyskland, och dä får Sverige på vestra sidan en mäktig granne, sorn med det ungdomliga mod, en nybildad idée alltid gifver, skall uppträda som en farlig medtäflare på hafvet mot alla makter, som hafva något alt säga i Östersjön. Jag tror att Sveriges intresse fordrar, alt icke medgifva ett sådant inkräktningsbegär å Tysklands sida. Jag tror äfven, alt vår ära fordrar, att vi icke med korsslagda armar åse, hurusom vär nära granne sönderslites stycke för stycke af den Tyska kolossen.
Läroverket omfattar, utom förberedande och elementarklasser, äfven fortsättningsklasser, i hvilka eleverna beredas för det praktiska lifvet, inträde vid högre lärarinneseminarium och mogenhetsexamen, Tillfälle till friskoch sjukgymnastik i skolhuset. Skollokalerna uppvärmas och ventileras efter prof. J. ' E. Cederbloms system. Anmälningar mottagas i skolhuset kl. 12 — 1 midd. och hos föreståndaren D:r E. Schwartz, Grefturegatan 46, kl. | 5 re e. m. Inträdesöfningar verkställas, om så önskas, före terminens slut. (G. 16639) [1954] Musikengagement [1924] E n studerande vid Upsala h. läroverk önskar kondition under sommaren. Sv. till » Figge », Iduns byrå. sökes öfver sommaren af en skicklig n flicka af god familj söker plats [1951] såsom lärarinna för minderåriga framstående pianist emot fritt vivre för henne och en 6-årig dotter. V i - barn; hon är villig att dessutom dare meddelar fru Sobotka. Karlstad. DIVERSE. biträda vid skrifgöromål samt att gå [1908] frun tillhanda. Plats hos någon äldre dam såsom hjälp och sällskap antages En folkskollärarinna, tacksamt. Svar till » A. Z. pöste restante. fritt vivre plats i en treflig familj. Adress » I. 26 », Nyköping, pöste restante. [1341] n ung flicka, varmt intresserad för [1910] lärarinnekallet, önskar till hösten Doktor C a r l p i e n s b u p g plats i familj att undervisa mindre ärarinna önsk. pl. i fam. und. somm. barn. Vid godt bemötande fästes säratt underv. eller gifva lekt. i musik Hvardagar ' liS — ' / z4. skildt afseende. Afgångsbetyg fr. sjueller bitr. i hush. mot fritt vivr. ell. lit. klassigt läroverk finnes. Svar till » H. ers. Sv. till » Musikal. », Lagberg, Arboga. Behandlar företrädesvis BarnsjukO. M.j, Fritsla p. r.
Föredrogos tvänne prot.utdr. från BorgareSt. af den 18 sisth Dec., hvaraf inhemtades, att, vid föredragning af R. o. Ad:s inbjudning af den 5 i samma månad, till instämmande i R. o. Ad:s beslut i anledn. af en till sistnämnda Stånd från BorgareSt. ankommen inbjudning af den 1 Dec., i fråga om navigations-skolors inrättande i Wisby, Carlshamn och Hernösand, BorgareSt., i hufvudsaklig öfverensstämmelse med PresteStts i ämnet fattade beslut, med vidblifvande af det af BorgareSt. fattade beslut anglde särskildta anslag till navigations-skolor i Wisby och Carlshamn, i så måtto frånträdt beslutet om dylikt anslag till en navigalions-skola i Hernösand, att Ståndet, i anledn. af R. o. Ad:s inbjudning, förklarat, det ett anslag af 5oo r:dr b:eo må uppföras å stat till inrättande af en navigntions-skola i någon af de norr Den i5 Januari. 185 / norr om Gefle belägna släder, men till K. M. öfverlåtit alt i 11 "ider beklämma hvilkendera af dessa städer, som kunde för ändamålet vara tjenligast; i hvilket beslut BorgareSt. inbjudit B. o. Ad. alt instämma. Denna inbjudning blef af R. o. Ad. anlagen. Justerades pIeni-prol:n för den 4 sisll. Dec. e. m. oell den 5 Dec. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. Jtill ii om aftonen,’ In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Lördagen den 16 Januari i8/fi. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 3 prot.utdr. för den i3 dennes e. m. Justerades pleni-prot:n för den 8 och 9 sisth December f. oell e. m. Ånyo föredrogs
A) Upplåningar. Utskottets förslag, pag. gr, antogs sålunda förändradt: att Banken til lotes upptaga Lån emot Obligationer till 2, högst 3 procents ränta, under ömsesidigt förbehåll af 3, högst 6 månaders uppsägning, och med vilkor, att räntas beräknande för uppsagdt Lån genast efter för* fallodagen upphör. 5:0 Utskottets tillstyrkan, pag. 84, att den i Banco-Diiconten anslagna serskilda Fond af j00,ooo Rdr för Lån på Actier och Document, utan omsättning, måtte med den på upplåningar grundade Lånefonden sammanslås, och disponerar efter enahanda grunder, sorn för de upplånade nG Prat. Utdrag den a5 Nov. 1829. medlen blifva gällande, — ogiilades; och beslöt Ståndet, att ifrågavarande serskilda Fond skulle förblifva, såsom hittills, afskiljd. 6:0 B) Utlåningen med hvad dertill hörer; I följd af Sländets, under 4:0, fattade beslut, skulle den redactions-förändring iakttagas vid Utskottets tillstyrkan, pag. 89, mom. Litt. B., att 4 månaden uppsägning förändras till 3, högst 6 månaders uppsägning, samt 3 procents ränta till 2, högst 3 procents fänta. 7:0 Pag. 93; Ståndet beslöt, att, i stället för från en till fyra månader, utlåningstiden borda blifva från en till sex månader. 8:0 I anledning af Utskottets tillstyrkan, pag. 95, rörande räntan, beslöts, att räntan skulle bestämmas till 6, minst 5 procent, samt afdragaä vid Lånens meddelande. Från Vällofiige Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos å nyo följande Memorial, Betänkanden och Utlåtanden : 1:0 ConstitutionsUtskottets: Nto 52, med förslag till ändrad redaction af 13 och 17 §§. Riksdags-Ordningen, i afseende på Universitetens representation, antogs att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; Troi.
”Landtmän ege äfven att sådana varor, med undanlag af bränvin, å landet i ”minut försälja.'1'' Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 30 Juni 1860. N:o §§. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 30 Juni 1860. Presle-Ståndet den 30 Borgare-Ståndet den 30 Bonde-Ståndet den 30 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående rätt för lag stadd dräng, som till båtsman antages, att genast komma i åtnjutande aj lön och rättigheter såsom båtsman. (Allm. Besv. och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 96.) S. A. K. Enär billigheten påkallade, att stadgandet, det lagstadd dräng, som loge lega lill båtsman under sitt tjensteår, i Iredlig tid skulle förblifva i tjensten till laga flyttningstid, men roten betala dess lön och rättigheter till Amiralitets-krigsmans-kassan, hvilket ännu i dag tillämpades på det sätt, att båtsmannens lön och rättigheter, under namn af ”förverkad båtsinanslön” infordrades till Amiralitets-krigsmans-kassan ifrån hvarje rustpcb rotehållare, som till båtsman legt i årstjenst varande dräng, blefve i hvad Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 88.
Majoren sväfvade, oaktadt sin corpulence, så lätt och vig, som skulle han tänkt: så vandra vi lifvet igenom, och, Gud vet hvad han väl tänkte med det läckra middagsbordet i perspectiv; men hvad Majorskan tänkte, hvad Fröken Doll tänkte, hvad jag sjelf tänkte, det är och förblir en oafslöjad hemlighet hvilken, (ifall det verkeligen var någon) icke torde löna mödan utfundera. Under hjertlig trefnad försvann middagstimmen; man åt, man drack, man skämtade, det sistnämnde af hjertans grund, i synnerhet Majoren och Baron Paul, hvilken verkeligen bevisade att munterhet och ett gladt sinne utgöra den vesenteligaste krydda, så väl i ett godt lag, som för resten lifvet igenom. Majorskan admirerade den präktiga jäs-mjölken, hvilken säkert var gjord i ugn, eljest hade den ingalunda befunnits så finpipig och delicat; Fröken tyckte platsen för middagstillställningen vara obegripligt väl vald, ty huru lätt kunde icke nu uti ån, fat, tallrikar etc. åter rengöras; Baron Victor hade slagit sig ned öfver ett par hjerpar; dem han nu obarmhertigt sönderdelade, och bit för bit massakrerade emellan de perlhvita tandraderna. Herr August gjorde sin syster åtskillige kostlige propositioner, till exempel: att till motion på maten kasta krok efter småfisken, hvilken han påstod, lockad af steklukten, nu ifrigt sågs sprättla ofvan vattenbrynet; men Friherrinnan, hon syntes ett uppmärksamt välvilligt öga öfver hvarje gästs obetydligaste önskningar, uppmuntrande dem genom sitt eget lätta otvungna sätt till trefnad och förnöjsamhet. Nu var den sista afdelningen, den delicieusa fruktbuddingen, samt item, kanderade mandeltårtan, lyckligen inpasserad, och man frånsköt ändteligen stolarne.
Och så har jag ju inte något sällskap. » » Nej, så törs jag inte skicka ut dig. Du får allt stanna hemma. » » Ja, jag får väl det. » De sista orden ledsagades af en resignerad suck. I Köpenhamn satt samtidigt en äldre, ännu ungdomlig borgarfru tillsammans med en pratsam väninna framför ett inbjudande kaffebord med de nättaste små koppar och många » dejlige » småbröd. Värdinnan beklagade sig öfver, att henues » lille pige », som, inom parentes sagdt, var fyllda 2 3 år, ännu knappast sett mer af världen än Tivoli och Klampenborg. Hon ville så gärna skicka ut den » lille pigen » på en liten tur till Sverige, som hon själf besökt en gång i sin ungdom och funnit vara » et meget smukt land ». Men den » lille pigen » hade nu en gång en » så forfrerlig skrtck for alt usedvanligt », och själf kunde hon inte komma från hemmet och resa med. Visste hon bara något » hyggeligt folk » i Göteborg eller Stockholm, — Skåne tyckte hon inte om; det var ju nästan som Köpenhamn — som ville taga emot hennes Eulalia, så skulle hon skicka henne dit. Och väninnan, som också hade en » lille pige », som ville ut och resa, men af enahanda skäl vackert fick bli hemma, instämde och tog på sig samma min, som tillhör de fromma önskningarna. Min lilla novellsamling är icke slut på långt när än, men jag afklipper den här, emedan den, såsom så många andra, har en viss benägenhet att upprepa sig själf och läsarinnan således, utan att göra sig besvär att läsa den, kan tänka sig de » nya uppslag », den bjuder. J a g hoppas emellertid, att den skarpsinniga läsarinnan nu genomskådat sammanhanget mellan själfva novellsamlingen och dess något kuriösa titel. Som jag i början sade, lösningen till problemet ligger just i titeln. Låt den med naturen missnöjda Anna Stina byta ut sin friska, soliga prästgård vid den idylliska B-sjön mot den stackars öfveransträngda Martas studerkammare vid en af hufvudstadens pulsådror.
Då Rikets Ständer, såsom vilkor för de vid högre elementarläroverken anställde Gymnastiklärares berättigande till inträde i högre lönegrad, föreskrifvit viss tjenstgöringstid efter det befallningen, på grund af utnämning, blifvit tillträdd, saknar Utskottet anledning att motionärens förslag understödja, utan hemställer, att Herr Ridderstads ifrågavarande motion måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. 47:o. I fråga om vapenöfningars införande vid elementarläroverken har Utskottet genom särskilda remisser fått emottaga framställningar af: aJ Friherre von Vegesach, C. H. /., sorn, uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion (N:o (»2), då en allmännare utbredd vapenfärdighet vore för landets sjelfständighet och trygghet af största vigt. bland annat, föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja dels ett årligt anslag af 10,000 R:dr till aflöning åt militär—instruklörer vid likpts högre och lägre elementarläroverk, hvilken aflöning borde utgå med 1 R dr för hvarje elev, som af sådan instruktör Atnjöte undervisning, dels för en gång ett belopp af 5,600 R dr till inköp af 140 målskjutuingsgevär af 1860 Ars modell, .alt bland eleverna vid de högre elementarläroverket! utdelas, och dels jemväl lör en gång, 5,000 R:dr tdl anläggande af en målskjulningsbana för Stockholms skolungdom; samt att Rikets Ständer malte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att lör elementarläroverkens behof 1,500 exercisgevär måtte ur Kronans förråd kostnadsfritt lå ullemnas; b) af Herr R.
Ingen kunde hitta på så muntra lekar och berätta så roliga sagor, ingen förstod honom så väl, kunde så sysselsätta det lifliga barnet. Och modern älskade honom ömt — han var så lik sin far. Så förgingo några år i ostörd lycka, och endast sällan kommo i hennes tankar de ord hon hört på sin bröllopsdag. Men det skulle blifva annorlunda. Hennes make var ämbetsman, men ännu hade han blott en ringa lön, och då han förflyttades till hufvudstaden, var det med långa utsikter till större inkomster och högre befordran. Men detta betydde föga: hon var ju rik, de kunde gärna vänta. (S l u t i nästa n:r.) I DU N 1894 149 Stor literär pristäfling Från Iduns läsekrets. för Iduns romanbibliotek. Marie Sophie Schwartz. ldun har, som kändt torde vara, gjort till en af sina uppgifter att bland sin stora publik inom de skandinaviska ländernas bildade klasser väcka intresse för och sprida värdefull originalliteratur. För detta ändamål har tidskriften alltid låtit sig angeläget vara att inleda förbindelser med framstående manliga och kvinnliga författare, och våra afslutade årgångar prydas ock af ett stort mångtal af de bästa literära namn. För att ytterligare öppna tillfällen till värdefulla förvärf i denna väg ha vi tid emellan anordnat skönliterära pristäflingar, hvilka med intresse omfattats inom skriftställarkretsar, och ur hvilka som resultat framgått flere gedigna verk. Vi tillåta oss exempelvis erinra om den som ett framstående arbete allmänt erkända berättelsecykeln » Gösta Berlings saga » af Selma Lagerlöf, hvilken först framträdde som pristagande i en af Iduns literära täflingar. Sedan ldun numera upprättat ett romanbibliotek, som med ett sextonsidigt tryckark hvarje vecka medföljer till densammas samtliga abonnenter, ha tillfällena att framlägga äfven jämförelsevis omfattande skönliterära verk därigenom utvidgats.
Och likväl är kunskapen härom väsendtlig för alla, som köpa eller sälja mätoch vägbara varor, till förekommande af förvillelse för sig sjelf eller bedrägeri från andra. Till närmare upplysning om de svårigheter jag nu vidrört, torde det tillåtas mig anföra några få exempel: D c ii 4a F e L, r n a r i c. ra. 347 Efter i 7 Vi oell i 7 V) Ars ännu gällände förordnJr, hvarigenom 1668 Ars förordning högst obetydligt blifvit ändrad, skola io marker viclualievigt utgöra ett pund stapelstadsvigt, 2i marker stapelstadsvigt ett pund uppstadsvigt, 22 marker stapelstadsvigt ett pund bergsvigt, 26 pund bergsvigt ett skeppund tackjernsvigt; och bör dessutom nota bene på ett skeppund uppstadsvigt okas en mark stapelstadsvigt, oell på ett skeppund bergsvigt 2 marker stapelstadsvi Vill man nu finnas: