Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Må vi söka att lyfta litet på ridån, för att se efter, huru bakom scenen tillgår, och för att lära känna hvad som tilldrager sig i det inre af dagens historia, och vi skola finna, att, om den ifrågaställda nedsättningen beviljas embetsmännen, lärer något klander icke derför drabba dem. Det är nemi. allmänt bekant, alt vid vår bevilln:s-stadgas tillämpning det är en ren omöjlighet att kunna beskatta näringsidkaren efter hans inkomst i sin helhet. Beskattning sker på grund af hans egen tipgift; och den mest ärliga upgifver kanske ej J af hvad han får in i netto behållning. Delta är beklagligt; men det är sant. — Embetsman nen - I Den 19 Augusti f. m. 49 nen deremot beskattas efter sin löne-inkomst, hvilken alla känna. Detta är ett faktum, hvilket icke kan bestridas. Till följd af dessa förhållanden, inträffar det också, alt om man äfven nedsätter embelsmänneDS bevilln. [ill en proc., blifva de ändock högre beskattade än jordbrukare, och isynnerhet mycket högre än näringsidkarne, hvilka, efter Hr von Hartmansdorffs utsago, skulle blifva de, som mest förlorade på ifrågavarwle nedsättning. Motionen derom är dock väckt af en ledamot inom BorgareSt., och då delta Stånd bifallit densamma, kan jag icke annat än finna, att Hr von Hartmansdorffs farhågor lill alla delar äro hafna, och till alla delar instämma i hvad Gr. Gyldenstolpe anfört, samt anhåller alt R. o. Ad. jemväl mätte bifalla den billiga nedsättning, som här blifvit föreslagen. Hr Gr. o. Landtnäs härefter först lill bifall å Dtsk:s i förevartde punkt afgifna förslag framställda propos. besvarades med blandade Ja och Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad., på sätt Hr von Hartmansdorff föreslagit, behagade, med afslag å förevartde förslag, antaga hvad Utsk. rörtde ifrågavartde bevilln. i dess Betänk.
Maj:t, till följe af det beslut de komma att fatta, i afseende på min förut gjorde Motion om Roteringen i Skåne, måtte bifogas den underdåniga önskan, att Skånska InfanteriRegementerne måtte blifva befriade från Garnizonstjenstgöring i fredstid. Om remiss af detta Anförande till samma Utskott, som min förut här åberopade Motion afgålt, anhåller jag. Begärdes på bordet. Grefve Horn, Claes Fredrik: Det är anledning till anmärkning emot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Armeen, hvarå remiss begäres till ConstitutionsUtskottet, inför hvilket anledningen skall uppgifvas. Hvarjemte Grefve Horn till Protocollet aflemnade ett försegladt Convolut. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att den utaf Grefve Horn anmälde anledning till anmärk - 158 Den 24 April f. m. ning komme att, enligt 29 §. Riksdagsordningen, jemte ProtocollsUtdrag derom, till ConstilutionsUtskottet afgå. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade å nästkommande Onsdag, den 29 dennes, utvälja de ra Electorer af Ridderskapet och Adeln, hvilka gemensamt med de öfrige Ståndens Electorer sedermera skulle ega, att, enligt 97 och 98 §§. RegeringsFormen samt 63 §. Riksdagsordningen, utse Rikets Ständers JustitiaeOmbudsman och dess Suppleant. Bifölls. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om icke vid samma tillfälle jemväl 4 Suppleanter kunde få utväljas på enahanda sätt, som vid sednast anställde val af Electorer till OpinionsNämnden öfver Högsta Domstolen tillgick, eller att hvarje Vallista borde upptaga 16 namn, samt att de 12, som erhålla de fleste rösterne, må blifva Electorer, och de 4» hvilka i röstantalet komma de förstnämnde närmast, anses såsom Suppleanter. Herr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold:
Öfrige här ofvan icke omförmälda, i införsels-tarifen förekommande artiklar, i afseende på hvilka mer eller mindre betydande förändringar i redaktionseller tull-afgifts-beslämmelserne blifvit af Kongl. Majit föreslagne, äro följande: Agat, arbetad. Alabaster, arbetad. Alun, alla slag. Anis. Antimonium, Spiesglans och Regulus. Apelsiner. Apotheksvaror, ej specificerade. Arsenik. Aska: pott-, raffinerad eller kalcinerad. Askar och dosor. Assa foetida. Balsam. Barometrar. Bastmattor. Beck. Beckolja. Bensvart, Benkol eller Bister. Bernsten, arbetad. Bijouteri-varor. Bilder oell Bildhuggeri—arbeten; andra slag än konstnärs-arbeteu. Biscuit, arbeten deraf. Bevillnings-Ulskotlels Betänkande M 10. 47 Bleckslagare-arbeten. Blommor. Blyerts. Blyertspennor. Blysocker. Blår, hampoch lin-. Bläck, skrif-. Bläckpulver eller substans. Bokstafs-stämplar samt boktryck eller stilar. Bokoch kopparsticks-svärta. Borax. Borax-syradt natron eller tinea). Borstbinda re-arbeten. Bouillon de Poche. Broderade arbeten. Broderduk, Marle och Stramalj. Brodermönster. Bröd. Bönor. Caffe, brändt och alla till caffe-surrogat användbara brända vexter. Campher. Canel, Canel-knöpp och Cassia lignea. Capris. Carcasser och Carcass-band. Cardemummor. Caslanier. Cautschuk, arbeten deraf. Caviar. Chinabark. Chinarot. Chlorkalk. Cichorierot. Cider. Ciment. Citroner. Citronsaft. Citronsalt eller kristalliserad Citronsyra. Citronskal, torra. Cobolt-malm och metall. Coeffurer. Bevillnings-UtshoUels Betänkande Jt? 10. Confiturer. Conserver. Coraller, äkta, arbetade. Coriander. Corinter. Cubeber.
Den, sorn vill, att contra-propositionen skall innefatta Preste-StåndeU beslut, att de i 4:de raden af 3:dje momentet förekommande ord: ”är anslagen”, utbytas mot ”utgår”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej y Vinner Nej, blifver contra-propositionen, i enlighet med Borgare-Ståndets beslut, att 3:dje momentet skulle undfå ofvan intagne lydelse, Hufvudsakliga voteringen blifver derefter: 33:o Den, som bifaller Utskottets, af Bonde-Ståndet godkända, så lydand# förslag: ”Kronans och Statens, jemte andra till allmänt behof anslagne byggnader, verk och inrättningar, hvarunder likväl icke må inbegripas sådane, hvarigenom hyresmedel eller annan inkomst till enskilde personers eller Bevillnings-Utskottets Memorial, N.-o 34• 43 eorporationers förmon inflyta; den del af städernes jord, hvaraf inkomsten är anslagen lill aflöning åt de städernes tjenstemän, hvilka till bevillning för deras löne-inkomst sjelfve taxeras; district-och socken-magazin, boställshus och s dane hus i städerne och på landet, som begagnas till boställen för barmhertighets-inrättningar, antingen boställs-innehafvaren desamma bebor eller icke”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, antages: (usta alternativet) Ridderskapets och Adelns beslut; (2:dra alternativet) Preste-Slåndets beslut; (3:dje alternativet) Borgare-Ståndets beslut. 5:te mom.
De betydde föga, om icke i förening med varandra, men när de miste även denna självständighet, när skymningen kom, som förflyktigade deras egendomlighet och gjorde den ena lik den andra, då var även anden borta, som nyss talade utur dem. Först nu kom Klemens ihåg, att tiden var inne, då han skulle tillföra Simon pelarhelgonet ett bröd och ett mått vin, ty detta var honom sedan gårdagen ålagt som daglig skyldighet. Ja, tiden var icke blott inne; den kära läsningen hade kommit honom att förgäta den rätta stunden. Ledsen över sin ofrivilliga försummelse iklädde han sig kåpan och gick att hämta korgen, som palatsets köksmästare ställt i ordning för hans räkning. Det var i detta ögonblick larmet från den folkskara, vars tåg vi skildrat, nådde hans öra. Klemens aktade ej därpå; han tänkte allena på att uppfylla sitt åliggande. Men larmet nalkades hastigt, ty Simons bår, som nyss skridit genom dubbelporten, hade ännu icke hunnit samla kring sig en större hop, än den breda Kerameikos gav rymlig väg. Portvaktaren hade emellertid öppnat dörren till vestibulen och stod nu utanför tröskeln, lyssnande förundrad och stirrande på blossen, som kommo närmare. - Vänta, sade han till Klemens, vänta, tills vi få se, vad detta betyder. Det låter som ett upplopp. Hör de förskräckliga ropen! Det är som ett annalkande oväder. Låt det stryka förbi, innan du går! Tåget framträngde nu emellan Teseus' tempel och det biskopliga palatset. Klemens urskilde allt tydligare ropen: De ha mördat honom! Död åt giftblandarne, atanasianerna! Ett par minuter därefter hade spetsen av skaran hunnit fram. Klemens igenkände i fackelbärarne två äldre ämbetsbröder; han såg båren och, när den hunnit förbi, varelsen, som låg därpå. Han igenkände Simon. Onödigt att spörja vad som hänt. Klemens såg mängdens ursinniga åtbörder och hörde deras vilda rop: Kättarne ha mördat honom! Död åt giftblandarne! Klemens kände sig frestad att sälla sig till prästerna kring båren.
Sådant skedde likväl icke af förra Riksdagens BevillmsUtsk.; och man kan då icke anse detta 5 proc:s afdrag annorlunda än som ett nedsättande af den högsta lagliga ränta frän 6 proc. till 5,7 proc. Emellertid, för att undvika de rubbningar i rörelsen, som Hr Printzensköld antydt, tror jag att man bör, tilldess räntan en gång blir fri, bibehålla den som nu är stadgad. Jag får för min del tillstyrka Utsk:s förslag. Don 28 Mars e. m. ola Hr von Troil, Emil: Andra mom. i 33:dje §:n i BevillmsFörordmn är det allra besynnerligaste i hela denna så mycket klandrade författnm. Det kan väl icke kallas annat än en fullkomlig omening då densamma säger, att en låntagare, som, i bevillningen för det lån han uptagit, erlägger 2£ proc., skall såsom ersättning derföre få af långifvaren 5 proc. tillbaka. Det får väl icke antagas, och kan icke förklaras, att skälet, hvarföre detta stadgande vid förra Riksdagen qvarlemnades oförändradt, var annat än en ren glömska. Denna sak synes mig så klar, att det blir svårt att vidare motivera densamma. Jag går emellertid ännu ett steg längre: jag föreslår R. o. Ad. att helt och hållet uphäfva 2:dra mom. i g 33. Här har varit fråga om räntans frihet. Derom är nu icke lämpligt tillfälle att yttra sig. men så mycket kan man göra, att man låter räntan fa upgå till det maximum, som den af gammalt haft, nemi. 6 proc. Det är besynnerligt att, ehuru bestämmandet af denna ränta tillkommer K. M. och R. St:r gemensamt, såsom stiftare af civila lagen, R. St:r dock företagit sig att nedsätta den från det i sådan lag stadgade belopp, G proc., till 5,7, då nemi. bevillningsafdraget förorsakar en minskning deri med 0,3 proc. Jag kan icke annat än finna denna åtgärd grundlagsvidrig, och detta utgör för mig ett ytterligare skäl att yrka afslag på Utsk:s Betänk, i denna punkt.
Vi,l 8tatsoelr Laneo-Dtskottens genlensamina ösverläggningar, livilka ikland annat kast till söreinal att kestäinina utelöpande Ledelstoeken, kör livilken, vi>l en skeende silkver-utvexling, erforderlig reel sond skall vara att tillgå, l,ar körekonnnit, kurusorn, enligt Likets Ilöglod. 8tänders Leslut, vlcl sista Lagtiina Liksdag är 1823, Lanken ansvarar för de vid sainina ars slut utelöpande, srän Liksgälds-Lontoiret utgisna (lreditsedlar saint koppar-skiljein^nts-polletter till en saminnnrlisn. nl inot L:dr 4,026,095: 89. Lanea: att polletterne, 8oin uti sörstlierörde sunnna inkegripas oell äro utvexlads urat L:dr l,4>956: 2. Z. i Dreditsedlar, oell esler kvilken grund de älven konnna att inlösas, innekälla 45l 8k:pd DtIät an ,! e, D:o 2 8k:pd 9 l.:pd7^ skälp. Doppar, Ilvars värde, ester inköpspris, ännu upptages liliand Liksgälds-Lontoirets tillgångar Nled en sunnna ns L:dr 27,745: 36. 6. L:co. Dnär nu, pä 8ätt okvansörinäldt är, knppar-pnlletterne, om oell när de presenteras, skola, ester deras nninnvärde, enligt i8o3 är8 Lealisations - grund, as Lanken inlösas, kafva Utskotten ansett att sjelfva kopparen i polletterne kör komma Lanken till Kodo; lrvadan Utskotten skolat tillstyrka, att uti Liksgälds-Dontoirets räkenskaper sör innevarande är 1829 värdet ak kopparen i skiljem^nts-polletterne
St:r vördsamt böra föreslå: att Öfv.Lieut. de Mottoni, dock utan retroactiv beräkning, må intill dess han erhåller motsvarande eller högre Lön å Stat, uppföras å Allm. Indr.-Sta ten till åtnjutande årligen af 400- oberäknadt det ExpeetanceArfvode han å samma Stat innehafver. 20:0 Högv. PrästeStåndet har till Utskottet remitterat en af Hr DomProsten Heurlin gjord motion, att, då ej mindre den Inhyseshjonen i Kronobergs Län, för utgörandet af ett dagsverke hvardera, antingen in natura eller i penningar, till Kronobergs, Landshöfdingen på Lön anslagne, Kungsgård, i 1823 års BevillningsFörordning, 4 Art. 3 J. 7 mom., beviljade befrielse från Mantalspenningar och CapitationsAfgift, än ock K. M:ts, ang:de samma Löneförmons användande från och med år i835 till otillräcklige LandshöfdingeLöners förbättrande, den 2 April 1828 meddelade Nåd. Beslut handlade om endast sådane Inhyseshjon som erlägga Mantalspenningar eller Bevillning efter 1 Art., och hvilka af nämnde dagsverks-skyldighet nu mera icke hade någon olägenhet, enär de genom afdrag på Debetsedeln derföre njöto full ersättning; hvaremot de Inhysesoch Backstuguhjon in nu berör - 398 Sia ts-Ut skottets de Län, sotn i anseende till deras ålder, bräcklighet och fattigdom Voro och äfven borde vara från alla afgifter lill Staten befriade, ännu, på grund af K. Resolutionen oéb förklaringen på Allmogens Besvär den 4 Mars 1774, jemte K. Brefvet den 3 December lHiCs och K, KammarCollegii derpå grundade Circulairebref den 2 Febr.
N-.o 3i. 29 sätt, hvarmedelst det hufvudsakliga ändamålet vunnes, utan Borgarens ovilkorliga förpligtande att ständigt bo och vistas i staden, har föranlåtit Cönstitutiöns-TJtskottefc att, till grundlagsenlig behandlingi vördsamlingen föreslå följande, genom ett utmärkt tillägg, förändrade redaction af förra puncten i ofvannämnda moment åf i4 §• Biksdags-Ordningen: 5:o ”Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, sorn ej, minst tre år, varit ”Magistratsperson eller inantalsoch skatt”skrifven Borgare i Staden, ej eller någon ”för Fahlu Bergslag m. m.” Stockholm den 26 Maji 182g. STOCKHOLM 1829, tryckt lios Jon Ad. Walldcn. Conn hut ions-Ut skott cts Memorial N:o 3 a. t Nio 32. Ankom till Exped. Utsk. d. 3 Junii 182g. Memorial, rörande Stats-IJtskottets anmärknings-anledning i fråga om behandlingen af anmälda anledningar till åtal mot f. d. Magazins-Directionen. Samtlige Riks-Stånden hafva till Constitutious-Utskottet remitterat en af Stats-Utskottet framställd anmärknings - anledning mot Stats - Rådet samt Föredraganden af Handels och Finance-Ärenden, för hvilken anlednings uppgifvande Stats-Utskottet, i meddeiadt Protocolls-Utdrag af d. a3 dennes, hufvudsakligen anfort, att, sedan K:gl. Majit, den i5 October 1824, låtit Sig föredragas f. d. Allmänna Magazins-Directionens förklaringar och yttranden öfver Rikets Ständers vid sisllidne Riksdag i underdånighet anmälda anmärkningar mot Allmänna Magazins-Inrättningens förvaltning, Kongl. Majit jemväl, under den 10 Augusti 1826, i öfverensstämmelse med Dess förut fattade Nådiga beslut, förklarat Bih. till Riks. St. J:dje Sami. i4:de Hält. 1 3 Constitutms-Vtskottets Memorial.
Maj 1840 afgifvet underdånigt betänkande, Förklarat, så vidt detsamma rörcr förevarande ämne, att det Bih. till R. Sl:s Prot. 1850 & 1851, 8 Smil. 5 Höft. 1 Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 28. här i Sverige antagna mätningssätt för fartyg i allmänhet vore ändamålsenligt samt egde företrädet af en större noggranhet framfor flera af dc, i andra länder brukliga, sätt att genom mätning bestämma fartygs drägtighet, och att kommitterade derföre föreslagit endast ändringar i afseende å verkställigheten af sjelfva mätningen samt föreskrifterne om kontrollen derå, samt att Kongl. Maj:t under den 20 Augusti nämnde år utfärdat ett förnyad t nådigt reglemente om hvad iakttagas borde i afseende på mätning af till handel byggda fartyg och båtar, uti hvilket reglemente Kongl. Maj:t hufvudsakligen bibehållit den princip för fartygs mätning, som före reglementets utfärdande var gällande. Hvad sedermera beträffar sjelfva frågan om införandet af ett mera ändamålsenligt system för fartygs uppmätning, grundadt på den princip, att alla fartygs lästetal skulle beräknas efter deras kubik-innehåll, så har Utskottet ansett en närmare utredning af detta ämne nödig: Drägtigheten af ett fartyg beror nämligen på den qvantitet vatten, som fartyget undantränger från det detsamma är utan last tills det är fullastadt, och ett fartygs drägtighet är således lika med vigten af denna qvantitet vatten. All skeppsmätning grundar sig derföre på utrönande af samma vattenqvantitets volym, oell består alltså uti mätning af ett kubik-innehåll. Deruti öfverens stämmer äfven det Svenska skeppsmätare-reglementet med alla andra länders. Motionärens begäran, i afseende å ett ändamålsenligt sätt för fartygs uppmätande, grundadt på uträknandet af fartygens kubik-innehåll, är derföre redan uppfylld, och det synes endast vara en förändring i sättet för denna uträkning, som motionären afser.
Lön och andra förmoner j Tjensien icke inne» fatta samma egenskap, elley skäligen kunna beiäggaS med lika dryg Bewillmng, som afkomst fran egendom och andra sjelfrädmw liiihörigheker: hwarförukan ett ömt afseende synes allmänneligen wara talande för Löntagare, af hwilka de fleste hafwa en ganska knapp vch ocillräckelig aflöning, samt genom waruprisernes owanliga stegring äro försatte i en bekymmersam belä gen - Dm s hannar!!. 229 genhet. Utskottet förmodar utur desie föranledanden, ej haima mrhraglk sig om Riksens Högloft. Ständers afsigt, dä Utskottet nu förestår, akt Tareringsmännen i orten, hwilka äro i tillfälle att skaffa sig säkraste underrättelsen om hwarse derwarande EmbrkS och Tjen« stemans Lön och öfrige förmoner as Syöian, mä äga rättighet att bestämma huru storr belopp en sadan Persons hela inkomst af Tjensten utgör, och att derefter påföra BenMnings afgiste» i öfwerensftämmslse med hwatz u:i medföljande Project kill i M m. af 1 2irr. z H. nu för Embers och Tjenstemän serskilt ulsakt är. Sedan Utskottets förra Betänkande utmärker den brydsamma vswerläggnjng, som da föregått stadgandec afBcwillntng a Cuacterer, och alt Rikets påkostande b hos om bidragande och tillskott af osta och en hivar sör Skakens hchp, förnämligast werkat Det deruti wtdragne bestut. Enar riker flere häremot gjorde påminnelse innom Högwfl Riöderskopet och Adeln, Högwördige Prestesa nt Wällofl. BorgareStanden, Utskottet bordt öfwer detta ämne sig a nyo yttra, hofwa en del desi Ledamöter, under upv^epan»
499 de fran Laml-Tn!lbevakningen oskiljaktiga mån?a och vigtiga olägenheter, hvaribland endast de niaga nämnas, som mota Allmogen, isynnerhet ilen enfaldigare delen , hvilken så ofta ser sig för preijerier blottställas, sin tid förspillas, sina Varor förskämmas och sig sjelf nödsakas , att, lill Jin.ga båtnad för egen sedlighet, genom mutor eller bedrägerier befria sig från ett tvång, som den oskyldige mäste dela lika med lagbrytaren , hafva Riksens Ständer, på dessa bade Moraliska och [Ekonomiska skäl, beslutit, att den Inrikeseller [BandTub-bevakningen bör ifrån oeh med nästa års början upphöra, samt få härmedelst hos Ed. Kongl. Maj-t i underdånighet begära verkställiglighet å detta Beslut , med tillägg af den unilerdåniga önskan , att, sä snart uti Norriges Handelsställning en sådan likstämmighet med Sveriges kan beredas, hvarigenom Gränsbevakningen at den sidan samt de i sammanhang dermed stående och till Förpassnings-Verket i Gränsorterne hörande anstalter blifva urobärlige, Eder Kong!.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt och Kongl. Majits förslag i öfrigt innehåller, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer mätte i förevarande ämne fatta följande beslut: att så väl den till 10 procent å tullbeloppet för alla ih kommande varor bestämda afgift till den så kallade Handelsoch Sjöfarts-fonden, som den under benämning af tolag, efter olika grunder, till städerna nu utgående afgift må såsom särskilda beskattnings-titlar upphöra mot godtgörelse af tullmedlen, samt innefattas i den tullsats, som för varors ineller utförsel genom taxan bestämmes; att nyssberörde godtgörelse till Handelsoch Sjöfarts-fonden må af inflytande tullmedel qvartaliter från och med den tid, då den nya tulltaxan vidtager, till Konvoj-kommissariatet utbetalas med årligen minst Sjuhundra Femtiotusen Riksdaler Riksmynt; att, då tull-inkomsterna i brutto öfverstiga Femton millionef Riksdaler Riksmynt, eller det belopp, hvarå den föreslagna mini - Bevillning s-Utskoltels Betänkande Jff 10. 11 mi-summan utgör fem procent, Handelsoch Sjöfarts-fonden skall jemväl på överskjutande tullbeloppet alltid erhålla fem procent, så att, när brutto-tull-uppbörden uppgår till exempel till 15,100,000 R:dr, ersättnings-anslaget ökas till 755,000 R:dr och så vidare; att, med upphörande, på sätt redan är nämndt, af den nu till städerna såsom särskild afgift ingående tolag, derunder inbegripen så väl ordinarie, stadsoch allmän tolag, som den i vissa städer särskildt utgående inqvarterings-tolagen, fattigvårds-tolagen och öfverflöds-afgiften, hvilka umgälder, der de hittills såsom tolag utgått, jemväl skulle komma att upphöra och i tullsatserna inbegripas, följande stapelstäder må, från och med den blifvande nya tulltaxans tillämpning, af tullmedlen undfå årlig godtgörelse : Med R:dr R:mt. Med tillökning af 5 procent å den tulluppbörd, sorn i hvarje stad öfverstiger R:dr R:mt.
Fina och medelfina Kläden hafva under samma tid årligen blifvit tillverkade öfverhufvud 240 892 alnar ; man torde ej bedraga sig, om man antager att lika många manspersoner nyttja Kläden, som fruntimmer äro, hvilka erlägga Bevillning för bruk af Sidentyg, och rättar man sig efter Tabellerne öfver Folkmängden, lärer man ej misstaga sig om man antager antalet af dem sorn bruka fina och medelfina Kläden till 50,000 då kunna dessa erhålla 5 alnar om året hvardera för egna personer, men intet blir öfrigt för qvinnokönets behof af Kläder och intet till meubler, vagnar, Barn, Betjening m. m, Tillverkningen af grofva Kläden hsr uppgått permedium af nämnde Irenne år till 93,323 tinar. Efter en calcul bygd på uppgift om Ar-: 675 [ten 28 Jun i i ni, meéns'beklädnads-behof åtgå för värfvade Ar* meén minst * 50,530 alnar; Den indelt* d:o . • 59,260 alnar. Summa 109,790 alnar! hvartill kommer tillökning för vissa persedlar* sorn oftare ombytas, för Cavalleriets valtrap^ par, för den del af Båtsmännen till hvilkas beklädnad Kläde användes, för Städernes MilirairCorpser och Brandvakter, för den del af 80,000 Beväringsmanskap som årligen exerceras, oberäknad att ingen aln finnes öfrig till fyllnad af hela Landet* behof af gröfre Kläden ; förhållandet med Boj är lika, Casimir till* verkas ej en femtiondedel af behofvet och Filt lika litet. Af alla dessa articlar finnes öfverflöd till salu, således måste det gynnande och älskade Lurendrägeriet förskaffa det. Bland egenteliga Fabriker lärer föga kunna omtalas mera än en, som svarar emot ändamålet nemligen Von Reijs & Magnussons Bomulls-Fabrik i Götheborg.