Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Memorial , rörande Ståts-Utskottets anmärkningsanledning i fråga Conslilutions-Utskottets Memorial N:o 12. i5 om Herr General-Majoren m. m. Friherre von Schulzenheims befrielse från yrkad, accordsyrsättning. v. » ij pröfningen af Stats-Utskottets, från samtliga Riks-Stånden, under den 5 och g sistlidne Januarii, remitterade anledning till anmärkning mot den Stats-Secreterare för Krigs-Ärendena, som contrasignerat Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 6 April 1824, hvarigenom Herr General-Majoren m. m. Friherre von Schulzenheim fri kallats från inbetalningen af den ersättnings-summa, 180g R:dr, för hvilken han, i egenskap af f. d. Secund-Chef vid Andra Lif-Gardet, alltsedan år 1816 till Stats-Verket häftade, utgörande skillnaden emellan uppburna accordsmedel för tre nya, och belöpande accordsersättning för två indragna Oflicers-beställningar, har Constitutions-Utskottet funnit de mot Föredraganden, dåvarande Stats-Secreteraren L. Arnell, anmärkta omständigheter böra, såsom bidrag och exempel, ingå i det allmänna bedömandet af hans embets-utöfning, och sålunda, jemlikt 107 §. Regerings-formen, gifvas Rikets Ständer tillkänna, med vördsam hänvisning i öfrigt till Utskottets slutliga betänkande, i följd af Stats - Råds - Protocollens fullbordade granskning. Memorial , angående Stats-UtskottetS anledning till anmärkning vid gjord disposition å Militice Boställs-Cassan för inköpandet äf ett Boställshus.
Och anhåller jag, att denna min reservation må få åtfölja Utskottets Betänkande till Riks-Stånden.” B • —p—■ i STOCKHOLM, Kongl. Ordeiys-Boktryckeriet, i834- $tats-Utshottet$ Utlåtande IV:o 38g. Antom till Exp.-Utnk. den 3i Dec. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förändring af den förut stadgade tid, inom hvilken den till Statsbehofvens fyllande utaf Allmänna Bevillningen anslagna summa skall, uti Riksgälds-Contoret, hvarje år förskottsvis hållas Stats-Contoret tillhanda. (Rgs, A.) XJti Stats-Contorels, år i833 afgifne och Kongl. Majrts till Rikets nu församlade Ständer aflåtne Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, bilagda underdåniga Berättelse (sid. i4-)> bär Stats-Contoret, på andragna skäl, anmält behofvet deraf, att få sig tillagd rättighet, att, då behofvet sådant påkallar, genast vid årets början lyfta medel uti Riksgälds-Contoret å den så kallade Stats-bristsumman; äfvensom att densammas slutliga belopp må kunna disponeras inom årets lopp; och med anledning hvaraf Kongl. Majrt uti Dess högstberörde Nådiga Proposition (i :sta sidan) i Nåder framställt behofvet för Stats-Verket, att kunna under loppet af hvarje år successive disponera hela den till fyllnad i Stats-utgifterne .af Allmänna Bevillningen för året anslagna summa. 2 Mom. af 18 §. uti i83o års Reglemente för Riksgälds-Contoret innehåller: ”Denna sistnämnde summa (Statsbrist-summan) skall årligen, ef”ter Stats-Contorets reqvisitioner från Riksgälds-Contoret utbetalas; och må 'förskott härpå meddelas, dock endast för det löpande året, hvilket räknas ”från den i Mars det ena året och till den t
IFr angel gjorda framställning, med yttrad önskan derjemte, att Statsutskottet måtte söka undanrödja det vilkor, som af Rotehållarne år 18I2 fästades, “emedan detta “vilkors fortfarande gör det rättas ernående “i denna sak omöjligt, då deremot, sedan det“ta hinder blifvit undanröjdt, en på skäl och “rättvisa grundad jemkning kan och bör ega rum.44 Frän Högvördige Preste-Ständet. 3:0 Ett Memorial af Herr Prosten Nibelius, hvaruti hemställes, att då, såsom allmänt kändt är, Skåne, sedan längre tid tillbaka, drager en peimanent roteringstunga, som, efter Herr Prostens yttrade förmodan, på intet satt under fredstider delas af någon annan landsort, samt då, utom kostnaden för karls legande och Ständiga underhållande, årliga beklädnadsoch passevolance-afgifter tillika utgöras, Staten måtte, på ett eller annat sätt, i fredstider sjelf öf - G Statssamt Oec.-Vtsk. Uti. N:o ryj - vertaga dessa afgifter, och derigenom nSgon lindring beredas för Rikets ensamt permanent Roteringshållande. Likväl, och på det Staten icke må vara utan all ersättning för ett sådant öfvertagande, föreslår Herr Prosten, att Stats-Verket må uppbära och gagna den betydliga afgift för lediga Rotar, sorn årligen ingår, och som emellan Rotehållarne eljest borde fördelas. Från Hedervärda Bonde-Ståndet: 4:0 Ett anförande af Riksdags-Fullmägtigen från Christianstads Län Pehr P ehrson j deruti Motionairen, efter erinran om; de många misstag, som vidlåda det för Skåne uppgjorda Roteringsverk, samt Rikets Höglotlige Ständers, med deraf heintad anledning* under 1818 ars Riksmöte, hos Kongl. Maj:t gjorda anhållan om en ytterligare undersökning till vinnande af nödig rättelse derutinnan, hvilken för Provincen efterlängtade undersökning dock ännu icke tagit sin början, begär, att berörde roteringsjemkning uu måtte till verkställighet befordras.
Justitieombudsman då gjorda framställning och flere inom r i jOden väckta motioner, för deras del beslutat, att, med upphäfvande a 1 vad genom lag och serskilda författningar funnes stadgadt, angående uppenbar kyrkoplikt och om ansvai för den, som vägrade att densamma undergå, 1 stället måtte förordnas, att i alla de händelser, der uppenbar kyrkoplikt, 1 förening med annat straff, såsom påföljd för brott, dittills egt rum, skulle derefter till enskildt skriftermål dömas; men Kongl. Maj:t, uti Jjj" 10 Junl 1841 meddeladt Nådigt svar på Ständernes den 8 December 1840, angående berörde beslut, aflåtna underdåniga skrifvelse, förklarat, att, ehuru Kong). Maj;t delade den af Rikets Ständer uttryckta åsigt, att Kvrkophkten vore ett föga lämpligt straffmedel, hvarföre Kongl. Maj:t äfven gerna skulle se detsamma utbytt emot något annat mera ändamålsenligt, Kongl. Maj:t likväl ansåge
Då England samt andra Nationer bygga sina beräkningar på tillgång af dugligt sjöfolk för deras Örlogs-flottor, utaf en egen liflig coopvaerdie-sjöfart på aflägsna haf, hvilken endast med större skepp kan bedrifvas, skall Sverige på detta sätt se sin tillgång på sådant sjöfolk allt mer och mer förminskad, i den mon dess större handelsflotta aftager, och detta sjöfolk öfvergå till fremmande Nationers tjenst. Utskottet omförmäler såsom skäl för sitt tillstyrkande, att den ifrågavarande författningen så nyligen utkommit, att man ännu icke hunnit förnimma följderna deraf. Vid tillämpningen af denna åsigt emot de af Motionairerne anmärkta menliga förhållanden, som kunna uppkomma af den utvidgade seglationsfrilieten genom lurendrejeri och tullförsnillning, gör jag den invändningen, att, ehuru tiden, sedan författningen utkom, blott är 2-j-:dels år, hade densamma säkerligen mera än som skett, visat sin skadlighet, äfven i detta afseende, om icke den stränga Cliolera-bevakningen omkring Rikets kuster under tiden egt rum. Det är först nu, sedan denna bevakning upphört, som följderna dei’af komma att uti sin fulla dag visa sig : det att den troligen skall föröka dessa i vårt land beklagligen icke sällsynta brott. Jag vågar således för mindel tro det icke vara rätt, att låta en lag qvarstå på försök, som nog påtagligen skall föranleda ett gifvet ondt. Slutligen anser jag, att Utskottet icke ensamt bort behandla denna fråga, utan tror att Bevillningsutskottet, i sammanhang med öfriga tullfrågor med hvad dertill hörer, äfven bort yttra sig deröfver. Jag vet väl, att Borgare Ståndet remitterat motionen ensamt till Oeconomie-Utskottet af det skäl, att bemälde Stånd under denna Riksdag icke remitterat till mera än ett Utskott i sender; men sådant hade icke hindrat Oeconomie-Utskottet att höra Beyillnings-Utskottet i ämnet. Häruti instämde Herrar Winblad, Bruse, Malmberg, Hök och Ståhl. Allm.
Desse äro Ismaels barn med deras namn, i deras byar och städer, tolf förstar. Och detta är Ismaels ålder, hundrade och sju och tretio år; och han vardt sjuk och dödde, och vardt samkad intill sitt folk. Men han bodde ifrå Hevila in till Zur emot Egypten, när man går till Assyrien; och satte sig emot alla sina bröder. Detta är Isaacs Abrahams sons slägte: Abraham födde Isaac. Men Isaac var fyratio år gammal, då han tog Rebecka till hustru, Bethuels Syrens af Mesopotamien dotter, Labans Syrens syster. Men Isaac bad Herran för sine hustru, ty hon var ofruktsam; och Herren hörde honom, och Rebecka hans hustru vardt hafvande. Och barnen stötte sig med hvarannan i hennes lif. Då sade hon: Efter mig skulle så gå, hvi är jag då vorden hafvandes? Och gick bort till att fråga Herran. Och Herran sade till henne: Tu folk äro i dino lifve, och tveggehanda folk skola skiljas utaf dino lifve: Och det ena folket skall öfvervinna det andra, och den större skall tjena den mindre. Då nu tiden kom att hon föda skulle, si, då voro tvillingar i hennes lifve. Den förste, som utkom, var röd och luden som ett skin: Och de kallade honom Esau. Straxt derefter kom hans broder ut, han höll med sine hand i Esau fotablad, och de kallade honom Jacob: Sextio år gammal var Isaac, då de vordo födde. Och då drängarne vordo store, vardt Esau en jägare och en åkerman; men Jacob en from man, och bodde i tjäll. Och Isaac hade Esau kär, ty han plägade äta af hans vede; men Rebecka hade Jacob kär. Och Jacob kokade en rätt; då kom Esau af markene, och var trötter; Och sade till Jacob: Gif mig äta af denna röda rättenom, ty jag är trötter: Deraf heter han Edom. Men Jacob sade: Sälj mig i dag din förstfödslorätt. Esau svarade: Si, jag måste dock dö: Hvad varder mig den förstfödslorätten nyttig? Jacob sade: Så svär mig i dag.
Jag ska inte störa, om herrarne ha affärer att MAURICE. Vi ha bara dåliga affärer, som man inte talar om. HENRIETTE. Då tala vi om annat då! fattarens bekantskap! Så, var nu snäll, så får jag göra den store för Tar hans hatt och hänger upp. FRU CATHÉRINE. ger en vink åt Maurice, som denne ej märker. ADOLPHE. Det är rätt, Henriette, fånga in honom Du! De sätta sig vid ett bord. HENRIETTE till Maurice. han talar aldrig om annat än Er, och så, att jag ofta känt mig tillbakasatt... Ni har en god vän i Adolphe, herr Maurice; ADOLPHE. lemnat mig någon ro för Dig, Maurice. Hon har Ja säg det! Henriette har å sin sida aldrig läst dina skrifter och vill veta hvar Du fått det ifrån FÖRSTA AKTEN och det; hon har frågat mig hur Du såg ut, hur gammal Du var, hvad Du mest tyckte om, med ett så att vi liksom lefvat i hop vi tre. ord: jag har haft Dig till morgon, middag och qväll, till Henriette. MAURICE såg underverket, så hade Er nyfikenhet blifvit stillad i rappet? Kära hjertans, hvarför kom Ni inte hit och be HENRIETTE. Adolphe ville inte! generad min. HENRIETTE. ADOLPHE Inte för att han var svartsjuk... MAURICE. mina känslor voro bundna på annat håll... HENRIETTE. Hvarför skulle han vara det, då han visste att aktighet. Han måtte inte ha litat på Era känslors var MAURICE. böjelsers beständighet... Det förstår jag inte; ty jag är ökänd för mina BROTT OCH BROTT ADOLPHE. Det var icke heller... HENRIETTE af bryter honom. profven... Derför kanske att Ni icke varit utsatt för eld ADOLPHE. Åh, da känner Du... HENRIETTE afbryter. ty en trogen man har verlden ännu icke sett. MAURICE. Då skall den få se en! HENRIETTE. Hvar? MAURICE. Här!
Ensamt utaf dessa handlingar kan hvilken som helst lätteligen inhemta fullkomlig kännedom derom, att prohibitioner i tull-lagstiftningen, långt ifrån alt, såsom man hitintills ofta trott eller velat antyda, skulle befordra landets välstånd och industri, tvertom utgöra de väsendtligaste grunderne till en stor del af det moraliska onda, hvaraf fäderneslandet lider, äfvensom till den låga ståndpunkt, hvaruti våra industriella och statsekonomiska intressen sig befinna. Också anföra ofvanbemäldte kommitterade, att »den slöjd, som uppehälles genom probibiliva åtgärder, långtifrån att bereda någon tillökning i nationalvälmågan, tvertom skall tillskynda det allmänna en jemnt så stor förlust, som svarar emot prisskilnaden», och hafva kommitterade, för att genom offentliga handlingar ådagalägga det ändamålsvidriga af en prohibitiv handelslagstiftning, som utur förnuftsskäl kunna härledas »gjort en sammanställning af de näringar, som fortfarande njutit förbudsskydd emot utländsk täflan med dem, som antingen aldrig varit i besittning deraf, eller för hvilka detta privilegium upphört, sedan under de sednare åren tullagsstiftningen tagit en för handelsfriheten mera gynnande rigtning». Utaf denna sammanställning, hvilken jemväl upptager ett sammandrag utaf de sednaste 100 årens förbudsstadganden »eller från den tid, då prohibitivsystemet här i landet egentligen tog sin början», finner man faktiskt bevisadt, att just de näringar, som varit med skydd af förbud eller höga tullar omhuldade, icke kommit till den förkofran och fullkomlighet, som de, hvilka nödgats uthålla en välgörande täflan med utlandets produktioner.
Fullmagtige gjordt en felaktig beräkning s s e s s - B s hwilker dock underställes mine Herrar Med-Revisorers mogna granskning och vmpröfwande, och skulle harwid önsta, att nästkommande Herrar Revisorer, mätte manligen och pL det högsta anmodas, att nogare granska detta mäl, och tillse <m Banquens sa, kerhet och solidite med Realisationens framgäng, efter de faststalde Reglementen, ej ma pä något satt rubbas, och derwid taga alla de mätt och steg, som kan befordra andamälet, den päbndne propositionens bibehållande emellan Sedelstocken och reela Fonden, och hwarpä en Nådig Konungs, ert kart Fäderneslands och hwarje redlig undersätes lugn och wälfärd beror. Zerr Ayttmästaren Grefwe hamilton, förklarade, det hade Herr Greswen sig icke sarstildt yttrat i förewarande ämne, för atr derom winna sä mycket sälrare upplysning. Och som Herr Directeuren von Ltockenström» anförande innehöll Axiomer, samt att en brist i reela tillgängen, är stridande mot Reglementen, fant Herr Greswen sig ej kunna undgå att uti Herr Directeuren von höckenström» anförande lill alla delar instämma. Hwarmed Herr profesor Doctor vijkman sig jemwal förenade. Herr Den 14 November. 77 Herr KonglHofpredrkanten vrylön och -^,err Prosten Doctor käliroouo iiistämde u!i Herr Canceicke Räder ^cklerbotko lill Protocvllet asgnne yttrande, jämte Herr Atzefloren LtrLIes, pä upprättad calcul grundade anförande. *- Herr Kädman kckitancicr anförde:
Sålunda har Chefen för Skogs-styrelsen såsom högsta styresmannen för jagtväsendet erhållit samma rätt att jaga å Kronans, icke till Kongl. Majlis enskilda disposition ställda, skogar, som förut är Chefen för Hofjägeri-staten tillagd. Det har synts billigt, att, likasom enligt 1808 års Jagt-stadga Ofvejrjägmästarne ega att idka jagt å krono-allmänningarne, hvar inom sitt län, sådan förmån äfven meddelades Skogsoch Jägeri-statens öfriga tjenstemän, med afseende å hvars och ens tjenstgöringsområde, äfvensom på det icke vildbrådet å Kronans skogar måtte gagnlöst förfaras, och enär erfarenheten visat, att jagten rättast vårdas, derigenom att den begagnas, fast med sparsamhet, det blifvit Skogs-styrelsen öppet lemnadt att efter omständigheterna tillåta skogsoch jägeribeljeningen att å skogar och marker, som stå under dess bevakning, anställa jagt efter allt vildt. Vidare hafva i afseende å området för Kronans jagträtt influtit två förändrade bestämmelser, Hittills har rädt någon osäkerhet i afseende på jagträtten å härads-allmänningar. 1808 års Jagt-stadga, som omtalar förhållandet med kronooch sockne-allmänningnr, nämner intet derom. Ett nytt stadgande i denna del har således varit erforderligt. Man har anmärkt vigten deraf, att dessa allmänningar, likasom kronoparkerna, måtte göras lill ett slags fridlysta hem, hvarifrån vildbrådet sedermera kunde utbreda sig. Ett öfverlåtande af jagträtten till 6 Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv. o. Ekon.-Utsfcts Betänkande JM 43. samtlige delegare i dylik allmänning, eller häradsboerne, skulle för dessa medföra icke fördel och nytta, utan snarare motsatsen.
Skepps-holmen, om upplåtelse till | Stockholms stad eller enskilI ;•> e de af byggnads-platser å — 4 2 10 — b. 10 Mars b. 7 Mars b. 10 Mars b. 4 Mars Skiftes-verket, angående ändring och tillägg i föreskrifterna om — 7 2 37 — b. 21 Oct. g. 21 Oct. 21 Oct. g. 17 Oct. 160 Skjuls, Kungsoch Krono-, angå- 63 ende motioner beträffande — 8 — 123 — b. 28 Nov. b. 25 Nov. b. 20 Nov. b. 24 Nov, 167 » reserv-, angående Nämndemäns befrielse från utgörande af . — 8 — 126 — b. 28 Nov. b. 25 Nov. b. 20 Nov. b. 24 Noy. Skjulsning s-besvär el, i anledning b. 21 Sept, 143 63 af motioner om — 8 i 110 — 14 Sept. b. 19 Sept. 23 Sept. a. ta s” § * CTQ Gfi r5^ U-* CO p g > Si ro g s h g “s Us ££ Riks-Ståudens Beslut. t» ? Sf §. re re & fr. p era ca s. 5» o ca co 3 r S* era 5’ 7* sr as g -». re re esa re —• • era C3 re cT Ridd. o. PresteBorgareStåndet. BondeN:o N:0 Sid. Adeln. Ståndet. Standet. N:o 8 Skjutsnings-besväret: » om Bergsfrälse-jordens i stora Kopparbergs Län deltagande i 8 — 125 — a. 28 Nov. a. 25 Nov. a. 20 Nov. b. 24 Nov. » angående förändrande från enskildt till allmänt bestyr af . 4 2 17 — b. 30 Sept. b. 23 Sept. b. 30 Sept. b. 26 Sept.
Bemödandet i detta, som i de flesta dylika fall, är alltid svårt; men huru mycket svårare, om den, som blygsamt försöker ett till sin natur otacksamt arbete, anses hafva sagt ett och hafva ment ett annat? Herr Cederschjöld, som ganska rigtigt uppfattat personlighetens fredande j såsom en Den i~> Jan narri f. n>. en af brännpunkterna i ruin skrift, börjar äfven dermed sin egentliga vederläggning. Men han affärdar peremptoi iskt hvad jag derom nog omständligt yttrat, med den förklaring, att ”personliga förolämpningar re”dan börjat komma ur mod.” Jag har ternligen dokumenterat min lifliga önskan i denna del; men van att jemföra hvad som bor-' de vara med hvad som är , hemställer jag blott, huruvida erfarenheten bestyrker detta förmenande? Moder äro vanligtvis flygliga, men jag tror, att personlighets-andan icke hörer till ModGudinnnns efeméra alster. Deir har ett ansenligare slägtregister; den föddes af intresset, den fostrades af passionen. Sannt ar väl, och Herr Cederschjöld antyder det längre fram, att en epok gifvits, då suuidelsen varit af en gröfre natur samt ådagalagt råare former än nu. Just detta beredde äfven ett ögonblickligt hejdande af dess framfart; men den har småningom ålerlifvats i en blott mindre frånstötande skepnad; den har, jemte antagandet af en mera glatlad yta, törhända blifvit hvässare genom slipningen. Nu nyttjas oftare spjutets udd, förr slog man mera med skaftet, det är hela skilnaden; och en industri, som förfinas, kan ej ännu sägas vara i aftagande. Snarare vill det synas, som skulle personlighetsandan sträfva att i sitt kollektiva användande återvinna hvad den förlorat i bröstgänges djerfhet emot enstaka individer.
När varan de: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Friherre De Geer; Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström; samt Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld. Kongl. Majda Nåd. Proposition N:o 73. 11 Slutligen uppläste Departements-chefen, Statsrådet Thyselius, till justering tvänne, i öfverensstämmelse med af Kongl. Maj:t uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande förut fattade beslut, uppsatta förslag till nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: T. o och 2:o angående upplåtande af en del utaf slottsträdgården i Halmstad till tomt för ny elementarläroverks-byggnad derstädes. Uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande fann Kongl. Majit godt berörda förslag i nåder gilla samt befallde, att nådiga Propositioner, af den lydelse bilagorna till detta protokoll visa, skulle i öfverensstämmelse dermed till Rikets Ständer expedieras. Ex protocollo A. J. Olde. STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1868 Kongl. Maj:ls Nåd. Ank. till Exp.-Utsk. deu 2 Mar» 1803, kl. 10 f. m. Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående anslag till uppförande af ny byggnad i hufvudstaden för den af Svenska Slöjdföreningen inrättade Söndagsoch ylftonskola, m. m.; Gifven Stockholms Slott den 6 Februari 1863. Kongl. Majit, som uti Sin vid innevarande riksdags början till Rikets Ständer aflåtna Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof tillkännagaf
Hr Palme spelade med mycken värme den tragiske älskarens roll, om än hans veka temperament icke alltid mäktade fullt gifva illusion åt lidelsens sydländska fullblodighet. Hr Hillbergs till det yttre kalla, men innerst vulkaniskt passionerade don Pablo gafs med nobel måttfullhet, och hr Fredrikson förlänade en hjärtevinnande innerlighet åt den stackars sönderslitna Marianas faderlige vän. Synnerligen rolig och förträfflig var hr Personne i en biroll, men visserligen icke en liten, den vurmigt narraktige och pratsjuke arkeologen. När spelet efter några föreställningar helt säkert allt igenom vunnit i fart och äfven mellanakterna, som på premieren voro allt för långa, förkortats, torde » Mariana » äga stora betingelser att bli ett reportoarstycke. SJdra teatern har nu äfven fått sitt skrattprogram, som med framgång torde kunna upptaga täflan med Vasateaterns » Niobe ». Alb. Carrés fars » Doktor Jojo », som nu går för fulla hus kväll efter kväll däruppe på Söders höjder, är nämligen obestridligen ett af de kvickaste och mest underhällande bland de franska lustspel, som förts fram på sista åren. Sin nationalitet röjer det visserligen lika mycket genom sin brist på pryderi som genom sin kvickhet, men man har knappast hjärta att harmas åt det ibland något vågade i situationerna, under det man så grundligt genomskakas af det välgörande skrattet. Utförandet är ock på de flesta händer förträffligt; hr Hirsch som styckets » hjälte » skämmer icke bort ett godt skämt, som vi alla veta, och fru Chrisliernsson, hr R. Wagner, hr och fru Lambert, fröken Lindién m. fl. af teaterns bästa krafter understödja framgångsfullt hans bemödanden. Konserter. På operasångaren C. F. Lundquists afskedskonsert om tisdag vilja vi ännu en gång fästa uppmärksamheten. Torsdagen den 11 dennes gifver fröken Sigrid Lindberg konsert med biträde af flere förmågor, och dagen därpå konserterar den framstående pianisten fru Margareta Stern, hvilken ännu säkert är i lifligt minne från sitt föregående uppträdande härstädes.
Dä således tre Stånd, nemligen Hidderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-stånden, bifallit den af Utskottet tillstyrkta anslagsförhöjning, samt det föreslagna vilkoret blifvit godkändt af Presteoch Borga re-stånden äfvensom af Bonde-ståndet i så måtto att genom det af detta Stånd beslutade vilkor enahanda belopp af 40,000 R:dr blifvit förbehållet för Stats-Utskottets Memorial M 149. 23 öfning å Flottans mindre fartyg, har Utskottet ansett förevarande fråga redan vara af Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Utskottets förslag, afgjord. 14:o. Beträffande slutligen det af Utskottet i sednare delen af Utlåtandet M 72, under litt. A. mom. c., afgifna, i Utskottets Utlåtande M 124 vidblifna, förslag, att ett abslag af 371,813 H:dr för nästa Statsreglerings-period måtte beviljas dels till Linieskeppet Skandinaviens komplettering till segelskepp, dels till påbörjandet af ett nytt för sjöförsvaret afsedt ångfartyg, så är detta förslag godkändt af tvänrie Stånd, nemligen Kidderskapet och Adeln samt Preste-ständet. Deremot hafva Borgareoch Bonde-stånden, efter vunnen upplysning att för Skeppet Skandinaviens fullbordande en summa af 109,958 Hulr erfordrades, endast anslagit dessa medel. Vid sådant förhållande får Utskottet, för frågans afgörande genom omröstning, föreslå följande proposition: »Den sorn vill att Rikets Ständer dels till Linieskeppet Skandinaviens komplettering till segeiskepp, dels till påbörjandet af ett nytt för sjöförsvaret afsedt Ångfartyg, anvisa en summa af 371,813 R:dr R:mt, att under åren 1858, 1859 och 1860 utgå med J ärligen, röstar Ja; Den det ej vill, röstar