Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om Statens Inkomster efter denna grund Beräknas, skall den verkliga Statsbristen, som genom Bevillning bör fyllas eller på annat sätt Betäckas, säkrare blifva utredd, än hittills skett, då Öfverskotten på Statslnkomsterne stundom öfverstigit Statsbristen, såsom t. ex. för år 1813, då Öfverskotten, oberäknade Besparingarne, utgjorde i,584,475 R:dr 37 sk. och Statsbristen endast 804,900 R:dr. 64 Den 2 Martii. Vid granskningen af de serskildta Inkomsttitlarue har jag egenteligen fästat min uppmärksamhet derpå, att StatsUtskottet, uti sitt nu afgifne förslag, äfven upptagit 60,000 R:dr såsom Inkomst af NummerLotteriet. Uti något af de andra RiksStånden lärer Motion vara väckt och till StatsUtskottet remitterad om afskaffande af denna Inrättning, och jag förmodar att den vinner Riksens Höglofl. Ständers bifall. StatsUtskottet hade således, efter mintanka, antingen allsickc eller åtminstone endast villkorligt bort upptaga dessa Medel ibland Statslnkomsterne, på det att, i händelse Förslaget blefve antaget, hinder deraf icke må uppkomma för NummerLotteriets Indragning. Denna Inkomst-titel faller till större del de fattigare FolkClasserna till last och utgör för dem en Beskattning, som äfven i moraliskt hänseende är skadlig. Mången, som genom flit och arbete kunde förtjena sitt uppehälle, förledes, af begär och hopp om en lättare vinst, att insätta sin enda tillgång uti NummerLotteriet och ökar, både genom laglöshet och förlust, sin fattigdom. Statens tillgångar äro icke så knappa, att den behÖfver grunda sin Inkomst på de arbetande Medlemmarnes Spelsjuka, och den utvägen, att öka Statslnkomsterne, genom inledande till det osäkraste af alla HazardSpel, borde, huru än förhållandet vore med Statens hellof, aldrig tillgripas.
Då jag anser Utskottets Förslag, i afseende på åtskilliga förändringar i Gästgifveri-Ordningen, i de flesta fallen alldeles overkställbar!, och, der det möjligen 36 Bil. t. Allm. Besv.- o. Occ.-Utsk. Bet. N, o 84. kan verkställas, medföra sådana olikheter i och för skjuts-skyldighetens utgörande, att derigenom nödvändigt måste uppkomma oreda och tvister; får jag, med anmälan af min protest emot Beslutet, vördsamt framställa mina åsigter öfver följderna, i händelse Utskottets Betänkande skulle i denna del blifva bifallet. Utskottets förslag, nemligen att Hållskjutsen skall upphöra, der det kan ske, utan reserv-lagens betungande, i förening med det att reservlagen skola indelas i arne, det ena, bestående af de Gästgifvare-gården närmast belägna hemman, för obådad skjuts, och det andra, af de aflägsnare, för, genom förbud eller på annat sätt, betingad skjuts, innebär en bestämd motsägelse, derigenom att det blir alldeles omöjligt, att icke det reserv-laget, som utgöres af de närmast Gästgifvare-gården belägna Hemman, så framt icke man vill gifva en hittills alldeles obruklig betydelse åt ordet närmast> blir med skjutsning mera betungadt, än det till andra reserv-laget hörande; och då man i allmänhet bör söka att, så ofta det sig göra låter , bringa Medborgares allmännå onera till likhet, synes det mig högst olämpligt föreslå en Författning, derigenom hittills okända olikheter skulle uppkomma. Bil. t. Allm. Besv.- o. Oec.-Utsk. Bet. N.o 84• 37 Utskottets Förslag, att på de ställen, der entreprenader kunna erhållas, Skjutslegan må få ökas till 20 å 5o procent för Entrepreneurens hästar, men bibehållas oförändrad för Gästgifvarens och reservlagets, skulle, om det fastställdes, medföra många olägenheter, deribland synnerligast försök till bedrägliga uppgifter och allmänneligen afund och tvister emellan de skjutsande och Entrepreneuren.
Desse uppgifter kunna af Hushållningssällskapet äskas, sträckte äfven till afkastningens utsättande för visse år; dock ej öfver Fem, ifrån det alt Odlings företaget anses fullbordadt. 3:0 Controlln i denne del stanne i Orten, och vare fästad vid Hushållnings-Sällskapets serskilte ansvar. 4:0. Då årsförslaget till nya Odlings-Lån fränt Hushallnings-Sällskapet till Kongl. LandtbruksAcademien ingår; anmäle Sällskapet tillika, huruvida, vid användandet af de förut utgifne, nå-' gon anledning till erinran förekommit; och uti Kongl. Landtbruks-Academiens Ars-berättelse intages en sammandragen öfversigt af de med desse Fåne-biträden tillvägabragte Odlingar. örskulle det befinnas, att ett till Odling utlånt Capital icke blifvit till dess bestämda ändamål användt, förhålle sig Hushallnings-Sällskapet efter 7 Mom. uti 1815 års Författning. I allt öfrigt förblifve vid 1815 års Författning. S. Den nu föreslagne Ordningen tage sia g§2 Statsoch Banko-Utskottets Betänkanilen - början med Bane försträckningen för Sr 1819. Och de JUne-Handlingar, som redan kunna vara inne i Banken, utöfver tillgångarne för in* nevarande år 1 8 1 8, öfversämles till Hushållnings. Sällskaperne att uti nu stadgad ordning pröfva* pch anmälas, N:r 55. Riksens Högloft, Ständers Statssamt Bath ko-Utskotts Betänkande, angående medel och utvägar till' Hjelmare SlussVerks ombyggnad och vidmagthållande, Banko-Utskottet har uti afgifvit Betänkande under den 31 sistledne Januarii, i anledning gf Kongl.
Under nuvarande förhållanden anse sig Revisorerne icke böra hos Rikets Ständer förorda till beviljande andra anslag i och för fästningsbyggnader vid arlskrona, än som äro nödvändiga dels till fullbordan af de redan påbörjade arbetena å Hästholmen, dels till inloppens försvårande och ombildande genom försänkningar, så att fiendtliga fartyg tvingas gå helt nära fästningarnas eller det starkaste fästets kanoner; varande det, i Revisorernes tanke, ändamålsenligare att på det rörliga försvaret använda da summor, landets tillgångar må medgifva för försvarsverket, än att offra millioner på stillastående befästningar, helst nu, då, till följd af de på hvarandra sig ständigt hopande nya uppfinningarna, osäkerheten om det rätta, framförallt i fråga om permanenta verks tjenligaste beskaffenhet, torde vara ojemförligt större än förut. Men skulle likväl Rikets Ständer finna, att ifrågavarande befästningar nu borde förstärkas i vidsträcktare mån, än Revisorerne ansett sig kunna här tillstyrka, torde det, vid bestämmandet af anslagen och deras ändamål, böra komma under pröfning och öfvervägande, huruvida icke, särdeles vid skärgårdars befästande, jerntorn, ungefär likadana som de, våra tornfartyg äro ämnade att bära, men att manövreras med handkraft i stället för med ånga, möjligen vore att föredraga framföre fästen af sten, äfven om dessa skyddades af pansar. Sådana torn af jern borde lika lätt, om icke lättare, kunna uppföras och vara användbara på fast mark som på fartyg, och hafva, jemfördä med stenfästen. utom fördelarna att kosta mindre, att kunna vridas och rigtas åt alla håll samt att lätt kunna förstärkas i mån af artillerivapnets utbildning och kanonernas växande genomträngningsförmåga, äfven den högst väsendtliga att utan synnerlig svårighet kunna flyttas, om de vid första anläggandet blifvit mindre väl placerade eller andra omständigheter dertill föranleda, under det att stenfästena ligga der de blifvit förlagda, om man än så ifrigt önskade, att de från början fått en fördelaktigare plats. Varfvet.
6:te punkten, ang:de anslaget till exersis af flottans bemanning och 7:<?e punkten, ang:de anslaget till skrifmaterialier för hufvudtitelns öfrige stater. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter hemställt och tillstyrkt. 8:de punkten, ang:de anslag till båtsmännens beklädnad, och 9:de punkten, ang:de anslag för verkställighet af planen för bevuringens vapenöfningar. R. o. Ad. fann dessa punkter icke för närvar, erfordra någon åtgärd. 10:de punkten, ang:de anslaget för lotserioch fijringsstaterne. Frih. Gyllengranat: SlatsUtsk. har föreslagit, att allt hvad som utöfver ”det emot de förslagsvis beräknade båkoch lotsmedlen samt Danska fyringsmedlcn svarande, reservationsanslag af 101,600 r:dr, utom indelningars beräknade värde till 307 r:dr 32 sk.”, erfordras, skall bestridas af handelsoch sjöfartsfondens medel. Rland andra skäl derför, har StatsUlsk. anfört, att med detta år denna fond ökas med 45,000 r:dr. StatsUtsk. har deruti irrat sig; ty K. M. har under den 0 Juli 1847 i nåder anslagit 4,000 r:dr att utgå under åren 1849 och 50 samt 4,784 r:dr för 1851 lill sjömätningar, samt 30,000 r:dr att utgå till anläggande afen docka i Stockholm. Då således denna summa af 34,000 r:dr drages från de 45,000, återstår endast 11,000 r:dr. R. St. hafva visserligen sjelfve i riksdagsbeslutet af år 1835 förordnat att denna fonds medel få användas till handels och sjöfartens befrämjande och således äfven för båkoch fyr-inrättningar; men der står tydligen: ”upphjelpande af båkoch fyr-inrättningar”.
Vid sådant förhållande anser sig Utskottet icke böra i ämnet tillstyrka annan åtgärd än att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla det nämnde tjenst måtte, derest densamma icke vidare är behöflig, utan koppar-uppbörden kan af kronobetjeningen öfvertagas, varda vid innehafvarens afgång indragen. 6:o. Utskottet har jemväl erhållit remiss å en af Herr N. T. Nordvall i Borgareståndet väckt motion om förhöjning i lönen för Magasins-förvaltaren i Ekesjö från 200 R:dr till SOO R:dr Banko, räknadt från och med detta års början; men di Kongl. Majit icke gjort någon Nådig framställning om lönetillökning i allmänhet för Magasins-förvaltarne, lärer, partielt för den i Ekesjö, någon förhöjning i berörda hänseende icke kunna ifrågakomma, utan hemställes, att omförmälda motion ej måtte till någon åtgärd föranleda. 7:o. Kongl. Majit, som ansett det vara angeläget och af synnerlig vigt så val för det allmänna som den enskilde att vid Myntoch Kontroll-verken fästades skicklige och pålitlige män, samt att desse skäligen aflönades, har uti Sin Nådiga Proposition begärt, att nuvarande anslag för nämnde Verk, 7,428 Ridr 16 sk. Banko, eller 11,142 Ridr SO öre Rimt, måtte ökas till 18,700 Ridr sistnämnda mynt, eller med 7,SS7 Ridr SO öre; Och sora Utskottet, vid granskning af den uppgjorda staten, funnit de af Kongl. Majit äskade lönetillökningar för personalen vid Myntoch Kontroll-verken både behöfliga och billiga, hemställer Utskottet, att den härtill erforderliga summa, utgörandé, enligt bifogade tabell JYg 4, 7,5S7 Ridr SO öre Rimt, må af Rikets Ständer anvisas, att utgå på sätt i tabellen är föreslaget. 8:o.
hafva femte och sjatte boken utkommit; pris 1 kr. boken. De nyutkomna haftena &amp; ro i allmanhet af samma beskaffenhet som de föregAende. De föraldrar, som skanka sina barn de nya lekkamraterna, kunna vara. förvissade om, att de smA af dessa icke lara nigonting ondt. Tvartom, de fA till lifs mAnga bAde goda och förtraffliga sanningar, kladda. i en ganska tilltalande form. Men " Lekkamraternan aro i vart tycke alltför obetydliga - vi frukta att 14 dagar efter jul haha de smii. glömt de nya bekantskaperna for att Atervända till Robinson eller Rödhattan. Af de 34 berattelserna äro en del b&amp;de fina och roliga - det vilja vi ingalunda förneka. SA Ar t. ex. " Ebbe vill ut i4v&amp;rl d e n n af Anna Wahleaiberg en riktigt rolig historia, som sog kommer a t t läsas om mer an en ' gang. Förf. tyckes visserligen i början h a h a glömt, att hon skrifver för barn, d&amp; hon talar om olika " kategorier " .och att Ebbe var i en obehaglig " situationn, men alltefter som hon följer Ebbe ut i verlden, talar hon hans spr8lr och tariker huns tankar. Att kunna tala och tanka som barn, d i man skall tala till barn, ä r, nog en god sak, men vi tro icke, att dartill med nödvlndighet hör, a t t liksom fru Fitinghoff lita en liten gosse kalla Karl den tolfte " en orstyf prisse " och sig själf " jubeldum ". Att ur sliolpojksrs och skolflickors samtalsspr&amp;k utrota alls slangord och Israftuttryck, som de anse sig behöfva f6r att gifva tillbörlig kraft och f ~ r g At sitt tal, det tilltro vi hvarken föraldras eller andra uppfostrare, men att gifva detta 5prtI.k can viss auktoritet genom att använda det i skrift, anse vi onödigt ..
Han ville, att hon skulle välja det krönta barnet, som stod ute i hans gamla kyrka till dess förste vän och befrämjare. Han sade henne, att om hon blott gjorde detta, skulle hon helt visst blifva hulpen. Hon blef så rörd af att någon ville bistå henne, att hon genast lofvade att bedja för sin järnväg till barnet i San Pasquale. Men fra Felice gick och skaffade en stor kollektbössa och lät måla på den med klara, tydliga bokstäfver: »Gåfvor till Etnajärnvägen». Och han hängde upp den i sin kyrka bredvid bildens altare. Det var ej mer än en dag efter detta, som don Antonio Grecos hustru, donna Emilia, kom ut till den gamla, öfvergifna kyrkan för att rådfråga San Pasquale, som är det klokaste af alla helgon. Under hösten hade nämligen don Antonios teater börjat gå illa, såsom det ju var att vänta, att den skulle göra under denna tid, då alla hade ondt om penningar. Don Antonio hade då fallit på den tanken att försöka drifva teatern med mindre kostnad än förr. Han hade dragit in på ett par lampor och underlåtit att hålla så stora och präktigt målade affischer. Men detta hade varit en stor dårskap. Det är ju ej i det ögonblick, som folk förlorar lusten att gå på teatern, som det går an att korta af prinsessornas sidensläp och spara på förgyllningen till kungarnas kronor. Kanske det ej är så farligt på en annan teater, men på en marionett-teater är det mer än vanskligt att göra förändringar. Och detta beror därpå att det för det mesta är halfvuxna gossar, som gå och se på marionett-teatrarna. Stort folk kan förstå, att man stundom behöfver spara, men barn vilja alltid ha det på samma sätt. Allt färre och färre åskådare kommo till don Antonio, och han fortfor att spara och spara. Så föll det honom in, att han kunde umbära de två blinda fiolspelarna, fader Elia och broder Tommaso, som annars brukade spela under mellanakterna och under krigsscenerna. Dessa blinde, som hade så stor förtjänst af att sjunga i sorghusen och som togo in summor på summor under festdagarna, voro dyra att aflöna. Don Antonio afskedade dem och skaffade ett positiv. Men detta blef hans olycka.
Majtt bör i underdänighct anhällas, det Kongl. Majtt täckeö om werksiallighclen häraf läka befallning §02 Den 17 April. till Vederbörande asga; Hwarsm de Rcspectivr McdStänden wördsamt och manliges skulle underrättas. Ht »»1 rs. S. D. Bifölls Riksens Högloft. Ständers Statsutskotts , i Memorial af den 4 dennes, afgifne yttrande och förlag, angäende Samlings - och Expeditions - rum samt medel till Wed, Ljus, Srifmaterialier och renskrifning för Committeradc till Tryckfrihetens ward; hwilket »vördsamt och manligen skulle de Respective Mcd-Ständen tillkannagifwas. vt suxra. S. D. Hwad Riksens Högloft. Ständers Lag-Utskott, i Betänkande af den usta dennes, föreslagit och Hcmftält, angäende Lagarnes urffiljande, förenkling och förbättring, gillade Borgare-Standet till alla delar; Och skulle de Respective Med-Ständen kädant wördsamt och wänligon tilltannagifwas. vt sup,-,. S. D. Gillade Borgare-Ständet det af Riksens Högloft. Ständers Conftitutions-Utffott, ! Memorial af Len 4 deynes, meddeldte yttrande öfwer Nyttmäftaren Herr Grefwe klsmiltons förflag, att SrveNfla Folket mätte i den manliga Kyrkobönen inneslutas f Hwarom de Respective Med-Ständen wördsamt och manligen skulle härigenom underrättas, vt «uxro. S. D. Pä sätt Riksens Högloft. Ständers Eonftitunons-Utskott i Memorial af den 4 dennes föreslagit, beslöts, atr till Kongl. Majtts och Riksens Ständers pröfning och afgörande wid näfta Riksdag skulle öfwerlemnas ett hos Utskottet gjordt Förflag till ändring och förklarande af wiste omständigheter af 2g §.
Famillens un derhålls-Summa, om inlösande af Möblerna på Daga Eust-Slott samt om upplåtande till Kongl. Majus höga disposition af .Bellevue Lustpark. Den g September 1812 i underdånighet anmäld; i afskrift communicerad Stats-Contoiret till efterrättelse. Kammar-Collcgium och Riks - Marskalks Embete! om upplåtandet af Bellevue underrättade. 36:0 Med deras beslut i afseende på tilllämpningen till Säterier af 2. Art. 2, Mom. af 1810 års Eevillnings-Stadga om Rotefrihet-afgifters erläggande. Den 16 September 1 81 2 i underdånighet anmäld; communicernd Riksgälds-Contoirets Fullmägtige och genom Circulaire till Randshofdingarne förständigad. 37:0 Med svar på Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse till Stats - Utskottet angående Handlanden Stabecks ansökning i afseende på Diqviden af det, vid en med allmänna Magazius - Directionen år 1808 afslutad bränn vins-leverans, af honom uppburne förskott. Den 16 Setember 18x2 i underdånighet anmäld, och Kongl. Majas Nådiga beslut i ämnet fattade. 38:0 Angående afhjelpande af missbruken vid Gårdfari handeln. Den 30 September 1812 i underdånighet anmäld, tillika med den under N:o 4 upptagne Riksens Ständers skrifvelse vid 1809 och 1810 årens Riksdag. En Comité i Nåder förordnad till föreslående af grunderna och vilkoren för näringsfriheten i Riket. 39:0 Riksens Ständers underdåniga skrifvelse med svar på Kongl. Majtts Nådiga Proposition angående Eandt-Tullarna. Den 21 Octo ber 18x2 i underdånighet .an-1 Ojäld. 40m 328 Den 8 Mars 40:0 Om Landitills-betjeningens användande till Gränsoch väg-bevakningeu. Den 21 October 18x2 i underdånighet an' mäld.
Om punkten i sin helhet af Ridderskapet och Adeln bifölls, uppkomme visserligen ett resultat, ty då vore Taffelpenningarnes uppförande på Stat bifallit, och Utskottets afstyrkande af Anders Danielssons förslag gilladt; men om Ridderskapet och Adeln afslog punkten i dess helhet, hade Ståndet väl förklarat, att de iooo:de Riksdalerne ej skulle på Stat uppföras, och ogillat Utskottets afstyrkande af Anders Danielssons hemställan; men i sådant fall syntes Ståndet jemväl böra bestämma, huru i afseende åberörde hemställan borde tillgå. Hans Excellence ansåg derföre de i denna punkt af Utskottet framställde tvenne frågor böra, vid afgörandet, från hvar - Den a8 September f. m. i5 annan skiljas; samt Anders Danielssons förslag tilläfventyrs kunna betragtas, såsom en ny motion, och på sådan grund till Utskottet återremitteras. Herr Hjerta: Som jag tyckt mig finna, att dc Ledamöter, hvilka först fästat uppmärksamhet å Anders Danielssons föreslagne underd. hemställan, sedermera yttr&t, att de ej ansågo densamma behöflig, får jag anhålla, att Herr Grefven och LandtMarskalken först täcktes inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, huruvida Ståndet anser någon underd. framställning, i afseende å anvisning på besparingarne, höra äga rum, och att vi sedan få skrida till anslagsbe1 öppet. I Herr Rosenqvist förenade sig med Herr Hjerta. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg nödigt bifalla den af Riksdagsmannen Anders Danielsson föreslagne underdåniga hemställan till Kongl. Ma j:t. Ropades Nej. Hvarefter Hans Excellence gjorde proposition till bifall å StatsUtskoltets förslag, rörande uppförande å Stat af iooo R:dr såsom Taffelpenningar för Presidenten i KammarRätten. Ropades Ja, och Nej, samt Votering. Den 28 September f. m. I anledning hvaraf Hans Excellence föreslog följande Yoterings-proposition:
Jag anhåller endast att få i prot:t antecknadt, att jag ihufvudsaklig del instämmer med Hrr von Koch och Tham. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, förmälte Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts förevarande Betänk., och dels att R. o. Ad., med afslag derå, måtte för sin del besluta, att R. St:r skola hos K. M:t i underd. begära, det K. M:t täcktes af sakkunnige personer låta frågan om ett universitets inrättande i hufvudstaden tagas i behörigt öfvervägande och sedan hos Riksdagen göra den nådiga framställning, K. M:t med anledning deraf kan finna för fosterlandet och för utvecklingen af dess vetenskapliga och högre andliga lif mest gagnande. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Betänkit. hvartill svarades starka ja, blandade med många nej, samt sedermera propos. på afslag derå och antagande af ofvanomförmälda förslag, då svaren ut föllo med många ja och nej i blandning; hvarefter propos. på bifall till Betänkit förnyades samt besvarades med talrika och starka ja, blandade med ganska många nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Flere ledamöter begärde votering. Upplästes och godkändes följande voterings-propos.: »Den som bifaller Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk. N:ol1, i ani. af vackt förslag om inrättande af ett universitet i hufvudstaden, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. detta Betänk, och beslutar för sin del, att R. St:r skola hos K. M:t i underd. begära, det K. M:t täcktes af sakkunnige män låta frågan om ett universitets inrättande i hufvudstaden tagas i behörigt öfvervägande och sedermera hos Riksdagen göra den nådiga framställning, K. M:t med anledning deraf kan finna för fosterlandet och för utvecklingen af dess vetenskapliga och högre andliga lif mest gagnande.
Herr Silfverstolpe, Gustaf Abraham, erinrade , att någon serskild Decharge för Justitieombudsmannen hvarken vore föreskrifva eller beböfdes. Väl hade fråga vid sista Riksdag blifvit väckt både om granskning af JustitixOmbudsmannens Diarier och om Decharge samt förslag till ändring uti åtskillige. §. §. i GrundJagarne, i sådant afseende af Constitutions-Utskottet uppgifne, hvilka likväl vid denna Riksdag, ej blifvit af Riks-Stånden antagne. 3i6 Den ii April. Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då Lag-Utskottet redan för arne månader tillbaka afgifvit Utlåtande, öfver Justitiae-Ombudsmannens till bemäldte Utskott remitterade Embets-Berattelser, och berörde Utlåtande äfven blifvit af Riks-Stånden pröfvadt; ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken det något hinder icke vöre för verkställigheten af det nu beslutade Val af Justitieombudsman. Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog derefter, att vid ifrågavarande Val endast 12 ordinarie Ledamöter måtte utväljas, samt att de fyra, hvilka dernäst de fleste rösterne erhöllo, kunde som Suppleanter anses. Friherre Cederström, Jacobi Jag får för min del hemställa, att Valet måtte anställas å sä många Personer, sorn Electorernes och Supple»nternes antal tillsammans utgör; ty skulle man rösta på färre, i förmodan att rösterne ändock blefvo delade, så kunde man af samma skäl uppföra endast en Persons namn på Listan. Om Ridderskapet och Adeln derföre behagar votera på 16 Personer, torde de 12, hvilka få det största antal röster, böra blifva Electorer, samt de fyra, som dernäst erhålla fläste rösterne, vara Suppleanter. Herr Spaldencreutz, Arvid, förenade sig med Friherre Cederström.
M 146, i anledning af väckt motion, angående Skogs-institutets förflyttning lill Leckö kungsgård. Bifölls. J\s .147, i anledning af väckt motion, om Kyrkoherden G. A. von Zveigbergks enka, Maria Heeg gr ens bibehållande intill sin död vid åbooch besittningsrätten eller arrendet till indragna predikantsbostället vid Westgöta f. d. Kavalleriregemente, Törnestorp, 3/4 mantal, och Hofstena Lunnagården, V4 mantal, i Skaraborgs län. Utskottets hemställan bifölls med den ändring, att i stället för de å raderna 2 och 3 förekommande orden: »ifrån och med den 14 Mars innevarande år», insattes orden: ifrån och med den 14 Mars år 1861», och anvisade Ståndet å Rikets Ständers Riksgälds-kontor ett förslagsanslag af 1,200 R:dr, till ersättning åt enkan von Zveigbergk för de redan förflutna arrende-åren 1861 och 1862. Prot.-Vtdrag den 5 September 1863. 563 JVs 149, i anledning af väckt motion, angående extra statsregleringens öfverilyttning pä Kongl. Stats-kontoret. Bifölls. S. D. Föredrogs änyo Stats—Utskottets Utlåtande, JVS 148, i anledning af Rikets Ständers år 1862 församlade Revisorers berättelse, angående samma år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1860. Med afslag å Utskottets hemställan i § 13, beslöt Ståndet för sin del, att Revisorernes här omförmälda anmärkning icke må till någon Rikets Ständers åt gärd föranleda.