Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Utskottets Memorial, M 347. 11 6:0 för anskaffning af det återstående behofvet utaf fänghåls-tapp ar samt rengörningsoch sönderlagnings-verktyg vid gevärs förändrande till slngkruts-antändning, 5,800 R:dr årligen under åren 1854, 1835 och 1856, eller tillsammans Sjutlonlusen fyrahundra Rrdr; 7:o för anskaffning af slagkrutshufvar, 3,333 R:dr 16 sk. årligen under sist-» nämnde 3 år, eller tillsammans Tiotusen Rrdr; 8:0 för anskaffning af nya pistoler, 10,000 R:dr årligen under samina år, eller tillsammans Trettiotusen R:dr; 9:o för anskaffning af kavalleri-sablar, 3,333 R:dr 16 sk. årligen under samma år, eller tillsammans Tiotusen R:dr; 10:o för fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad, 30,000 R:dr under innevarande år 1854 samt 60,000 R:dr årligen under åren 1855, 1856 och 1857, eller tillsammans Tvåhundratiotusen R:dr; liro för fortsättande af fästningsbyggnads-arbetena vid Carlskrona, Carlsten och Waxholm, 105,000 Rrdr årligen under åren 1854, 1855, 1856 och 1857, eller tillsammans Fvrahundraljugetusen Rrdr, att af Kongl. Majrt efter omständigheterna fördelas; 12:o för anskaffning af en fältbrygge-utredning, 16,666
— Nödvändigheten att hafva en proportion emellan behållningen i Rikets mynt och utelöpande sedlar, sätter snart en gräns för till ytterlighet gående progressiv sedel-emission; men den nu uppställda caiculen torde ej visa någon våda, då til! inlösen af sedlar lill ett belopp af 1,877,777 r:^r 24 sk. alltid måste finnas contant 1,000,000 r:dr, och bankens säkra tillgångar utgöra 2,877,777 r:c^1' 24 sk Visserligen kan man såsom ytterligare säkerhetsmått föreskrifva, att en del af grundfonden bör förvexlas uti räntebärande obligationer, sorn lätt kunna realiseras, och att dessa deponeras uti allmänt förvar; men dels hafva vi icke ännu några stats-obligationer, som dertill kunna användas, dels är det att förmoda, alt delägarne sjelfve linna sin fördel uti att låta en del af fonden bestå af räntebärande papper. Följande omständigheter synas böra undanrödja all farhåga för inrättande af actiebank, utan delägarnes solidariska ansvarighet; nemligen: 1:0 att directionens ledamöter solidariskt äro förbundne till betalningsskyldighet och jemväl underkastade criminelt ansvar; 2:0 att delägarnes egen fördel fordrar sträng tillsyn, att icke den insatta grundfonden förstöres; 3:o att K. M. äger tillförordna allmänt ombud till deltagande uti revisionerna; 4:0 att månadtliga rapporter om ställningen skola till K. M. afgifvas; Den 7 Mars f. m. »99 5:o att bankens ställning årligen uppgifves inför allmänheten; 6:0 alt bristande inlösen af en enda sedel kan vålla förlust af privilegium; och 7:0 att hvarje fordringsägare kan inför domstolen yrka bankens sättande uti concurstillstånd. Dessa garantier hafva tyckts mig vara tillräckliga. Kunna andra lämpliga utfinnas, vill jag ej vara deremot. För II. R. o. Ad. vågar jag nu framlägga följande: Förslag lill Lag för enskilda Banker och [Iypotheksföreningar.
Utsk:s d. 1 Oct. 1844 afgifna mern med förslag till beslut ronde val af Snpleanter i R.Strs Utskot hvilket d. 12 i samma månad blifvit af R. o. Ad. bifallet och öfverensstämmelse hvarmed 11. o. Ad. äfven vid sednaste riksdal den 8 Dec. 1847 fattat sitt beslut i ämnet, hemställde II. Ex. H Frih. o. Landtm, om 11. o. Ad. behagade besluta, att det H. Stån dets d. 12 Oct. 1844 och d. 8 Dec. 1847 fattade beslut om in väljande af Snpleanter för II. o. Ad-s ledamöter i R.Stas Utskott äfven för innevar. riksdag må blifva gällande. Denna Den 7 December. 33 Denna propos. besvarades med starka ja, blandade med några nej, hvarjemte. Hr Brakel, Mauritz Gustaf anmälde sig oell yttrade: Den 19:e §:n Ridd.Ordn. säger hvilka Elektorernas åligganden äro, nemi. att välja ledamöter i Utsk. icke att välja Supleanter. Hvad Elektorerne göra, utom att välja dessa ledamöter i Utsk:n, eger således icke laglig giltighet. Om äfven Supleanter blifva invalde i Utsk., så kunna de blott, under vissa omständigheter, genast supleera. Ridd.Ordn:s 25 § lyder sålunda: ”Hvad med laga förfall förstås, bestämmes uti allmänna lagen 12 Gap. 1 § R.B. Skulle andra synnerlige, der icke nämnde, orsaker till förfall anmälas, må pröfningen deraf på R. o. Ad. in pleno ankomma”. På grund af denna § kan Supleanl under vissa omständigheter icke supleera förr än R. o. Ad. in pleno har pröfvat sådant fall vara förbanden, att skälet till uteblifvande må föranleda Supleants inträdande.
Läkare, angående uppflyttning af de i Statens tjenst anställde till samma klasser i resereglementet, hvartill Statens militäre tjenstemän i motsvarande grader höra, samt utsträckning af deras inqvarteringsrätt. Motion N:o 155. Allm. Besv. och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 40. R. St. under dåniga Skrifv. Läroverk, angående gemensam Öfverstyrelse för Rikets samtliga. Motion N:o 130- Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Nio 118 samt Mern. N:o 127- R. St. underdån. Skrifv. Nio 174. angående undervisningens ordnande inom Rikets samtliga. Motion N:o 130. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Nio 118 samt Mern. Nio 127. R. St. underdän. Skrifv. Nio 174. 27 Läroverks-byggnad, angående anslag till uppförande af ny i Falun. Motion N:o 36. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139 samt Mern. R. St. underdån. Skrifv. X:o 169. angående anslag till uppförande af ny i Umeå. Motion N:o 18. Stats Utsk. Utlåt. N:o 139 samt Mern. N:is 170 och 207. R. St. underdån. Skrifv. N:o 169. angående anslag till uppförande i Stockholm af en byggnad för ett, i likhet med nya Elementar-skolari inrättadt, Läroverk. Motion N;o 243. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139. läroverks-stadga. Se Elementar-läroverk. Löneförhöjning, angående sådan för Assessorerne i Rikets Hof-rätter. Motion N:o 9. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 39. angående sådan åt Gymnastik-lärarne vid de högre Eiementar-läroverken. Motion N:o 207. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv.
Föredrogs en af Högvördiga Preste-Ståndet Bonde-Ståndet genom Protokolls-utdrag N:o 401, meddelad inbjudning, rörande 12 punkten af Stats-Utskottets Utlålaude N:o 146, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens 8:de Hufvud-titel, hvilken inbjudning af Ståndet afslogs. S. 11. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets Memorial och Utlåtanden: N.o 150, i anledning af Riks-Ståndens återremisser å den i Utlåtandet N:o 125 gjorda framställning om bestämmandet af de årliga uthetalningarne utaf anslagssumman för Statens jernvägs-byggnader; N:o' 151, angående återstoden al den för afskedade lolkskole-lärares pensionering i Riksgälds-kontoret afsatta tillgång; N:o 152, angående väckt förslag om inrättande af frivilliga arbetshus; N:o 153, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående lösen för den åt korporalerne vid indella arméen och soldaterne vid Södermanlands regemente anslagna aflönings-spanmål, dels af en i samma ämne väckt särskild motion; N:o 154, i anledning af väckt motion om anvisande af medel till utbetalning af inqvarterings-penningar åt de Regements-skrifvare, som äro i saknad af karakters-hus å sina boställen eller ännu ej fått de för dem afsedda boställen tillträda; N:o 155, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående fyllnad och tillökning i ersättnings-anslagen till Wadstena Krigsmanshus-kassa och Amiralitets-krigsmans-kassan för de till Stats-verket indragna rusthållssamt en-permille-afgifterna; samt 668 Prot.-Utdrag den 25 November 1857.
BorgareStåndet: at orden: pa fem ars tid eller/ böra utgå/ dä orden: til nästa Riksdag/ ändock tydelig! nog bestämt tiden. 4. §. Hederwärda BondeStandet: at den föreslagne Summan af zzz R.d. la; samt at lika förman för er ar sträcka sig til dem i Enköping, Thorshälla och Cimbritshamn/ som för enahanda iräkad olyckshändelse blifwit i 1800 ars Bewillnings» Förordning förunnade Skattfrihet pa wist tid. Utskottet hemställer i anledning häraf/ ar denna rättelse kunde wid röclactiouen pä det fält iakttagas, at derwid införes: I Östersunds Stad bosatte Borgare. Enar Bewillningen, som en Riksdag ätages, ej räcker längre än til den nästpägäende, ehwad fem är deremellan framflyta eller ej, tilstyrker Utskottet uteslutande af Veste ord: pä fem ars tid eller Efter öfwerwägande häraf, finner Utskottet stät före - 1464 Den zo Mars. i6 st. ärlig inkomst, som erfordras innan Bewillningö erläggande för de i föregående 8. I^lom nämnde Menigheter skulle äga rum, matte nedsättas til 200 A:d. 4. §. ro, koloni. Högwördige PrästeGtandet: at endast de Jnnewänare uti de i detta Moment nämnde Socknar, ^ hwilka icke hafwa uti ärlig behållen inkomst r66 R:d. Z2 tz. och deröfwer, böra efter HxermZz. Männens samwetsgranna pröfning stan Bewillning frikallas» förestå bifall härtil; hwarjemte enär denna nedsättning endast angar de uti ;:te, ?:de och 8:de^lom. upräknade personer, Utffotter tror sig böra förestä, at 5. ^om. flyttas i stället för det 6ue, och twärtom, sa at dehe Z. ^loment följa i ordning; och blefwe i följd häraf 9.
St., vid sist hällne Riksmöte, endast medgifvit, att nedsättning i arrendet för Kronohemmanen Hogsta och Lambarudd, till bestämd qvantitet i Spannmål, finge ega rum, intill nästa eller innevarande Riksdag, då af sig företeende, förhållanden skulle utredas, huruvida samma arrende till de i Contractet utfäste belopp utkräfvas kunde, men, i Rikets Ständers tanka, Arrendatorns obestyrkta uppgift, att enahanda skäl, som föranledde till berörde nedsättning i arrendet, ännu skola fortfara, hvarken innefattar tillräcklig anledning till bifall å bans underdåniga anhållan om ett fortsatt tillgodonjutande under hela arrendetiden af denna förmon, eller kan tagas till grund för , beviljandet af hvad han derjemte begärt, i afseende på dels minskning i arrendet för Kronohemmanet Norrby, dels tillåtelse att, efter eget val, utgöra arrendet, antingen in natura eller med penningar, efter markegång, och dels optionsrätt vid blifvande nytt arrende, helst E. 366 JExp. Utsk. Förslag till und. Skrif vN:o 153,154. K. M., redan uti högstberörde Nådiga Skrifvelse, afslagil en af Sökanden gjord dylik framställning, hafva R. St. icke funnit skäligt att till Arrendatorn Karlbergs of vanberörde ansökning lemna bifall; likväl och i betraktande deraf, att Karlberg förut åtnjutit nedsättning i arrendet för Hogsta hemman, få R. St. till E. Ii. Majlis Nådiga bepröfvande i underdånighet öfverlemna, huruvida honom må i Nåder förunnas den förmon, att inom viss bestämd tid få afsäga sig arrendet af de nu ifrågavarande hemman, med. den 14 Mars nästkommande år, utan att behöfva ansvara Kronan för skillnaden i det mindre arrende-belopp, som genom ny auction kan för de återstående 16 arrende-åren blifva för annor man fastställdt. Hvilket R. St., i anledning af E. K. Maj:ts högstberörde Nådiga Remiss, - få i underdånighet meddela.
Hur skulle man väl kunna tänka sig att alla dessa millioner hjertan och hjernor skulle kunna i dogmer och detaljer, det vill säga i uppfattningen af religionens yttre bruk öfverensstämma, och hvarför fordra det? För det lifliga sinnet, den fantasirika, känsliga, varma och barnsliga naturen måste religionen blifva helt olika till formen åtminstone än för den kalla, orörliga, tystlåtna och allvarliga, och detta i oändliga modifikationer, likasom menniskornas lynnen. För den enes sömniga och tungsamma uppfattning äro alla dessa bilder, dessa blommor, denna passionerade sång och dessa vällukter ett besvärligt, störande och gudsförsmädligt skräp, då de deremot hänföra och höja det lifliga sinnet till andakt. Alf hade just icke mycket reflekterat öfver dessa saker, men han kände dem, och den rörelse han erfor, när han knäböjde bredvid alla dessa hederliga flottare, handtverkare och timmerkarlar var helt ofrivillig, oberoende af både Luther och Lojola och helt naturligt framkallad af hans omgifning. Det var imellertid med liksom en skymt af förvåning öfver sin egen instinktlika andakt, som han reste sig upp, och då han stått en stund inom kyrkdörren och kom att vända sig om, såg han en qvinna helt ensam ligga knäböjd vid ett litet helgonaltare, invid väggen bakom pelarne. Han kunde icke se hennes ansigte, som var nedböjdt och doldt i hennes händer, men hennes blonda och glänsande hår, som var alldeles bart, ty den svarta spetsslöjan hon burit deröfver låg nedfallen bredvid henne, fäste hans uppmärksamhet lika mycket som det ovanliga behaget i hennes ställning och de hvita armarnes skönhet. Ändtligen lyfte hon upp hufvudet, tryckte de sammanknäppta händerna emot bröstet och steg upp. Orgeln och sången ljödo ännu, men hon tog upp sin slöja, svepte den omkring hufvudet och vände sig om för att gå. Hon hade imellertid icke verkstält detta så hastigt, att Alf icke fått tillfälle att betrakta det ljufvaste ansigte han någonsin sett.
Mai:t om utfärdandet af Nådiga föreskrifter, i afseende på vissa förenklade controller å uppbörden. S. D. Fröt. Utdr. d. 20 Mars 184.0. S. D. Till Siatssamt Bevillnings-Utskotten remitterades Grefve Spens's, Carl Gustafa motion om debetsedlars utfärdande och öfverlemnande till de skattskyldige inom kort tid, efter det laxeringarne blifvit verkställde. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet nedannämnde den 7 dennes e. m. på bordet lagda motioner, nemligen: l:o Herr Munck af Rosenschölds, Nils Rudolph, om Biskops-embetenas afskaffande, tillika med de, i samma ämne, denna dag afgifne yttranden ; 2:o Densammes , om inrättande af Pant-lånecontoir i Rikets större släder; 3:o Densammes, om revision af alla före antagandet af 1809 "års con sti tu tion utgifne författningar af hvad namn de vara må, tillika med ett i ämnet denna dag afgifvet yttrande; 4:o Densammes , om förändrad tid för väglagning, tillika med ett denna dag i ämnet afgifiet yttrande; 5:o Densammes , om erläggande af vägpenningar; 6:0 Densammes , om Kyrkooch Skole-fondernes inom hvarje försam ling sammanslående, tillika med ett i ämnet denna dag afgifvet yttrande; 7:o Herr von Troils j Emil, om nedsättning i priset å Svensk Författningssamling; 8:0 Densammes , om utgifvande af en officiel tidning; 9:o Herr Hildings , Arwid, om Prest-rättigheternes utgörande i penningar; 10:o Herr von Moltzers , Anders Johan Fredric, om förändring i de civila befordrings-lagarne; ll:o Herr Rosenqvists, Fredric Leonhard, angående förändring af nuvarande befordrings-system, in. m.; l2:o Densammes , rörande stadganden i Kongl.
Man bar kanske med något sköl kunnat säga, alt denna princip icke är tillämplig ända lill den låga valcensus, som här blifvit uppgifven, emedan den stora massan af mindre jordägare icke kunde känna representautcandidaternes insigter i statsvigliga föremål; men jag ber att fä fästa uppmärksamheten derpå, att man härvid, ehuru kanske utan afsigt, ej går rätt ärligt tillväga, då man aldrig vill medgifva den andra sidan, hvad den egentligen har att uppställa deremot, nemi., alt det icke är fråga om, att dessa lägre jordägare skola direct utse representanter, utan endast valmän, och att det tillkommer dessa sednare att välja representationens medlemmar. Detta är ett correctiv, sorn visat sig verksamt på andra ställen, och gör det äfven här i Sverige under nuvar. förhållanden; ty oaktadt valen varit nedsänkta lill den aldra lägsta census såsom t. ex. i BondeSt. sä är det väl temligen allmänt vitsordad t, att detta Stånd merendels och isynnerhet under de sednare riksdagarna, sedan det fått begrepp om vigten af valen, äfven valt de bäste och klokaste inom hvarje district. Man hyser farhåga för, att valen skulle utfalla annorlunda under en ny representation, då äfven andra än 15endeSt:s egna ledamöter kunde komma i fråga, och att intriger Den 28 Augusti. 109 och corrupiion då skulle få ett större spelrum, men bildningen likväl ändå kunna blifva utestängd. Det finnes i detta fall naturligtvis intet annat vitsord att vädja lill, än erfarenbetens, men det talar äfven tillräckligt.
Vid 4:<1® punkten gjorda anmärkningar emot det af Baneo-Utskottet föreslagna vilkor , att upplåning etnot löpande Sedlar borde upphöra ifrån dell tid Malmö DisCont-Verks rörelse öfvertagés, får Ba nco-XJfskottet, enligt decision af Pluralitéten inom HögVötdiga Prest-Ståndet, Vällofh jfiorgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Stindet, hos Riksens Ständer vördsamt föreslå, att på grUnd af de uti anmärkhingarne anförda skäl, rättigheten att emot löpande Reverser upptaga Lån, må på sätt nu äger rum, fortfara till och med år 1820, då blifvande Riksens Städ® der äga att förordna huru efter den tiden det® med ma förhållas. Hvad r,:te Punkten ängar, eller inskränkning af assignationernas valeur till mindst 10 R:d, ifrån den tid då Filial Disconternas Octroijer upphöra; kan Utskottet ej undgå att så val med afseende på Bankens äldsta Författningar, som Riksens Ständers redan år 1812, och äfven vid nu varande Riksmöte yttrade önskningar , Den 4 Augusti ningar, af oförändrad öfvertygelse förblifva vid dess uti förra åBetänkandet afgifna Förslag. Beträffande det af en Ledamot yrkade Stadgande, , att alla Discont - Assignationer, stallda pål Banken, äfven i Kronans uppbörd böra e~ mottagas: sa Ilar Banco-Utskotlet uti Memorial af den 13 Juni sökt ådagalägga, att Assignatinner* emottagande icke ens lärer kunna åläggas någon Privat, och följakteligen ej heller Kongl. Maj st och Kronan, utan later sådant bora ankomma p'å Kongl, Majus Nådiga bepröf'Vande. Hvad ater angår det förslag» att alla falska Assignationer böra af den Discont, i hvars namn de äro utgifne, ovilkorligen inlösas till deras fulla belopp; kan Utskottet för dess del ej tillstyrka ett sådant stadgande, såsom innefattande en direct uppmuntran till förfalskning* brott.
Den härefter till bifall å Utskms förslag till § 11 framstälda propos. besvarades med Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om R. o. Ad., med afslag å Utskms förslag, behagade antaga lide §:n i 1846 års Kungörelse med de förändringar, som af Frih. Palmstjerna blifvit föreslagne, samt sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han funnit Ja öfvervägande. Sedan Hr Gr. o. Landtm, härefter låtit såsom föremål för öfverläggningen upläsa nästföljande §, anmälde sig och yttrade Hr Aminoff: Om jag icke missminnes, så begärde jag att särskild propos. måtte framställas på 4:de punkten af nu föreslagna §, i öfverensstämmelse med mitt förslag. Men är förhållandet icke sådant, anhåller jag nu derom hos Hr Gr. o. Landtm. Hr Gr. o. Landtm, yttrade i ani. häraf, att såvidt han rätt upfattat Hr Aminoffs yrkande, det innehållit att 4:de mom. mätte erhålla den redaktion Hr Gr. o. Landtm, upläst, men att då Frih. Palmstjerna haft ett annat yrkande, propos. till bifall derå först blifvit framstäld och af Hr Gr. o. Landtm, ansetts besvarad med öfvervägande Ja, samt att, om Hr Aminoff ej varit nöjd dermed, votering naturligtvis bort begäras. Hr Aminoff: Sedan Hr Gr. o. Landtm, uplyst mig om rätta förhållandet, var det en försummelse af mig, att ej i tid begära propos. på mitt förslag, hvarföre jag nu får reservera mig mot det fattade beslutet, ehvad som rörer 4:de mom. §:n 12. Frih. Palmstjerna: Denna § innefattar en ändring uti hvad som f. n. finnes stadgadt i afseende på den ränta, som låntagaren skall erlägga, i händelse han icke på förfallodagen infriar sin skuld.
Ståndet lät vid Utlåtandet lN:o 66, i denna del, hero; Prot.-Utdrag deri S Februårii 1830. 89 3:0 angående fyllnads afgiften: Sora Utskottet förklarat sig sko a »ned nytt Utlåtande derom inkomma ; alltså be* slötS) att denna fråga kommer intill dess att hvila, i följd hvaraf pröfningen af ingressen till Bevillnings-förordningen , såsom häraf beroende, uppsköts. 4:0 i afseende på de partiela anmärkningarna, hvarvid de af Utskottet följde ci* tationer iakttagas'. Utlåtandet, N:o 66, gillades. ♦ Pag. 9. §. 12. Utskottets förslag, angående Mäklares och Skepps Clarerares beskattning, ogillades, och beslöts, att hvad i denna del är uti 182 3 års Bevillnings.Stadga bestämdt, bör tjena till efterrättelse. Ståndet antog följande redaction af detina paragraph: go ProtrUtdrag den 8 Fehruärii 183Q» ’’Taxeringsmännen ega dock rättighet att uppföra den person till bevillning så val öfver den högsta, sorn emellan tvänne af de stadgade classerne, hvilken de pröfva icke lämpligen kunna påföras afgift efter någon af samma classer, äfvensom att utsätta en ringare minimi-afgift för alla i a2 och, 13 §§, nämnde personer, då de, utan att vaxa alldeles utfattige och på sådan grund från afgift frie, likväl ej magta den fastställda minsta afgiften inom deras dass erlägga»
Men han af skydde småaktigt knussel och hade mången obehaglig stund med klagande, som nödgats vädja till honom i fall, då de ansågo sig ej kunna komma till sin rätt med hans skarpa fru. De hade långt ut i skärgården en villa, som professorn ärft efter sin far. Husen hade med tiden fått sin känning af regn och blåst, så att professorskan slutligen måste besluta sig för en reparation, hvilken dock blott skulle inskränka sig till en yttre ommålning och » påbättring » här och hvar inomhus. Hon kände dock ingen målare, hvarför hon, då talet blef härom, frågade sin man, huruvida han möjligen kände någon sådan, som vore billig och treflig att ha göra med. » Jo, » upplyste professorn, » eget nog så gör jag verkligen det. Jag har suttit i en kommitté tillsammans med målaremästare Broström, och han är en både hygglig och upplyst karl. Huruvida han är något särskildt billig på sitt arbete, vet jag inte. Men jag förmodar, att de i allmänhet hålla samma priserJag ska tala vid honom. » Professorskan, som hade tagit hand om allt hvad som hörde till det inre departementet, tyckte inte riktigt om detta förslag; men, tänkte hon, det blir nog jag, som får uppgöra saken ändå, när det kommer till kritan. Professorn stötte på Broström nästa gång de träffades, och Broström menade, att det passade bra, emedan han just samma sommar skulle ha arbete vid ett par villor i grannskapet, så att han kunde titta till professorns på samma gång för att se hvad där var att göra. Broström kom också dit, sedan herrskapet flyt tat ut, och både professorn och frun voro med för att beskrifva, huru de ville reparationen skulle ske. Mästaren, som ej var någon dum karl, märkte snart, huru landet låg och att förtjänsten blefve smal nog, då professorskan skulle från sin virkning följa arbetet tum för tum. Men han ville stå väl hos professorn, som på senare tiden lagt sig i kommunala ärenden och genom sin dialektiska förmåga hade stort inflytande. Allmänna arbeten betala sig bäst. Därför gjorde han upp ett mycket billigt kostnadsförslag pr kvadratfot, om hvilket parterna, efter ytterligare jämkning från professorskans sida, ändtligen kommo öfverens. En tid därefter ditkommo två gesäller och en lärgosse.
Enligt den af Riksens Ständer vid 1818 års Riksdag fastställde Riks-Staf, utgjorde Stats-Werkels utgifter 5,474,847: 22. 1. hvilka sålunda vid denna Stats Reglering vunnit en tillökning i beräkningen af i 2,646,510: 8. 9» Då Inkomsterne deremot äro upptagne till , 6,467,857: 29,10. Blifver den Summa, som af Allmänna Bevillningen nu erfordras till fyllande afStats-Wer kets behof .1,653,5004 - aQ. lQ. Underdånigti Skrifvelser'. Dessutom hafva, under Riksdagens lopp,' Riksens Ständer, under de vilkor och på de sätt, deras derom i underdånighet aflåtne Skrifvelser närmare bestämma, beviljat och anslagit följan-; de utgifter för en gång nemligen: Till Läns-Styrelsens på Öland aflöning år 18a4: 458 Tunnor Spannemål, som ä 5 R:dr 16 sk. T:n erfordrar ett Contant anslag af Ersättning till Götheborgs Stad för de 1,500 R:dr årligen, som, vid sista Riksdag, beviljades för fångvården derstädes , . Beviljad Restitution till någre Regementer af orätt erlagde Stof ferings-penningar Till Wadstena Kloster-Kyrkas iståndsättande m. m Till inköp af Astronomiske Instrumenter för Observatorium i Stockholm Fördelt på 3:ne år med | hvartdera åiet; samt Belöning till Kamereraren Westerstrand för det verkstäldte Rikshufvud - Bok - hvilka R:dr 27,176: 40. —■ Riksens