Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ved och kol 4,936: 15. Afskrifning af förnötta inventarier samt slitning af filtar 1,543: 7 9. Diverse 374: 18. Hitförda omkostnader: Utskylder, skrifmaterialier och diverse allmänna omkostnader 6,172: 6 5. Helsovård och medikamenter 1,277: 55. Vårdet af färdiggjordt papper: För Bankens råkning, enligt specifikation litt. a) 66,976: 60. „ åtskilliga verk och inrättningar, enligt specifikation litt b) 23,301: — „ enskilda personer, enligt specifikation litt. c) ■ 7,141: — „ Brukets eget behof, „ „ litt. d) . 587: 91. 98,006 51 Under året fallet utskottspapper Vinst å försåldt d:o Materialier efter söndertagna formar samt behållning å formtillverkningen Papper under arbete till år 1863 353 47 263 - 5,000 64 20 95 Summa 103,671 30 Räkning öfver mjölqvarnen. Debet. Omkostnader: Influten qvarntull 2,013 65 Räkning öfver jordbruket. Debet. Årets skörd: Vinstoch förlust-konto. Debet. Kapital-konto Kredit. Öfverskott å en del förråder Vinst å papperstillverkningen D:o å jordbruket D:o å skogen D:o å qvarnen D:o å sågen Summa Utgående Balans-konto. Debet. Tumba Bruk med jordegendom och byggnader Inventarier Kassa-behållning Fordringar hos åtskilliga verk och personer för levereradt papper Rudimaterier och förråder Papper under arbete till år 1863 Förskott till C.
Utdrag af Protokollet, hället i Rik. sens Högloft. StLnderS Allmänna Bestdärsoch Occouomi-Utskott, dm r8 Oktober i8ro. S. D. Upplästes 2:ne nyligen ankomne Protocolls. Utdrag ifrän dct Hederwärda Bonde Stän - 342 Den 18 Oetober, Ständet, innehällande anmärkningar wid Ut» stöttets afgifne Betänkande i anledning af ett isrän Bonde Ständet remitteradt Memorial om Förstärknings, manskapets ulaoraud^. Dä be, rörde Betänkande i afseende pä stuswudgrunderne instämde med hwad Oeconomie Utskottet i detta ämne wid sista Riksdag yttrar, sann Us, skottet för sin del, att de dä, la wäl af Bonde-Ständet, som de öfrige Rcspeetiwe Riks. Ständen, derwid gjorde och hos Kongl. Mastt i uaderdänighet anmälde förbehöll och Moocsi. cationer nu icke beböfde förnyas. Och lom tmänne af de Respectiwe Riks-Standen rc'?a gillat hwad Utskottet i meranämde test Pecänkande föreslagit till förklaring wid tillämpnin. gen af förberörde hufwudgrunder, samt den för Riksdags öfwerläggningarne utsatte tld med den. na dag till ända gick, sä anfäg Utstottet sig icke kunna ingä i närmare granskning och be. swarande afl de hos Bonde-Ständet nu gjorde anmärkningar; hwarom det Hederwärda Bonde. Ständet genom Utdrag af Protvcollet skulle skyndsammeligen underrättas, Ur supra. vrotocollo Oart l). SkogmLm Swe«
Ehuruväl gilliigheten af de välgrundade åsigter, som den K. propos. innehåller, i min tanka, icke på minsta sätt rubbas af de anmärkn:r, som Hr Westfelt skriftligen anfört, anser jag mig likväl böra yttra några ord i anledning deraf. För min enskilda del får jag förklara, att jag med den största tillfredsställse och erkänsla afhört den K. propos. om stamholländeriers bildande i riket. Utom de anmärkningar, som här af Hr Westfelt blifvit framställda, hafva åtskilliga andra inkast blifvit gjorda emot dylika inrättningar. Sålunda har man t. ex. påstått, att de anslag, som lemnats till stamschäferiers inrättande, icke medfört den dermed för riket åsyftade nyttan. Jag anser detta påstående vara alldeles oriktigt, ty otvifvelaktig! hafva schäferierna i betydlig mån bidragit till fårafvelns förbättring inom fäderneslandet; men dels äro fären ofta utsatta för härjande sjukdomar, och dels hafva ullpriserna pä Den i Augusti. 47 sednare tider icke varit gynnsamma. Dessa förhållanden hafva, kanhända, motverkat schäferiernas framgång. I afseende på hornboskapen deremot är förhållandet helt annorlunda. Dess ägare äro sällan utsatta för större förluster genom farsoter, och allt hvad som af ladugårdar kan frambringas är i högsta grad begärligt och bchöfligt i n o m fäderneslandet. Vi införskrifva lor ofantliga summor viclualier af alla slag, och såsom exempel derpå må det tillåtas mig alt anföra, hvad ordföranden i K. Landlbruksacademien uti den sista årsberättelsen derom gifvil tillkänna: ”Nedslående är för det fosterländska sinnet hvad rikets tullstyrelse kan upplysa.
Derföre hafver helvetet utvidgat sina själ, och uppgapat med sina käftar utan, måtto, att nederfara skola både deras härlige och den menige man, både deras rike och glade; Att hvar och en skall bocka sig, och hvar och en ödmjukad varda, och de högfärdigas ögon ödmjukad blifva; Men Herren Zebaoth uppböjd varda i domenom, och Gud, den Helige, helgad varda i rättfärdighet. Så skola då lamb i bet gå i deras stad, och främlingar skola sig nära uti de fetas öde. Ve dem som kobbla sig tillhopa, med fåfängelig band, till att göra orätt, och lika som med vagnsrep, till att synda; Och säga: Låt hans verk skynda sig och snart komma, att vi måge set; låt dens Heligas i Israel anslag nalkas och komma, att vi måge vetat. Ve dem som kalla det onda godt, och det goda ondt; de der af mörkret ljus göra, och af ljuset mörker; de der göra sött af sura, och surt af söto. Ve dem som för sig sjelfva vise äro, och hålla sig sjelfva för kloka. Ve dem som hjeltar äro till att dricka vin, och kämpar till att dricka; De der gifva den ogudaktiga rätt för gåfvors skull, och vända de rättfärdigas rätt ifrå dem. Derföre, lika som eldslåge förtärer halm, och borttager agnar, alltså skall deras rot förruttna, och deras telningar bortflyga såsom stoft; förty de förakta Herrans Zebaoths lag, och försmäda dens Heligas ord i Israel. Derföre förgrymmar sig Herrans vrede öfver hans folk, och uträcker sina hand öfver dem, och slår dem, så att bergen bäfva, och deras kroppar äro lika som träck på gatone; och uti allt detta vänder icke hans vrede åter, utan hans hand är ännu uträckt. Ty han skall uppresa ett baner fjerran ibland Hedningarna, och locka dem ifrå jordenes ända; och si, hastigt och snarliga komma de; Och ingen ibland dem är trött eller svag; ingen är sömnig eller sofver; ingom lossas bältet af hans länder, och ingen sliter en skorem sönder.
Brot. 1862 & 1863. 6 Sami. 1 Afd. IS UäfL 1 *) Banko-Utskottets Memorial N:o 41. 1 mom. af Banko-reglementet, ega att utse inom eller utom Bankoverket och dess Ofver-styrelse, samt dels icke allenast daglig tillsyn öfver göromålen inom Bankens samtliga afdelningar, utan äfven förberedande handläggning och utredning, i samråd med Bankens vederbörande embetsoch tjenstemän, der sådant erfordras, af ärenden, hvaröfver Fullmägtige hafva att besluta, äfvensom ock den del af Under-styrelsen tillhöriga förvaltningsbestyr, som icke ovilkorligen erfordra kollegial behandling, hvilka sednare deremot skulle af Fullmagtige samfäldt handläggas. Som med detta förslag, i hvad det angår rättigheten att inom eller utom Fullmägtige välja Direktörer, endast afses att för Fullmagtige bereda möjlighet att kunna utom dem utse någon af dessa Direktörer, derest omständigheterna skulle dertill oundgängligen föranleda; lärer väl desto mindre hinder möta derför att de med köp och försäljning af vexlar å utländskt myntslag förenade göromål och bestyr utöfvas af Direktörerna, som den enda förändringen i detta hänseende inskränker sig till utbyte af benämningen Deputerade till Direktörer. Till två ledamotsplatser inom Bankodiskont-direktionen iir valet redan fullkomligen fritt och två af Direktörerne böra således kunna intaga dessa platser. Hufvudsakliga förändringen består deri, alt den inre förvaltningen skulle besörjas af verkställande Direktör. Innan Utskottet yttrar sig öfver denna, utan tvifvel den jemförelsevis vigtigaste oell i närvarande inre organisation af Banken mest ingripande del af förslaget, torde Utskottet böra meddela en antydning af föremålen i allmänhet för Rikets Ständers Banks förvaltning, jemte upplysning om oell i hvad mån densamma för närvarande af Under-styrelsen utöfvas. De vigtigare förvaltningsföremålen utgöras af beslut och åtgärder, som angå:
Landthandeln och gårdfarihandeln underlätta också betydligt tillfredsställandet af det allmänt rådande begäret efter lyx och njutningar.” Frun Olands Norra Mot: ”Några brott af särdeles svår och ovanlig beskaffenhet hafva de trenne sednare åren icke här inträffat utom ett år 1850 föröfvadt dråp och det uti Mars månad samma år, å Böda kronopark i Böda sockens norra del, af några byars inbyggare derstädes företagne öfverdåd och våld, hvilket förfarande för en del skyldige medfört en rättvis bestraffning och lemnat en helsosam varning åt mindre välsinnade personer der i orten.” ”Rättegångsbegäret kan icke sägas hafva tilltagit, utan förhåller sig dermed lika som de föregående åren, och de fleste vid domstolen förekommande tvistemål afse rättsanspråk af obetydligt värde samt någon gång knappast motsvarande rättegångsbesväret.” ”Här torde ock böra anmärkas, att ehuru genom de flerstädes å landet öppnade handelsbodar varuomsättningen underlättats och blifvit i alla afseenden mera liflig än förr, till stor fördel för den idoge och omtänksamme, har likväl landthandeln ledt till elände och undergång för de obetänksamme och lättjefulla, genom beqvämligheten att dels emot utbyte af varor och dels emot kontant åtkomma snart sagdt alla öfverflödsartiklar.” Från Olands Södra Mot: ”Att folkets bildning synes vara i tilltagande, hvilket tillskrifves folkundervisningen: att den allmänna sedligheten likväl icke kan sägas hafva gått 8 framåt: att ifrån flera socknar klagas deröfver, att den nu i flera öppna bodar idkade landthandeln visat ett menligt inflytande på folkets både ekonomiska och moraliska tillstånd: att förmögenheten i öfrigt är någorlunda jemnt fördelad, så alt betydlig rikedom eller stor fattigdom sällan förekomma: alt konkurser äro sällsporde och att yppighet i lefnadssätt och klädsel synes vara i tilltagande.” År 1848 voro i länshäktet förvarade 1,279 personer. Om derifrån af - räknas: Transportfångar, ej tillhörande detta Län 88, Bysatte personer 10, Lösdrifvare och försvarslöse 338, De sorn för böter undergått enkelt fängelse
Wisterligm kunde detta medföra någon förmän, men da förberör» de arbete, i en reglerad hushållning ej beror af tjc» stehjonets wälbehag, hwarken i anseende till tid eller sätt, uran ankommer pä husbendens föreskrift och tillsyn, och bland Allmogen werkställes genom hans egit biträde, sä är det anförde skalet icke af nägön hufwudfakelig wigt lill förändring af en längre följd wana, enligt hwillen hushällningen i sa gansta mänga delar fatt en etablerad rigtning ; vm ock berör» de jemte de flere andragne omständigheter stulle pä» fordra förändringen af flytnstngstiden; sä befarar jag dock att den projecterade dagen den i6 Junii medförer wida större olägenheter, än dem hwaröfwer man klagar genom den gamla tidens bibehållande. Jag anhäller blott, att fa anmärka de hufwudfaklige: fastän Währ-arbeter dä är sulländadt och Slättren ej i allmänhet för handen, sä fins likwäl anda icke nägon ort hwarest ej fordras husbygg, nåd och reparation, eller stenbrycning och äker-vd» ling, falle, hygge eller hägn kring wista ägor eller cirkulationsbruk, wägrödning och dikning med mera eller andra för localen erforderliggöromäf af lika wigt och angelGenhel. Den Landtman som till deste föremål ej iakttager tiderymden emellan wärarbetet och slättren, kommer pä bakkälken eller i oreda med allt der följande; ty dagarne äro dä nära de/ ras längd, och ingen annan tid finnes för honom le - Den 28 Zebruarii. i5ZZ ledig kil omförmälte meliorationer:
Förstärkta Utskottets yttrande i ämnet Comilcn för Krigsförvaltningsärendena, dess accept, invisnin gar angående Comitier, Berednings oell Taxerings angående (se Berednings) — Bevillnings, angående Kammar-Rättens anin. ^se Be villning*). — Rikspröfnings, om inrättande af (se Bevillnings ärenden). Concours lagen, om ändringar deri Aterremiss Jemnkningsförslag om ändring i G Cap. 2 oell följande §§. deraf om ändring i 5 Cap. 17 och 20 §§. deraf Consistorii-Nolarie, om dess ansvar för den till tjensten hö rande uppbörd Aterremiss .. Conior, Jordbruks, om inrättande af Contributloner å löner angående Aterremiss i ämnet Contro/f-Stämpel-afgiftcn, nedsättning deraf Atterremiss i ämnet Convoy, Commissariatet, afskrifning af de på Creditivet tade summor Corrections-Inrättningar, om anslag till sådana Aterremiss i ämnet Corrections-Inrättningen i hufvudstaden, anslag derför Correclurläsning, om biträde dertill i Éxpcd. Utskottet Aterremiss i ämnet .. Cours-dijfereneen å Minister Statsanslaget i utländskt Mynt i anslaget för fria konsterna Aterremiss Credit-Sedlar, angående förskott till inlösen af falska dito förnyelse af förkomna . — betalning för granskning och annullering Creditivsummorne, angående desammas anvisande till utbetab o ning på R:gds-Contoret Aterremiss Creditiv, Convoy-Commissariatets, Revisorerncs yttrande derom — Mindre, lyftadt till understöd för Bruksägare Vermland Aterremiss i ämnet — begagnande till understöd för Borås Stad . —• Spanmåls, utgående till Silfverköp Se vidare Betänkandet N:o 14. Stora, angående vilkoren för dess utgifvande hädanefter — Lilia, d:o d:o d:o lyf - 83 Nio 23 Afdelning Bandet. Häftet. Pagina.
Enligt hvad det den nådiga Propositionen bifogade Statsråds-protokollet närmare utvisar, har Landtförsvars-komitéen, efter att förut hafva framlagt förslag till särskilda instruktions-sqvadroner vid kavalleri-regementena lör manskapets utbildning i enskild fältridning, flankering och vapenföring till häst, vidare yttrat, att då hvad af den simple ryttaren erfordrades i ännu högre grad måste egas af befälet, men de af komitéen tillika förordade ridskolorna icke voro tillräckliga att bilda befälet till fältryttare i ordets vidsträcktare bemärkelse och till skickliga vapenförare till häst, måste tillfälle att, efter genomgången ridskola, förvärfva en dylik bildning beredas kavalleriets befäl, hvilket bäst kunde ske vid de värfvade kavalleri-regementena, vid hvilka all ryttareförmåga borde kunna drifvas längre än vid de indelta med deras begränsade öfningstider; och hade komitéen på grund deraf föreslagit: att hvartannat år i Stockholm och hvartannat år i Malmö skulle en kavalleri-skolu bildas den 15 Juli och fortgå under tvänne månader; att till kavalleriskolan i Stockholm skulle beordras två subaltern-officerare och två underofficerare från hvarje hel kavalleribataljon, utom de i Skåne förlagda, samt en officer och en underofficer från Jemtlands hästjägar-korps och till kavalleriskolan i Malmö två subaltern-officerare och två underofficerare från hvarje kavalleribataljon i Skåne; att skolan skulle stå under öfverinseende af chefen för det regemente, hvarvid den vore förlagd; att till befäl och undervisare vid skolan skulle kommenderas en rytt mästare, en äldre löjtnaut och en stallmästare; och att i skolan skulle öfvas enskild ridning, men hufvudsakligen fältridning, ridning öfver hinder och vapenföring till häst; varande, enligt hvad komitéen jemväl tillkännagifvit, kostnaden derför i medeltal beräknad till 5,400 R:dr. Med godkännande af komitéens åsigter och förslag, har E. K. Majit äskat, att för hållande af dylika skolor, hvartannat år i Stockholm och hvartannat år i Malmö, ett fortgående anslag af 5,400
Man kan igenfinna detta uti JustitiaeOmbudsmannens EmbetsBerättelse för åren 1826—1827, pag. 17, 3 morn., som jag nu ej vill trötta med att uppläsa. Vidare finnas många skäl, som ge visshet derom, att Kronan har Städsel rätt, ibland hvilka kan räknas, att år 1648 beslutades, att Kronooch Skattehemman skulle gifva i skatt full hemmantalsränta, påförd alla Kronooch Skattehemman i Halland, som förut under Danska tiden voro derifrån befriade; detta bevisar i denna fråga, att alla KyrkoHemman voro purt Krono, emedan de annars icke kunnat få full Hemmantals-ränta sig ålagd. Ett annat skäl är den förläning, som af Drottning Chri41 II. 6 8* Den 10 September f. m. stina gjordes till Adrian Tripp genom 2:ne Köpebref af år i653 å 35o hemman, hvaraf 56^:del voro bland de så kallade Kyrkohemmanen. Han fick dessa hemman under full äganderätt, blott med vilkor att gifva Presterskapet den smörränta, som förut tillhört detsamma. Jag hemställer, om hemmanen kunnat på det viset öfverlåtas, i fall de icke varit Kronans. Under reduetionen 1680 indrogos till Staten i5g Mantal af dem, bland hvilka 31 Kyrkohemman. Af dessa bortgingo åter 4o derigenom, attén DeGeer kora i slägtskap med Trippiska arfvingarna. Allt detta visar, alt kyrkan då icke ansetts äga städselrätten. 1646 års jordebok, hvilken blifvit af Herr Rosenblad åberopad, är den äldsta, som är känd i Halland. Om man nu undantar de hemman, som blefvo skänkta till Adr.Tripp,igenfinner mani denna Jordebok samma 86 hemman och deras åboer, hvilka sutto derpå, då förläningen skedde. Det återstår således i5 hemman, hvilka ännu erlägga siri skatt till denna familj i Holland, och för hvilka, vid yppad åboledighet, städseln af familjens Ombud emottages.
Spannemålshjelps utdelande vid inträffande missväxtår. i4:o Ett Memorial af Herr von Engeström, Johan Daniel, angående vissa Föreskrifter, i afseende på ett lättare utbekommande af Afrad utaf Arrenderad Jord. i5:o Ett Memorial af Herr Lilljehorn, G. A., angående afskaffande af Guld och Silfver å Uniformer; jemte yttranden i samma ämne af Friherre Koskull, Anders, Herr Piper, Gustaf, Herr von Heynne och Herr Lilljehorn. 16:0 Ett Anförande af Friherre Ceder - 10 Den i5 Januarii. ström, Rudolph, innefattande anmärkningar vid Friherre Wrangels, Henning, den 3o:de sistledne December till Utskottet remitterade Memorial, angående fortfarande af den fria Husbehofs Bränvinsbränningen. Om hvilket allt de öfrige Respeetive RiksStånden skulle vänligen underrättas. S. D. Remitterades Till BancoUtskottet: 1:0 Ett Memorial af Friherre Wrangel, Henning, om fortfarande af Octroyen för Götheborgs Discont. 2:0 Ett Memorial af Herr Strussenfelt, Michael, angående understöd för Malmö Discont. 3:o Ett Memorial af Friherre Carpelan, Carl Mauritz, angående Odlingsfondernas ökande i Banken och inrättande af en ny Fond för Sillfiskare. Till Lagutskottet: 1:0 Herr von WahrendorfFs, Anders, Memorial, om skärpning i straffet för Skogsåverkan. 2:0 Herr Bergencreutz, Lars Alger, Memorial, angående Tvisters biläggande genom förlikningar. Den i5 Januarii. 11 3:o Ett Memorial af Grefve Hamilton, Gustaf Wathier, angående förklaring af SkogsOrdningen den i Augusti i8o5, samt i4 Cap. 2 §. ByggningaBalken, i afseende på Svedjande å Ska Hemanna Jord.
Ett förslag har framställts, hvarigenom Ståndens ledamöter kunna på ett rum sammanträffa för utbyte af tankar: man har till väsendtlig del inrymt plats åt de hittills orepresenterade, sökt bereda en lättare arbetsordning, och hvad jag serdeles tackar för, alt denna icke hädanefter skall hvila i grundlagen, hvilket gör den minsta, men af tidernas omskiftningar nödvändiga, förändring nästan omöjlig under nuvarande förhållanden, hvaremot sådant lätt bör kunna åstadkommas då denna arbetsordning endast betraktas som allmän lag i hvilken förändring och rättelse på vanligt sätt står att vinna. Della förslag innehåller vidare en möjlighet för representationen ali erhålla uplysningar af Konungens rådgifvare, att kunna utbyta tankar med dem, då deremot för det närvande endast de, hvilka som ledamöter tillhöra detta hus, och således blott för en del af representationen, här kunna yttra sig; hvarföre ock man snarare må förundra sig, alt dess medlemmar af Konungens råd stundom sig här infinna, gifvande sig tålamod att utveckla sina ideer endast på detta rum, der sådant snarast kunde undvaras, då det ej är dem öppet lemnadt att äfven tala för de delar af representationen, som sannarligen bäst behöfde uplysningar, — än, säger jag, alt klandra dem, att de icke alltid äro här tillstädes. Då dessa äro skälen för mig att votera för Const.Utsk:s förslag, när detsamma kommer till slutlig behandling, ber jag likväl alt få säga, att jag högeligen önskar att det nu måtte återremitteras, på det Utsk. mätte tillse, om ej de väsendligaste anmärknme, som under diskussionen mot förslaget blifvit gjorde, lätt nog kunna afhjelpas, åtminstone dem vi hiltils hafva hört, då derigenom allan rättfärdighet vore upfylld. — Jag fruktar icke dervid, hvad en värd ledamot framställt som en möjlighet, åtminstone befarar 254 Den 27 Maj e. m. jag det ej synnerligen mycket, nemi. att majoriteten inom Coust.
Kameralförhållanden. 47 funnits, är den, att samtlige hemmansåboerne i Norroch Söder-Salbo byar under denna femårsperiod fortfarande ägt en, sedermera upphörd, rättighet att under Westmanlands Regementes möten, hvar för sig och med andras uteslutande, å mötesplatsen Salbohed få försälja bränvin, öl, dricka och tobak. I Westerås hafva, sedan den 1 Oktober 1858, 6 minuteringsoch 7 utskänkningsställen på 3 år varit öfverlåtna åt ett bolag, men de öfriga bibehållits af sina fordna innehafvare. Stadens andel af inkomsten har varit disponerad så, att 18,000 R:dr varit anslagna till understöd för fattigvården, 3,000 R:dr till församlingens skolor, 7,000 R:dr till sänkning af den så kallade Oxbacken, och återstoden till förstärkande af Rådhusbyggnadsfonden. I Arboga hafva stadens andelar af afgifterna ingått i stadskassan, som dermed, i brist af andra tillgångar, bestridt aflöningar till stadens embetsoch tjenstemän samt betjente, med flera för kommunen erforderliga behof. I Köping har stadens behållna afgift af minuteringen och utskänkningen blifvit disponerad till amortering och ränta på den skuld, hvaruti staden kommit i och för inköp och ordnande af ny lastageplats med hamn, samt Köpings-åns utvidgande och fördjupning. I Sala har rättigheten till minuthandel med och utskänkning af spirituösa drycker utöfvats och bedrifvits af ett bolag. Den staden tillkommande andelen af dessa afgifter har blifvit använd till inhägnad och planering af stadens nya kyrkogård, till fruntimmersföreningens flickskola, och i öfrigt till stadens publika byggnader. Landtsocknarnes andel i dessa afgifter har utgjort, år 18 5 6 : 4,070 öre för hvarje af socknens innevånare, år 1857: 3,531 öre d:o d:o, år 18 5 8 : 3,480 öre d:o d:o, år 1859: 4,190 öre d:o d:o, och år 18 60 : 3,659 öre d:o d:o.
N:o 10. i anledn. af åtskilliga till Utsk. remitterade motioner, ang:de tullen å från Finland inkommande varor; N:o 11. i anledn. af K. M:s nåd. propos., rör:de beskattning af tullmjöloch sågqvarnar samt valkoch stampverk för andras betjenande å städers områden; N:o 12. ang:de bevillning af utdelningen å Trollhättecanaloch slussverks-bolags actier; Lagutskottet: N:o 62. öfver Frih. Joli. Alb. Kantzous motion, ali bysatt gäldenär, som all sin egendom till borgenärerna afstår, genast derefter må från bysättningshäkte! lösgifvas; N:o 63. öfver motioner om förbud emot lifgifvande af skuldsedlar, ställda till sedelhafvaren och viss man eller ordres; 46 Den 2 Juni f. m. N:o 64. öfver väckta motioner örn antagande af en mera fri assigrieringsrätt enskilda emellan, än nu äger rum; N:o 65. i anleda, af motioner 0111 ändringar och tillägg i nu gällande stadganöen, ang:de bysättning m. m ; N:o 66. öfver Hr (5. F. Egnells motion ang:de ändring af beräkningsgrunden för magistraternas bouppteckningsarfvodén; K:o 67. öfver Riksd,-fullm. Sam. Anderssons motion, att fattigprocenten i sterbhus mätte utgå, icke såsom nu af summa inventarii, utan i mån af behållningen, sedan skuld blifvit afdragen; N:o 60. öfver Riksd -fullm. Joh. Erikssons motion om tillägg till 17 Gap i3 § Hand balken; JN:o 69. öfver Hr Olof YVijks motion om ändring af sista mom. 5 5. samt 1 mom. 7 §. 17 Gap. Hand.balken; Expeditions Utskott et: N:o 10. i anleda, af gjord anmärkning vid Utsk:s förslag K:o 33 till underd. skrifvelse, angrde deal' K.