Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bergverks-arbetare för det de förfara, och genom oskicklighet i arbete förderfva deras Husbönders tillhörigheter; samt b) t 49 b) Anklagelser för Bergs-efFecters bristande godhet. a:o Af de under Commerce - Collegium hörande brottmål, nemligen: a) Förbrytelser mot Controll-föifattningarne. b) Förbrytelser mot de, för Fabriker och andra Slöjd inrättningar, som ej under Skrå höra, särskildt gifne författningar, samt mot Skrå Ordningen och dermed gemenskap egande författningar, eller reglementen för handel och köpenskap i Städer. c) Förbrytelser mot författningarne ora Algieriska Sjöpass. d) Förbrytelser , som efter Reglementet för Eskilstuna Fristad upptagas af Ordningsmanna-rätten derstädes. e) Frågor om ansvar för origtiga Mätare-bref och felaktig Skeppsmätning. 3:0 Mai, som blifvit fullföljde i KrigsCollegium, nemligen angående: Förbrytelser genom eftersatte rustningseller rot erin g s - åligganden , mötens försummande, rustningshdstars vanskötsel och otillåtna bruk m. m. 4.0 Bland Policemål i hvilka Landshöfdingame i Otterne och Öfver - Ståthållaren i Stockholm utöfva Domsrätt, nemligen rörande: Förb ytelser mot Medieinal-författningarne, eller de om Boskapssjukas hämmande, om Gästgifveriet, Landjstrykare, Pass, Fylleri, Kronoskjutser, Mantalsoch Skattskrifning i Stockholm, så ock mot flera andra, Sirsk, Utsk, Steinke ^ So angående Policen i Stockholm vidtagne författningar, samt Lösdrifvares dömande till allmänt arbete ö) Att alla nu anmärkta mai äro af juridisk natur, har Utskottet funnit så mycket tydligare, som förvaltnings verken , såsom Committéerne sid. 23 anmärka , behandla de fleste af dem, icke under Administrativ egenskap, utan såsom verkliga Domare* och huruvida Domstolar må anses behöfva sakkännedom i den näring, hvarom tvist enskilde emellan kan uppstå, derom har Utskottet förut yttrat sig.
För öfrigt får jag anmärka, att änskönt Landet icke skulle behöfva betungas med icke så obetydliga kostnader till nya Tingshus-byggnader , i fall till nya Tings ställen för sammandragna Härader ej borde få utses andra än sådane , som dertill förut varit nyttjade och med Tingshus försedde, så komtno likväl längre Tingsresor att för dem som bo uti de Härader, hvilkas Tingsställen genom sammandragning förflyttas, utgöra en ny besvärlig och för Landtman, nen hinderlig tunga. I Upland lärer knappast någon finnas, som har utöfver två mil till sitt Tingsställe, men nu skulle efter projectet kunna få fyra mil. Ju*cftare man behöfde, antingen för Den 5 Maj. lil för enskildta Rättegångs ärender, eller kallad för Allmänna Oeconomiska mål, sig inställa, ju besvärligare biefvo sådana Förnyade Tingsresor , i det ställe man nu rnerändels har tillfälle att vid ett och samma Ting få flera ärender uträttade. Det torde i landsorterna äfven gifvas såda :a ställen , hvarest företer sig enahanda förhållande, som t. ex, med Bro Härad i Upland , sorn jag närmast känner, hvarest så få ihjttegångs-ärender förefalla, att till hvarje Ting sällan åtgår mera än en dag och aldrig någonsin flera än tvänne dagar, det vill säga vanligtvis ungefär tre eller högst sex Rättegångsdagar om året. Att uti ett så litet Härad , iler ingen har öfver en och en fjerdedels mil till Tingsstället, möjligtvis blifva förlagd till ett fyra mil derifrån beläget Tings, ställe och få nio särskildta Rättegångs terminer, synes hvarken för Invånarne medföra någon för. mån eller kunna utan mycken olägenhet verk. ställas. Om icke dessmindre tillökning af Tingsterminer och flera Häraders sammandragning till ett Tingsställe skulle anses af en så obeskriflig nytta, att den kan anses öfverväga alla de betänkligheter, som härvid möta ; så uppstår dock härvid den fråga, om icke de af Lag Comitéen föreslagne sommar-ferier äro för korta. Atmindstone med Maj månad börjar åkerbruket , och bergningen ar ej fulländad förrän islutet af September.
Samme talare har sagt, att realisationen vid sista riksdagen medgafs under vilkor af lån. Om ej mitt minne felar, var renlisationsfrågan redan afgjord, då frågan väcktes om lån, som först kom efteråt. Vidare har samme talare sagt, att om sista riksdagens beslut om lån kunnat rifvas, så kan man äfven upphäfva nuvar. riksdagens beslut att icke upptaga lån. Det är dock en himmelsvid skillnad emellan att upphäfva en föregående riksdags beslut och en närvarande riksdags, särdeles då grundlagen förbjuder det sednare. Äfven bar han talat om strypning och den tystnad, som derigenom åstadkommes. Mig synes i sanning väl, örn så vore; vi skulle då måhända icke få höra talas om så många concurser som nu. Slutligen har samme talare frågat, hvilka de äro, som tala emot näringarna. Jag tager icke detta åt mig; ty jag talar endast mot dem, som blott föra näringarna på läpparna. En annan talare har fästat sig vid ett här fäldt ut* tryck: per fas et nefas. Detta angår visserligen icke mig; men jag kan icke underlåta att i anledn. häraf anföra ea 19 H. i5 Den 3 Februari e. m. historisk händelse. När Carl XIII föddes, hölls tal vid Lunds Academi af en adjunct vid namn Bildstein, som var Svedenborgare och i sitt tal omförmälde, att han haft en syn, deri det förekommit honom, som skulle den då födde prinsen, oaktadt han tycktes icke vara ämnad till Svenska thronen, likväl en gång dit uppstiga, om jag rätt minnes de ursprungliga ordalagen, ant per fas aut per nefas. Saken gjorde vederbörligt uppseende, och talaren uppkallades hit til Stockholm. Men hela affären slutades med ett förständigande till Bildstein att icke vidare i sina tal omnämna sina syner. Slutligen får jag förklara, att jag alltid hyllat den regeln, att icke döma om andras motiver, och att jag äfven nu skall bjuda till att ställa mig densamma till efterrättelse; men likväl kan jag ej undgå att anmärka några särskilda förhållanden med den nu förevar, frågan.
Enligt den af Kong!. Maj:t d. 4 Maji 169.5 utfärdade Stat och Spisordning, äro Hospitalets Ståts-Utskottets Betänkanden. 1643 inkomster, Räntorne af 1 Mantal och en till Hospitalet anslagen Ladugård, någre Utjordar, Qvarnar, 31 st. små Gårdar och Tomter uti Staden, samt 52 Tunnelands åker utom Staden, Krono-Tionde uti 7 Socknar samt Tertial-Tionden af Drothems Församling, sorn Pastoren derstädes ej nyttjar. För ar 1754 har, efter ingifvit Utdrag af Räkningen, inkomsten stigit nemligen: Årsväxten af Ladugården och Räntorna samt Tomtören af Hospitalets Lägenheter - 557 D:r J4 Krono - Tionden till 480 T;r . 6 fj.d. Spannemål. Prästegårds-Penningar af 45! Mantal af Drothems Socken l 2: 27; Annan inkomst af Hospitalets tillhörigheter * 90: n. Jnskrifnings-Penningar - 220: — Ridderiet - • •" 182: 18. Rötes-Penningar 4°: —• Jnteresse-medel af fruktbäran. tle Capitaler 5cJi: 20. Vinsten på Persedlir efter förvandling 1,100: — Reijenternes Öfvermåls - Spanjiemål r * * 48: 7- PenningeInkomsten är sale des tillsammans 2,843 D;r 10 ör. Silfvermynt, 1644 Stats-XJtskottets Betlinkanden. 12:q Norrköpings Hospital. Ar det minsta biand Hospitalerne i Stiftet. Kongl. Maj ts Stat och Spisordning för Hospitalet är utfärdad den 4 Maji 1695. Efter det af 1754 års
Således med afdrag af omnämnda tillgångar 3316: 32. — utgör bristen R:dr 3063: 16.— hvilken dock minskas med de å gamla Staten för en pensionär uteslutna . upptagne, men från den föreslagna nya 333: 16.— hvadan den verkliga bristen är R:dr 2750: för hvars fyllande anslag åstundas. De å den gamla Staten till elevers underhåll upptagne 1920 R:dr anses böra fortfarande bibehållas. Veterinär-inrättningen i Skara är försedd med en Lektor och en Adjunkt, hvilka endast genom enskild stiftelse åtnjuta aflöning, sedan det anslag af statsmedel, som i äldre tider varit åt inrättningen förunnadt, blifvit af Rikets Ständer vid 1809—1810 årens Riksdag indraget. Inrättningen anses icke kunna åstadkomma hvad af densamma påräknas, om ej den utvidgas och förses med bättre tillgångar. Till undervisningens bestridande förklaras tvänne Lektorer och en Adjunkt vara behöflige, af hvilka den Förste Lektorn, sorn tillika skulle vara Inrättningens Föreståndare, borde vara aflönad genom tillgångarne å Hernqvistska Stiftelsen och tillika, enligt bemälde Stiftelse, vara skyldig att underhålla sju lärlingar med husmanskost under lästiden från den 23 Mars till den 13 December, men den Andre Lektorn, som genom stiftelsen erhåller fria husrum och någon fastighetsafkast ning, behöfver lön genom Stats-anslag 666: 32. — samt Adjunkten likaledes 335: 16. — hvarförutan till underhåll för fem fri-elever föreslås årligt anslag 400: eller tillsammans R:dr 1400: Hvad som för öfrigt för läroverket erfordras, anses kunna genom dess egna tillgångar åstadkommas. Härjemte äro förslag till Styrelse och Reglemente m. m. uppgjorda, öfver hvilka vederbörande afgifvit utlåtanden. 14 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket iS33.
Uti i 11 ford ra tit underdånigt utlåtande hade Justitie-kanslers-embetet, med ledning af de Irån Fångvårds-styrelsen insända och öfriga för bemälda embete tillgängliga handlingar, upplyst: att innevånarne i de norra länen af ålder bekostat byggnad och underhåll af länets fängelser; att, efter det, till följd af nådiga Kungörelsen den 21 Maj 1810, Westerbottens län blifvit uti tvänne län fördeladt, fråga uppstått alt, i stället för det förfallna, förut gemensamma länshäktet vid Piteå, uppföra ett nytt länshäkte i hvarldera länet; att, sedan Westerbottens läns innevånare erbjudit sig uppföra länsfängele vid Umeå, U. K. Maj:t, genom nådigt Bref den 20 Juni 1814, berörde anbud antagit; att fullmägtige lör allmogen i Westeroch Norrbottens län vid 1815 års riksdag, med förmälan alt Rikets Ständers Justitie-ombudsman, under embetsresa 1814, underrättat allmogen derom, alt den icke mera än i öfriga orter, der länsfängele på Kronans bekostnad bygdea, borde besväras med dylik byggnad och dess underhåll, hos E. K. Majit sökt befrielse, bland annat, från uppbyggande af länsfängelset', men att E. K. Maj:t den 9 Juli 1816, af anförda skäl, i nåder förklarat, dels att, i afseende å Westerbottens län, borde förblifva vid hvad den 29 Juni 1814 blifvit härom stadgadt och dels att Norrbottens läns innevånare saknade skälig anledning att från eli sådant dittills utan allt klander fullgjort besvär söka befrielse; alt Norrbottens läns innevånare derefter gått i författning om uppförande af nytt fängelse, hvartill ett belopp af 4,191 R:dr 31 sk. 8 rst. Banko skall hafva blifvit af innevånarne sammanskjutet och alt, enär för fängelsets försättande i fullt ändamålsenligt skick, ytterligare 2,247 R:dr 37 sk. 8 rst. erfordrats, E. K. Majlis Befallningshafvande i länet hos É. K.
Ståndet, som vidblef sitt beslut, godkände de under 27:o ©eh. 28;o föreslagna voterings-propositioner. 12 Prot. Vtdr. d. i3 Jan. 1841 §. 38. Den af Utskottet gjorda hemställan godkändes. Föredragningen af detta Memorial, hvilken nu afbröls, kommer att i nästföljande Plenum fortsättas. Från Y ä 11 o Q. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos följande Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Belänkanden och Utlåtanden: N:o 101, i anledning af väckt motion om anställandet af ytterligare en Lärare vid hvardera af Skolorna i Umeå, Piteå och på Frösön i Jemtland. N:o 103, i anledning af väckta motioner 0111 fri tillverkning af bergskrut. ]NT:o 104, i anledning af väckt fråga om befrielse för Rusthållare från skyldigheten att under krig reerytera, remontera, och ersätta förlorade persedlar, emot en årlig afgift till staten, m. m. N:o 107, i anledning af väckt motion om öppnande af direct post gång emellan Fahlköping och Ma firestad; N:o l03, i anledning af väckte frågor, dels om upphörande af Kro nobrefbärings-skyldigheten, och dels om ersättning för dess utgörande, m. m.; och N:o 109, i anledning af väckt fråga om förhöjd skjuts-lega vintertiden emellan Grisslehamn och Eckerön, samt skyldighet till färjpenningars erläggande för posterne, som färdas öfver Ortala-viken, m. m. S. D. Föredrogos ånyo och återremitterades följande Stats-samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtanden och Betänkande: N:o 102, i anledning af väckt fråga om Stats-anslag till Strömstads skola.
Utaf Riksgälds-Contorets handlingar har Stats-Utskottet inbemtat, att, sedan de senast församlade Rikets Ständers Revisorer erfarit, att 3:ne förskotts-summor, af tillhopa 2,200 R:dr B:co, blifvit till Molionairen ulgifne, men icke redovisade, så hade Revisorerne anmodat Fnllmägtige att, till redogörelses erhållande, nödiga åtgärder vidtaga. I anledning hvaraf, genom Commissariernes försorg, en sådan redogörelse blifvit Motionairen affordrad, slutande sig med ett saldo, Motionairen till godo, af 53c> R:dr 3g sk. 10 rist. B:co, eller den fordran, som motionen har lill föremål. Under anmälan, att denna redovisning vore behörigen verificerad, granskad och vigtig befunnen, hade Commissarierne hos Fullmäglige tillstyrkt, att ofvanberörde saldo måtte varda auordnadt, för att Motionairen tillhandahållas; men som Rikets Ständers, vid sista Riksdag fattade och Fullmägtige till efterrättelse meddelade, beslut, i afseende på utbetalningarne utaf Riksdags-kostnads-medlen, innehåller, under rubrik Representationskostnader m. m. och deribland Landtmarskalkens så kallade Soire'er_, att kostnaderne härföre skulle godtgöras enligt af Landlmarskalken godkände räkningar, men ett sådant af Landtmarskalken meddeladt godkännande saknades å den af Commissarierne insända räkningen, så hade Fullmägtige ansett densamma icke kunna godkännas, hvadan den återskickades till Commissarierne, hvilka hade, att, för de till ved och kol för Landtmarskalkens så kallade Soiréer utgifne förskolts-summor, behörigen verificerad redogörelse vederbörande affordra och till Fullmägtige ingifva. Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, och som den af Rikets Ständer meddelade föreskrift i förenämnde fall icke blifvit fullgjord, så anser Utskottet sig ej kunna tillstyrka bifall å motionen. Siats-Utskottets Memorial N.-o 56.
Och derigenom mäste Utskottet anse tillräckligen ådagalagdt, att, såsom redan i förra Betänkandet yttradt blifvit, intet slags Rätts-anspråk å Herr Adlerstams sida bär kan ega rum, Den af flera bland Riks-Ståndens Ledamöter yttrade tanka, att just denna speciela casus utgjort egentliga anledningen , hvarföre Banco-Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att upphäfva den rättighet. Banken haft sig förbehållen att på egen auction försälja sina Fastighets-panter, instämmer ingalunda med förhållandet, såsom ock af §n Utskottets Ledamot inom Vällofl, Bor - Eauco-Ulskottels Utlåtande N.o Sy. gare-Ståndet blifvit derstädes ulredt. Banco-Utskottet får, i detta afseende, endast åberopa dess Betänkande N:o 70, hvarest visserligen i förbigående blifvit nämnflt» att, genom förändringen, äfven anledningar till hvarjehanda obehagliga tvister blefve undanröjda, men icke någorstädes antydt, att detta utgjort hufvudskälet för IJtskottets tillstyrkan. Grundén dertill ■var den önskan af Utskottet, att i: detta, sorn i andra hänseenden för Banken ej måtte bibehållas andra eller flere undantagslagar, än som för dess betryggande mot förluster äro oundgängligen nödiga. Författningarna , angående Fastighets-panters försäljning å Banco-auction, hafva i alla tider varit beräknade mera till gagn och förmon för Bankens Gäldenärer än för Banken sjelf; och i en framtid kommer det säkert nog att visa sig, huruvida icke mången Gäldenär vore mera belåten med det rådrum af ett och ett halft år , som genom pantens Jaga uppbjudande vid 3:ne Härads-ting, enligt dessa undantags-lagar, var honom lemnadt, för sina afbetalningars fullgörande, än med den executiva behandling, som härefter kommer att för sig gå; hvarpå Banken deremot visst icke något förlorar. En Ledamot af Höglofl. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Gotlands län. Sökta skiftens antal. Fastställda skiften.
IV. II. 164. V. B. 638. A. 682. IV. R. 164. VI. Ä. 554. VII. E. 335. — 72 §, angående tillägg lill. VI. B. 188. A. 554. U. 60, 401. A. 432. X. U. 356. A. 404. U. 686. A. 694. — 28 §, i fråga om villkorlig befordringsrätt för utländska män till vissa embeten och tjenster, angående tillägg till. IX. B. 3, 197. A. 534. X. U. 356. A. 404. — 87 §, samt 33 § Riksdagsordningen, åsyftande att Rikets Ständer mätte kunna ät förstärkt LagUtskott uppdraga deras granskningsoch beslutanderätt i af Konungen väckta lagfrågor. 694. — om ändrad numerering af vissa §§ derstädes. Se Grundlagsändringsförslag. Register öfver RiksStåndens gprotocoll, angående upprättande af. Se Protocoll. Reglemente, Banko-. Se Bankoreglementet. Reglemente, RiksgäldsContorets, angående öfverlemnande till Rikets Ständer af 53 §§ utaf förslaget till. X. B. 486. A. 549. Se vidare SlatsUtskoltets memorial N:o 312. — angående 56 till och med 101 §§ i nämnde reglemente. X. B. 560. A. 564. Se vidare StatsUlskottets memorial N-.o 314. — angående förslag till ytterligare stadganden i. X. B. 560. A. 564. Se vidare StatsUlskottets memorialer Niis 65 och 161. Rekryter, angående befrielse för rotehållare att för regementsofficerare dem förevisa. Se Rotehållare. Remonteringen vid dragonregementena, angående förändring i föreskrifterna om. Se Fotmöten. Renovation af Underrätts domböcker, angående. Se Domböcker.
Sjuppskinn, i5. Skjclskinn, i5. — Sobelskinn, |5. 40 — Pelteri eller Pelsverk, •!• —• — Sobelsvansar, i5. I. Svanskinn, i5. I. •— —■ Tigerhud, 20. I. — Utterskinn, 20. I. Vargskinn, i5. I. Allt annat i stycketal eller hopsydt. V. 10. 1. Penningar, se Mynt. Pennor. —£ Blyartsj.alla slag, V. 20. I. — Skrif Oberedde, V. 25. 5. — •— Beredde, V. 5o, 1. Penslar, alla slag, V. 3o. 1. Peppar, — HvitSvartKryddoch Långpeppar eller Pimcuto och Sernea Amomi 20, Credit-upplag 200 Percales, se väfnad af Bomull. Pergamentskinn, 25. 1. rerlemo, oarbetad, V. xo. — arbetad L. V. i5. Feriegryn, Se Gryn, Perlor, — Äkta, • oinfattade, V. 20. — —• infattade, V. 15. -tOäkta alla slag, V. 20. — Alla andra slag, L, . v, 20. Persicor, friska, 5o. 1. — kärnor, 20. f — 41 — Perukmakare-arbeten alla slag, L, V, 5o. 1, Piastrar, Spanska, se Mynt, Pimpsten, Io. Piphufvud af sjöskum, — Omonterade, V, i5. 1. — Crcdit-upplag 100 R:drs värde, !• — Alla andra slag, L. V. 3o, 1, Tip-lera, se Lera. Pipskaft, alla slag, L. V. 5o. 5. Fiqué, se väfnad af Bomull. Pistacicr, 3o. Pistoler, se Gevär. Plantor, se träd, Plateaux, se Decorationer, ' Platina, se Metall.
Med afseende å Utskottets yttrande öfver 3 § får Utskottet rörande motionärens härstädes gjorda framställning, hemställa, det densamma må lemnäs utan afseende. u Allm. Bese.- och Ekon.-V (skottets Betänkande.; Nto 128. Till vinnande af bestämdare föreskrifter i afseende å handtverks-var<m stämpling och deraf följande säkrare oell lättare kontroller, huruvida varor, soia hållas till salu, voro lurendrejade eller af obehörig person tillverkade, har hr Hesselgren hemställt, att 15 § måtte erhålla följande förändrade lydelse: »Handlverks-varor, som kallas till salu och liro af'den beskaffenhet, alt ■»de utan skada eller vanprydnad, kunna stämplas, skola, med undantag af »sådane, som omförmälas i § 2, i öfrigt af tillverkaren förses med slirrjt*pcl eller marke, utvisande hans namn och staden, der dc blifvit fiirfördixgade. Börande samma stämpel eller marke, vid vite af Sex r:dr 52 . k.. »förut hos stadens handtverks-förening uppvisas. I afseende ä fabriks-varors »stämpling samt vissa arbetens förseende med kontrolloch juste rings-märta» »iakttages hvad redan derom är eller framdeles kan varda stadgadt.» I motsatt syftning åter har hr Dalman, uii sin här ofvan anmärkte motion, hemställt, att Rikets Ständer måtte, uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, att Kongl. Majit måtte till ali kraft och verkan upphäfva ett, den 19 December 1759, till Kommers-kollegium all åtet, enligt motionärens förmenande, sedermera icke till allmänhetens efterrättelse annorledes än medelst införande deraf i den på Kongl.
Denna revolution skall aldrig lyckas, ty i Svenska folkets national-karakter ligger, att det vill hafva en Gild och en Konung, men icke ett mångvälde, som nationen afskyr. Finner han sig åter icke i tillfälle att frambringa något sådant; så ber jag honom och hans vänner, att upphöra med att arbeta på en revolution i motsatt anda; ty nationen önskar lika litet det ena, som det andra. Jag anhåller, att dessa ord må få åtfölja återremissen till StatsUtskottet. g:de punkten. K. Stats-contoret. Hr af Tuneld, Carl Erik, hade inlemnat ett så lydande anförande: Vid Högh StatsUtsk:s under N:o 4° den 3 nästl. April afgifna utlåt., ang:de reglerm af riksstatens 2:dra hufvudtitel, är jag föranlåten göra amnärkn. i hvad angår gide punkten om den af K. M. i nåder äskade tillökning i K. Stats-contls aflöningsstat, med 5,200 r:dr, hvilken blifvit af Utsk. afstyrkt, under anförande, dels af den generella åsigt, att embetsverken, i följd af R. St:s beslut, rör:de förändring i organisationen af Statsrådet, torde komma att undergå en reglering, som kan göra anslagen mera tillräckliga, dels att delta embetsverk äger på expectance-stat flera personer, hvilka skulle kunna i tjenstgöring inkallas, dels ock att behofvet af den äskade förhöjningen jemväl till någon del torde upphöra, derest inseendet öfver K. myntoch controllverket, såsom föreslaget vore, skulle komma att till K. Bergscoll:m återflyttas. De skäl, som föranledt K. M. att äska ifråga var. tillökning, agde rum redan sista riksdag, och vunno då, på derom framställd nådig propos., det afseende hos StatsUtsk., att detsamma, i dess utlåt.
Med härom ernådd visshet försvinner all utsigt alt se ett förslag bifallet, hvarmed skolat åsyftas, ej mindre att, intilldess en allmännare förändring i nationalrepresentationen hunnit mogna och antagas, och så snart det grundlagsenlig! kunnat ske, bland oss inrymma en plats åt någon del af de classer, som nu öro från RiksStm uteslutna, än ock att i sammanhang dermed, och genom ett, redan vid denna riksdag vidtaget beslut, så ordna 11. o. Ad:s egna representationssätt, som nuvar. förhållanden synas kräfva. De beslut, som af Irenne Medständ blifvit fattade, i frågan om det sedan sednaste riksdag hvilande representationsförslaget, lemna intet hopp, att hos dem de åsigter för närvar, skulle vinna insteg, från hvilka ett förslag af förstnämnda beskaffenhet mäste utgå. Hvartill skulle det då tjena, att söka utarbeta ett sådant? Jo, att inom vårt eget Stånd föranleda svära och ändlösa discussioner, utan annat resultat än framträdande af splittrade meningar; helst det redan visat sig, att äfven inom Ståndet de finnas, som anse dess rättigheter, således äfven deremot svarande pligter, böra försvinna; ja, som användt all sin skarpsinnighet för att bevisa, det Ståndet icke ens äger rätt eller pligt att i Utskm vara fulltaligt. Under sådane omständigheter har i Utsk. äfven jag måst i allo afstyrka Hr Rosenstjernas motion, ej mindre än hvarje annat, till en ombildning af R. o. Ad. syftande förslag, som med auledn. af den förra skulle kunnat af Utsk. framställas. Ej förutan en verklig och djup smärta, har jag derstädes afgifvit detta votum.