Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid afgilvande af redogörelse för de under ifrågavarande tidrymd införda vigtiga förbättringar i hufvudstadens fattigvårdslörvaltning, hvilken förvaltning fortfarande blifvit af Stockholms stads Nämnd, såsom öfverstyrelse, besörjd, i enlighet med de i Eders Kongl. Maj:ts nådiga Stadga angående fattigvården i Stockholms stad den 1 April 1843 bestämda grunder, anser Öfverstfithållare-Embetet sig böra i underdånighet anmäla följande: Som, genom Eders Kongl. Maj:ts den 28
En Om hon bara ej vore fullt så ostyrig och njutningsrik afton, ett vackert löfte för ännu pojkaktig. Ett par gånger hade pappa rikmånga liknande framtida högtidsstunder. tigt allvarligt fått förmana henne, att hon borde vara litet mera stillsam och tillbakaHr 0. Hamrins matiné i Berns salonger på Madragen, som alla andra flickor vid hennes ria bebådelsedag hade samlat en talrik publik, som med oförställdt gillande njöt af det omväxålder brukade vara. Ja, för en liten tid lande programmet. Detta skattade i hos oss sedan, då hon klättrat upp i ett högt träd, mindre vanlig utsträckning åt en genre, som hade han till och med sagt henne, att om väl förtjänade allmännare odlas: den muntliga hon ej blefve mindre pojkaktig, fick han föredragningskonsten. Att publikens förståelse för denna konstart ej fattas, bevisade ' nu det väl lof att aga henne, som man gör med lifliga intresse, som följde såväl matinégifvarens pojkar till sist. På det hela taget gjorde som direktör Fredriksons, hr Bceclcströms och frö- ju allt detta ej så mycket, ty med sina ken Åhlanders föredrag af stycken på vers och små knubbiga lemmar och sin mjuka fina prosa, med växlande humoristiskt och allvarligt hy och klädd i sina små skära bomullsinnehåll. Fröknarna Hulting och Thulin inskördade äfven rikt bifall för sina duooch soloklädningar, var hon ju så näpen och söt nummer, och hr Lundqvist tog åhörarne med som helst, men ändå — när han tänkte på storm genom sitt mäktiga utförande af Södersina systrar, då de voro små. — De brumanns Tannhäuserballad. Den stora Meyderkade leka med sina dockor och sydde och ska orkestern utfyllde på det förträffligaste programmet med nummer af Liszt, Mozart och Chevirkade åt dem. Månntro Greta kunde virka? Det trodde han då knappt. Mamma bara rubini. skrattade åt hans bekymmer i den vägen. En Wagner-Matiné af förträffligt slag gafs i söndags i Berns ' etablissement af den bekanta Hon hade varit likadan som barn, och nu tyska orkestern under anförande af hr Karl Meyvar hon ju huslig och kvinnlig tillräckligt, der, som här vunnit många vänner. Programeller hur?
StatsUtskit har endast vidrört de föreskrifter i densamma, som haft någön gemenskap meri deri frågan, som utgjort föremål för Utskits behandling, nemi. i alside på jernvägsanläggningars fullbordande i rikrit, och defVid åberopat den praktiskt erkända sanning, att i alla ändrå länder finnes särskild lagstiftning i och för jern vägsän lägga i ngarne. Vill K. Mit sedan utsträcka frågan till omarbetande af ailä i expropriationslagen förekommande stadganden ang:de uplåtande af jord till all - 420 Den 2G A piil. mänt behof, så kan ingen i (letia hänseende vara mer belåten än jag. Jag anhåller fortfarande om bifall till Utskits hemställan. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm., att derunder yrkats dels af Hrr Bildt och v. Troil bifall till Utskits förslag oförandradt och dels af Hr Nordenfelt, att detsamma skulle erhålla följande lydelse: »att R. St:r måtte genom underd. skrifvelse hos K. M:t anhålla, att förslag måtte utarbetas till en sådan förändring af K. Förordningen den 20 Nov. 1845, angide uplåtande af jord till allmänt behof, att i följd deraf ersättning för den jord eller lägenhet, som för Statens jernvägsbyggnader erfordras, så väl som tor den skada eller intrång, någon deraf kan lida, endast måtte utgå till lulla värdet utan den förhöjning af hälften derutöfver, sorn samma K. Förordning föreskrifver»; hvaremot andre talare yrkat afslag å Utskrts förslag. Efter framstäld propos. å bifall till Utskits förslag oförandradt, dervid svarades ja och nej i blandning, gjordes propos. fi bifall till Hr Nordenfelts förslag och besvarades med mångå nej jemte ett eller annat ja; hvarefter framstäldes propos. på afslag å Utskits förslag, och då svaren dervid utlollo med starka ja blandade med ganska många nej, förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Innan jag emedlertid företager uppläsningen af det anförande, hvaruti dessa motiver innehållas, utbeder jag mig först Ridderskapets och Adelns tillgift för de stunder, som mitt yttrande kommer att borttaga, äfvensom jag anhåller att ser. Den 3 Februarii, skilt för Grefve Löwenhjelm få förklara den upprigtiga erkänsla, jag hyser för det uttryck af aldrig betvihad vänskap emot mig, hvarmed han den 27 Januarii började sina anmärkningar emot min motion. Härefter anförde Friherre Åkerhjelm skriftligen: (Se Bilagan N:o 1.) Friherre Boije, Ludvig: Det har smärtat mig, att höra den sista värde talaren yttra den mening, att mitt anförande i ämnet satt honom i behof, att förklara sina motiver och sina afsigter. Jag trodde mig likväl icke hafva framställt någon anledning deråt, Och jag följer lika min känsla, som 'min öfvertygelse, då jag förklarar, att jag alldrig hyst något misstroende till den värde Ledamotens hvarken motiver eller atsigter. Jag torde också få göra inig sjelf den rättvisa, att för skiljaktighet i meningar, öfvergår jag icke till personliga missnöjen, I stället för att besvara den förebråelse, sorn den värda Ledamoten, synes hafva gjort mig, för mitt skrifsätt, vill jag blott till hans eget eftersinnande öfverlemna, om vi icke göra bäst uti, att låta både skrifsättet, och saken angöras, af det upplysta Stand, inför hvilket vi talat. Grefve Lövenhjelm, Carl Axel: Det katt visserligen ej vara Friherre Åkerhjelms mening. Den 3 Februarii, att under närvarande stadium af motionen, väcka en ny fråga, som skulle leda till en ny, vidlyftig disrussion. Friherren har, efter min tanka, egentligen endast velat närmare utveckla och redogöra för grunderne till sitt förslag, som utgör ett ämne för så lifligt interesse, både inom och utom detta Hus. Friherren har utgått från det påstående, att jag med flere andra Ledamöter skulle i våra anmärkningar vid nanina de förslag, hafva kastat så mörka färgor på den tafla. Friherren framställt, att densamma derigenom blifvit betydligen vanställd.
Ridderskapel och Adeln har, med godkännande i öfrigt af Utskottets berörde hemställan, bestämt införselstullen till 1 R:dr skålpundet, men Borgare-Ståndet deremot ansett artikeln icke böra ' serskildt specificeras, utan hänföras till ”Manufacluroch Handtverks-smide, ej specificerad t’’; och som de tullbestämmelser, hvilka å sistnämnde artikel blifvit af Riks-Stånden antagne, nemligen af Ridderskapet och Adeln, förtullningssätt efter värde med 33procents införselsafgift samt föreskrift att minsta värdet skall bestämmas till 1 R:dr skålpundet, af Presteoch Bonde-Stånden, nuvarande förtullningssätt efter vigt med 3 Rtdrs värde samt 1 R:drs införselsafgift per skålpund, samt af Borgare-Ståndet, i enlighet med Utskottets förslag, 32 sk. värde och 8 sk. införselstull skålpundet, äro skil jäklige icke allenast från hvad af Ridderskapet och Adeln eller Presteoch Bonde-Stånden blifvit för Filklofvar bestämdt, utan äfven sinsemellan, så och i händelse icke Bih. till R. St. Prot. 1845. 5 Sami. 1 Afd, i5 Höft. i 26 Bevillnings-Utskottets Hjern o i ial, N.o 3o, Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet frånträda deras ömsesidiga beslut, angående artikeln Filklofvar, lärer Borgare-Ståndets omförmälda åtgärd att hänföra densamma till allt annat Maniljarturoch Handtverks-smide, ej mindre än de öfrige Ståndens om den ifrågavarande artikeln fattade beslut böra föranleda till O omröstning i följande ordning, nemligen först om contra-propositionen sålunda: 32:o.
IX. A. 236. X. E. 4. Christianstad, 0111 anslag till underhållande af Långebro vid. V. B. 186. VIII. U. 297. A. 33o. Cimbritshamn, om en hamnbyggnad vid. VIII. B. 45, 174* A. 197. Civil-lagen, allmänna, LagComite'ens förslag till, om preliminaira åtgärder för pröfningen af. V. 18g. R. 322. Å. 3o8. XVI. CivilStatens PensionsCassas anspråk på nådårs besparing af pensioner å allmänna IndragningsStaten, angående. V. B. 186. A. 3oo. VII. E. 3. — PensionsCassas räkenskaper, angående verkställd granskning af. Se Revision. •— Pensions-Inrättning, om rättighet för Städernes Embetsman, att deruti deltaga. XV. 13. 190. A. 3i3. XVI. E. 45. Clerecioch Skol-slaternes anslag och löne-inkomster, angående uppgifter å. XXL B. i35. A. i3g. XXII. U. 83. A. g5. Collins, afledne Pastorn Doctor, lönefordran , angående grunderne för liqviden af. IV. B. 36o. A. 442, V. E. 126. CommerceCollegium, Berättelser om förrättad revision af de derunder ställde fonder. Se Revisorer, Revision. Comministrar, om lönings-afgifterna lill. XX. B. 43, 79- A. 96. E. 4o5. Commissarie-beställningar, Bankens, om förändrade grunder för befordringar till. Se Bankens Commissarie-beställningar. Communal-Författning. Se Municipal-Författning. Communications-resolutioner från Öfver-Rätt, om ändring uti hvad derom är stadgadt. X. B. 3g6. XI. 112. XII. A. ror.
Debet. Balans från föregående året: Uppbörd: — Balans till påföljande året: Credit. Balans från föregående året: Utgifter: Balans till påföljande året: Från Allmänna Magasins-inrättningen har, för Kongl. Flottans i Carlskrona behof, vid 1824 års utgång blifvit öfverlåtet det nämnde Inrättning tillhöriga proviantlager, och har sedermera värdet af detta lager, — 154 utgörande 60,124 R:dr 30 sk., uti Stationens räkenskaper utoch inbalanserats, under rubrik af "Spanmådsoch proviantlagret i Proviantmagasinet från i83o och förra åren " till grund för hvilken balansering åberopats Kongl. Majrts nådiga skrifvelse af den 5 Augusti 1830. Denna skrifvelse, af hvars innehåll Revisorerne tagit del, upplyser, beträffande ifrågavarande ämne: att, i följd af Rikets Ständers beslut, ofvanförmälde proviantlager skall uti Magasins-inrättningens räkenskaper afskrifvas med ofvannämnde 60,124 R:dr 30 sk.; men att deremot samina lager derefter borde uti Flottans räkenskaper, såsom en dess tillhörighet, upptagas och redovisas. Revisorerne anse den vidtagna åtgärden med dessa medels balanserande vara föranledd af en oriktig uppfattning utaf det Kongl. Brefvets innehåll och hvarken utgöra någon behörig redovisning elier lända till den ringaste nytta. Stockholms Station. Dess räkenskaper, som för år 1842 i Kongl. Kammar-Rätten granskats med anmärkningar, hafva för år 1843 ännu icke undergått revision derstädes. Debet, år 1842. år 1843. Balans från föregående äret: Behållningar och fordringar. Uppbörd: Balans till påföljande året: Afskrifning: Framlidne Tygvaktaren Gåses uppbördsbrist 11,286: 15. 1. Balans till påföljande äret:
Då drömde vi bägge två, när vi stodo där (Pekar på dörren till matsalen.) HANNA. Hvad säger du! BERGENHJELM. Och så sa jag »hyss» med fingret på munnen. Sa du inte »tyst» med fingret på munnen. HANNA (stirrande på honom med Och det var bjudningen? BERGENHJELM (diskret). Ja, det var bjudningen. HANNA. Och så kom du... BERGENHJELM. Så flög jag... HANNA. Men nycklarna då? BERGENHJELM (klappar på fickan, så det skramlat). Här, förstås. HANNA (springer upp och kastar Gå din väg! Ut med dig! BERGENHJELM. Hvad nu! Hvad står på? serveten i ansiktet på honom). ett underligt småleende). ­ 84 ­ HANNA. dig så mycket jag vill! Jaså HANNA. aldrig! Jag har aldrig bjudit dig. Aldrig, aldrig, BERGENHJELM. Men, Hanna, du kan ändå inte neka till... HANNA. eller jag blir galen! Gå! Gå! (Griper om ett glas på bordet.) Gå, (Kastar sig i soffan och snyftar.) BERGENHJELM. har väl inte gjort något ondt, heller! HANNA. Tig! BERGENHJELM (faller på knä vid Du får lof att förlåta mig, om jag varit WALTER (som obemärkt kommit soffan och söker hennes händer). Hvad ä' det? Nej, men hvad ä' det! Jag Nu förstår jag dig! Och nu känner jag BERGENHJELM. dum. Söta, lilla Hanna in i tamburen och stått i plikerna). dörren under de sista reEn rörande scen! (Hanna och Bergenhjelm springa upp.) ­ 85 ­ WALTER. fall vid soffan. Det ä' ingenting som fattas. En liten fest. Ostron, champagne och knäBERGENHJELM (sätter fram en stol). kvar ännu. Var så god och slå dig ner! Det finns litet WALTER. Tack! Jag har ingen smak för kvarlefvor! HANNA (nonchalant).
Nej, det vill jag inte, och du är inte sjukare än att du kan komma med! ADOLF. Hvarför vill du alltid ha mig med? Känner du dig lugnare då? TEKLA. Jag förstår inte hvad du menar. ADOLF. Så säger du alltid, när du vet jag menar något som du inte tycker om. TEKLA. Såå! Hvad är det jag inte tycker om nu? ADOLF. Tyst, tyst, börja inte igen! Farväl, så länge! Och tänk på hvad du gör! (Går ut genom fonddörren och sedan åt höger.) TEKLA ensam; strax därpå GUSTAF in. GUSTAF (går rakt fram till bordet för att ta en tidning, utan att låtsa se Tekla). TEKLA (rörelse; beherskar sig). Är det du? FORDRINGSEGARE. 80 GUSTAF. Det är jag! Förlåt TEKLA. Hvad kommer du för väg? GUSTAF. Jag kom landvägen; men jag ska inte stanna här, efter som... TEKLA. Stanna du! Nå, det var längese'n! GUSTAF. Det var längese'n! TEKLA. Du har blifvit mycket förändrad! GUSTAF. Och du är lika charmant som förr! Nästan ungdomligare! Förlåt emellertid; men jag ska inte förbittra din lycka med min närvaro! Och hade jag vetat, att du befann dig här, skulle jag aldrig... TEKLA. Jag ber dig, om du inte finner det ogrannlaga, att stanna! GUSTAF. Från min sida fins inga hinder, men jag tänker ja, hvad jag än säger, kommer jag att såra! TEKLA. Sitt en stund, du sårar mig inte, ty du har den ovanliga förmågan som du alltid hade att vara taktfull och fin! FORDRINGSEGARE. 81 GUSTAF. Du är alltför artig! Men det är inte sagdt att din man skulle se mina egenskaper med samma öfverseende som du! TEKLA. Tvärtom, han har nyss uttalat sig med mycken sympati för din person! GUSTAF. Åh! Ja, allting växer bort, som när man skär sina namn i trän och inte en gång oviljan kan få en varaktig plats i våra sinnen. TEKLA.
StatsUtsk:s ledamöter benäget åtog sig att, genom uppläsning af detta anförande i StatsUtsk., gifva mig det hopp, att der utplåna oviljan emot en corps, som sedan år 1824 ej mera ensamt existerar, — likväl ej, såsom skulle jag tro eller ens begära att derigenom inverka på Högh StatsUtsk., hos hvilket Hr Petre' begärt liniellottans förintande; ty detta Utsk. skall ty förutan, med tyngden af ansvaret på sina skuldror, moget öfverlägga och derefter besluta. Ånyo föredrogs Hr Lilljenstolpes, Axel Fredr., den 7 dennes e. m. på bordet lagda motion, om anslående af en årlig underhållssumma åt f'. d. Consulat-secreteraren Thulstrup. Hr af Uhr, Gustaf, uppläste följande: Säkert påminner sig mången, jemte mig, anblicken af de förgråtna ögon, de af handplaggens sveda och moraliska kränkning ännu skälfvande anletsdrag, som man på 90-talet mötte, då man råkade passera skolungdomen vid dess utgång ur trivialskolan. Om dessa äldre vänner af ungdomen vilja fördrifva sina dystra minnen, så må de infinna sig vid samma skolor, när ungdomen nu stormar ut derifrån, och med sprittande glädje samt under små lustiga puts begifver sig till gymnastiken, för att der ytterligare fylla hägen med frimodighet och lefnadslust; han skall då finna, att örn vi gått baklänges i allt annat, så har dock samhällets vigtigaste angelägenhet, det unga slägtets bildning, gått framåt på ett förvånande sätt. Hvilka tillhöra förtjensten af denna framgång i den vigtigaste riktningen? Månne de rikt lönade och mycket ärade herrarne på samhällets höjder? JNej, visst icke. Den tillhör tvertomdem, hvilka hafva det vigtigaste och mödosammaste, men tillika det minst lönade och minst bemärkta skollärarekallet.
R:dr 900,000;. h) Utaf de till FörsvarsVerlets iståndsättande anslagne, i Gontoret innestående, medel,med serskild behörig tillåtelse begagnade . : ‘é) Götha Cänal-Bolags Insättningar . , . d) Influten lösen för Ekeskog . e) Creditiv-skulden till Banken, som vid 1828 års slut utgjorde R:dr 42,959: 28. 1. tillökad med • • • ■ • « 333,142: 20. 6. eller den utförda bristen R;dr 2,300,919: 4y. io - Anmärkningar. *) Bankens behåll«e räntevinst för år i83o och påföljande åren, är upptagen uti serskilda redovisningen för ansla gen till bestridande af så kallade Extra StatsUtgifter. **) Hela beloppet af Öfverskotten för år-828, R:dr 264,820: 36. it. äfvensom utaf öfverskotten för år i829(628,002:i3. a „ 523,179: it. 1. Tillsammans R:dr 390,000: är upptaget uti serskilda redovisningen för anslagen till FörsvarsVerkefs iståndsättande. Bihang till R. St. Årliga räntan tili Hans Maj:t Konungen Anslag till FörsvarsVerkets iståndsättande Till Extra Statsutgifter, de år 1829 från Kgl. StatsContoret lefvererade ÖfverskottsMedel för år 1827 Afbetalning på StatsVerkets skuld till Banken Capital-Afbetalningar på räntebärande skulder . Interessen på dito Inlöste Uppbringnings-Ersättnings-Obligationer En äldre Kronofordran liqviderad Professor Ling för en Lärobok i Gymnastiken Till Gamla Bolaget för StenkohlsVerket vid Höganäs Till nya Bolaget för samma Verk Ersättning till f. d. GeneralAssistanceContoiet för dess förlust å nästföregående årets Lånerörelse Lånbiträden utan ränta: Till Götha CanalBolag „ Staden Öregrund Kostnader för 1828—i83o årens Riksdag
Om man föreställer fig en Stad, hwilkcn den ena tiden wore endast bebodd af Borgerskap, och en annan tid sedermera erfor ben förändring, att en mängd personer af alla Ständ derstädes inflyttade, och bidrog till Stadens widare byggande samt utwidgande, sä förblef dock inqwarterings-skyldiabclen ä Borgcrskapet densamma sedan som förut, hwarken större eller mindre; och sälcdes dä Stadens beboende af Ständspersoncr icke medförer nägon förökad inqwarterings skyldighet, hwilken wcderbörande Embelsmän altid böra afpassa efter Borgerskapets talrikhet och styrka, sä wisar fig icke nägot skäl, att härleda ett Borgeligt onus pä dem, hwilka alla betraktade uti fina Corporationer, efter Lag och i män af fia fbrmäga, förut äro med Utskylder och Bewillningar äfwen ifrän Stadens fida belastade. Oct skulle ock wara sä mycket mindre billigt som endast Borgcrskapet igenom sine näringar hcmtar winning af ben inqwarterade corpsen.; äfwcnsom hwar och en annan, hwilken till Staden inflyttar eller bygger hus derstädes, gifwcr Borgerskapct en förnyad rörelse; hwarfbre oalla af öftvcrheten till Städcrne lagde Embets - och Läro-Werk äro att anse säsom en wälgerning Staden wisad, hälst j afseende uppä de sednare, hwilka igenom Ungdomens wistande derstädes tillika medföra ät Köpmannen, Handtwerkaren och den behöfwande menigheten wpa medel lill utkomst och förkofran, utan att pä ringaste sätt beswära Staden uti utöfningen af sina.Borgeliga rättighet ter Den 2 Octöber.
För att med rättvisa och billighet tillämpa grunderne för bränvinsBrännings-rättigheten, hafva Utskotten funnit sig för större egendomar, hvilka, med en större tillgång af jordprodueter, kunna vara i behof af en mera utvidgad bränvinsbränning, böra bereda tillfälle dertill; och få Utskotten derföre föreslå,. att, för egendomsvärde af 22,5oo R:dr och derutöfver, må, utan förminskning i pannerymden, begagnas en panna oro cjo kannor, jemte mäskvärmare, hvilken förmon äfven bör i proportion tillkomma egendom i, värde öfver i5>ooo Rtdrr odi intill; förstnämnde belopp. §•. i3. Sorn Utskotten anse bränvins-bränning icke vara för jordbruket erforderlig under hela året, och en förkortning i bränningstiden äfven kan; i betydlig mon bidraga till en förminskad tillgång på bränvin, finna» Utskotten; sig böra föreslå, att tiden för bränvins-bränning roå inskränkas till sex månader om året, ifrån den i November till April månads; slut; hvar och en till bränvinsbränning berättigad 1 i k vä U öppet lemnadt, att vid mantalsskrifning! uppgifva,] antin.1- 8 T.ev.- och Oecon.-TJtsk. Betänkande N.-o 3. gen han vill begagna hela eller halfva denna termin, ellef den första eller senare hälften deraf, med skyldighet, i händelse första hälften af terminen begagnas, alt sjelf vidkännas kostnaden för redskapens försegling; och kommer afgiften för bränvinsbränning alt, i förhållande derefter beräknas. §• *4- Beträffande bevillnings-afgifterne för bränvins-bränning, finna TJltlotlen skäligt föreslå den förändring i nu varande beskattning, att ej mindre den utöfver minimibeloppet stadgade afgift af E11 skilling för hvarje kanna bränvin, som 0111 året tillverkas, än ock den efter hemmansoch Stadsjordsvärda utgående bevillning må upphöra, samt alt afgiften hädanefter fästes endast vid redskapen, beräknad efter en billig grund af den tillverkning, som med den kart åstadkommas, i hvilket afseende Utskotten antagit, att för pannor till och med 16 kannor skatten bör utgå efter 8 sk. för kanneryinden; ifrån 16 kannor till och med 3o kannor efter en tillökning af 1 sk. på kannerummet; ifrån 3o kannor till och med 4° kannor, efter tillökning af 2 sk. på kannan; ifrån 4° kannor lill och med 5o kannor efter tillökning af 3 sk. på kannan; ifrån 5o kannor till och med 60 kannor efter tillökning af 4 sk. på kannan,
Att wi förr ansens som mästare i denna del och att wi ännu ha mängden as Europas Artillerier efter ost i uplysning hwgd wapners sammansättning beträffar, kan jag äfwen wäga försäkra. Det more således ett bckydeligt förswagande af Armeen, om dorta Regemente ffulle försumma, dä tillika wi derigenom stulle förlora en mängd skicklige och krigser, jarne Officerare. En annan indragning som Utstkotlet trott sig böra projektera, mot hwilke» jag med samma skäl wägar yrka, och som Utffortet lättare torde wara i författning ändra, är den as Fältmätnings Corpsen. Dek är ttllräekeligt, akt blott undersöka denne Corpss bestämmelse, för att finna betz widsträckla nytta. O»» nian medgifwer att loc l kännedom fordras wid ett krig; vin man anser kunstaper och ett fortsatt bemödande till utbildning fordras af en Militaire, samt kännedom af tidehwarfwets krigs händelser och förbättringar äga inflytande wid anwändandet och ordnandet af wära egna krafter, sä är denne Corpss existence afgjord. Den mera abstracta besästnings-wmenskapen, som merendels fordrar en persons hela upmärksamhet för att fullkomligt ägas, och som detzutom är af ett mindre allmänt anwändande i wart land, der sa fä Fästningar finnas och hyggås, torde fwärligen med denne 614 Den 12 December. Fältmätning Corpscns tj-nstgöring kun».; förenas. Fransoserne, som uii Krigs. Förfarlningar med skäl böra tagas till exempel, haswa chilr desta böda befattningar frän hwar uzdra, och äfwen här i Smetigföre Fältmätning Corpsens inrättande, förrättades detta arbete af särskilde dertill commenderade Officerare: Finffa recognosceringen witlnar derom, och har jag äfwen för egen del någon erfarenhet deras.