Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ståndet, som vidblef sitt beslut i bär omförmälda fråga, god kände Utskottets förslag till volerings-proposilion. Yttrandet godkändes. Lades till handling arne. Utskottets yttrande godkändes. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Till Slals-Ulskollel remitterades en af Herr Rydin denna dag inlemnad skrift, innefattande ett bihang lill en af bemälde Herr Rydin väckt motion N:o 8, angående anslag till den s. k. Borås-jernbanan. S. I). Föredrogs å nyo Lag-Ulskollets Betänkande, N:o 34, i anlednirg af väckt motion, angående antagande af ny lag om tioårig preskription och om årsstämning. Härvid förekommo: Ingressen, sidan 3, och § 19. Återremitterades. § 4. Godkändes, med iakttagande, att orden på tredje och fjerde raderna nedanifrån : ”der sådan kungörelse ej sker” böra förändras lill dessa ord: ”der ej sådan kungörelse sker.” § 9. Godkändes, med den förändring, att, der orden; ”bos Rätten, hvarunder boet hörer” förekomma, det bör heta: ”hos Rätten, hvarunder hoet i Konkurs hörer:” § 11. Gillades, med den förändring, att, der orden: ”Kronans Ombudsman i orten och alla Borgenärer, som etc.” förekomma, det bör hela: ”Kronans Ombudsman i orten och alla inländska Borgenärer, sorn etc.” Och öfriga, här ej uppräknade §§ af Lagförslaget. Biföllos. Prot.-Utdrag den 14 Juli 1860. 527 S. D. Föredrogos å nyo och återremitterades Lag-Utskottets
I. 356. — om remiss af åtskillige motioner, rörande ändringar i RiddarhusOrdningen. I. 462. — om remiss af Herr Thams motion angående användande af Spannemåls-Creditivet. I. 463. — orri remisser af 1825 års Revisorers Berättelser rörande Riksgälds-Contoret, GeneralAssistance-Contoret, Götha Canal-Bolags, Götheborgs och Malmö f. d. Discont-inrättningar; rörande StatsVerket och åtskillige andre af allmänna medel bestående Fonder; rörande Allmänna Magazins-Inrättningen; rörande de under Commerce-Collegii förvaltning ställde Fonder; af 1827 års Revisorers Berättelser rörande alla förenämnde Fonder; af 1825 och 1827 årens Revisorers Berättelser om Banko-Verket; af Grefve von Schwerins mo - 4o5 tion om aflemnande lill Rikets Ständer af Banko-Fullmägtiges Riksdags-Berättelse; af Herr Ribbings motion angående rättelse i Författningarne om Expeditionslösen; af Herr Ribbings motion angående förändring i ansvaret för fylleri; af Herr Rosenqvists motion angående förändring uti g Cap. ii §. IfandelsBalken; af Herr Montgommeries motion om afskaflande af bruket att uppläsa Kungörelser midt under Gudstjenslen; af Herr Montgommeries motion om förändrad flyttningstid för tjenstehjon; och af Herr Cederschjölds motion om tryckning och utdelning af Konungens Propositioner och de från Utskotten ankommande handlingar. I. 463. — om läggande till handlingarne af Committerades till Grundlagarnes och RiksdagsBeslutets felfria tryckning Berättelse. I. 466. — om remiss af en anmärkning mot StatsRådels Ledamöter samt Föredraganden af Riddai hus-Ordningen. I. 671.
För af Posthemman bestridd s. k. enkel postföring . 55,500 AO 14,120 — » d:o d:o dubbel d:o 95,000 Ao 42,750 — » d:o bestridd postföring mellan Östersund och Herjeådalen 1,500 30 650 — » d:o d:o utöfver 55 2 mil på helt mantal . 67,049 80 55,659 20 » d:o d:o mot gästgifvare-skjutslega 15,500 85 12,865 — » med betingad eller gästgifvare-skjuts befordrade, sedan år 1850 inrättade nya ordinarie poster 156,179 98 155,455 42 » d:o d:o fortskaffade snällposter 85,977 1,12 96,294 2 A Summa 456,505 555,775 86 Om härifrån drages det miltal och den kostnad, som, enligt särskild deröfver uppgjord uträkning, calculeras kunna insparas medelst inrättande af daglig personoch postbefordring ii postvägarne: BIL 8 It. Cathrineholm—Christianstad 51,401. 55,000 — Götheborg—Lund 22,914. 8,900 — Hofva—Norrska gränsen 9,442. 11,400 — Tillhopa 96,204. 105,750 — Återstår Skulle för detta återstående utgå 1 R:dr och i åkdonslega 4 miltal 540,101 komma att i öre per mil, blefve Postverkets 540,101. skjutslega årliga ut250,025 86. gift derför 555,705:
Betä nkanden» en från styrelsen oberoende domarera agU genom rigtig tillämpning af lag, dömes för dess handlingar. Uti constitutionella samhällen, mera än uti andra, är det rigtigt att begagna alla de fördelar, local och natur erbjuda till befordrande af allmänt välstånd, såsom enda säkra borgen för de constitutioneJIa formernas varaktighet. £}:o Att innan inrättning af -porto franco beslutas, borde f örsök göras, att derstädes inrätta frimarknad, dä, i händelse denna anstalt skulle lyckas att ditlocka handlande, kunde sedermera anläggning af frihamn tagas i öfvervägande. Att i öfrigt nederlagsfrihet tills vidare kunde göra nog för Gothland. Det befanns, att etablerande af frimarknad på en ort, dit ankomsten på bestämd tid idre är säker, såsom beroende af väder och vind, måste blifva en fåfäng anstalt; hvad åter beträffar, att nederlagsfrihöten tills vidare skulle göra tillfyllest för Gothland, ansåg man sig böra hänvisa till skilnaden imellan neder lagsfriheten och en porto franco inrättning, bestående deri, att, i förra fallet varu-upplag ensamt äro befordrade, i det sednare fallet, åter är tillfälle beredt åt utländska capitalister, att finna en fristad, der de under fullkomligt skydd för personer och egendom kunna gö« ra sina capitaler frugtbara, hvilken sednare anstalt, der localen är gynnande, har ett lika bestämdt sorn afgjordt företräde för den Sesv. och Ekon. Utsk. Betnnkanden. 142^ förra, intilldess enigheten bland nationer blir sådan, att denna frihet kan blifva allmännelig; och af sådane skäl kunde anmärkningen icke godkännas. 9:0 Att det reglementariska intet skulle framställas såsom resultat af Ständernas ■profning, utan endast anmälas hos Konun~ gen, då Ständerna saknade tid och den localkännedom, som dertill skulle fordras. Denna anmärkning ansågs i allo origtig.
— for lifvet själft bara hit och dit så där — utan något, som styrde? » Nej nej nej, » ropade hon, och en eld drog åter genom hennes själ — » nej — det kan inte allt vara lögn, jag har känt, att jag duger till något, Nils — jag vill inte tillbaka. » » Tror du jag vill hålla dig tillbaka? » sade mannen. » Jag önskar inte bättre, än att du kunde finna glädje — försök på. Vi ska tänka ut något. » En varm kväll i augusti kom Hanna gående rätt sent nerifrån järnvägsstationen. Hon såg trött ut och var förargad, emedan Nils icke gått och mött henne. Denne, som njöt sin cigarr i hängmattan midt uti en svärm af moskitos, protesterade lifligt emot en dylik orättvisa — hur kunde han drömma om, att hon skulle komma så tidigt — mottagningen hade väl aldrig slutat än? » Nej, men jag gick långt förut, » sade Hanna med en min, som icke var af hennes blidaste, och slog sig ned på trappan inunder. » Usch, kan du inte röka här lite, man blir ju uppäten af de här odjuren. » Nils låg tyst och funderade. Hm! » Nå, hur var det? » vågade han fråga försiktigt. » Jo, det var idiotiskt, det kan jag tala om, » utbrast hans hustru utan minsta förbehållsamhet. » Det ska vara Amerikas begåfvade damer, det här! — puff — de ha ju inte aning om, hvad konversation är. Kan du tänka dig — jag talade om Tolstoi och Ibsen med fru Little, och hon blef så förströdd, som om jag bara varit luft — ja, du behöfver inte alls göra miner, för jag sa bra saker — de där herrarne vet jag lika mycket om som någon — ne-ej du, saken var, man skulle tala om hennes tal, om rösträttsfrågan och alla de där odrägliga kvinnosakshistorierna — så var det med allihop, — några intressanta allmänna ämnen, det va ' de inte med på — blef frånvarande och tittade efter nytt folk — presenterade — o c h: » vackert väder »! » how do you d o? » — nej — det säger jag — präktiga tal höllo de i förmiddags, men de röra sig då precis bara inom sin egen sfer.
Sista utkaflingen bör vara som en tjock kaka, öfverstrykes m e d smält smör, och då den u t t a g e s n r u g n e n, beströs d e n m e d socker och kanel. Frida N. N. 1,700 gr. rifvet äppelmos, 1,700 gr. p ä r o n, 1,700 gr. p l o m m o n, allt förut skaladt, läggas hvarftals m e d 1,700 gr. strösocker i en syltgryta a t t Ph. Olga. Pris: 1 kr. döden. l O. [2623] L ' Niirnbergs Erlanger-Bier brygdt efter Miinchener-metod nu åter i lager A l l m. telef. Mynttorget finnes restauranter i Stockholm. Niirnbergs B r y g g e r i. [2805]} tufoudh&gt;ntoz: och mycket omtyckt, s a m t s e r v e r a s å de flesta h [1366] Z En oberoende, musikalisk flicka, som genomgått hushållsskola, vill betala 200 k r. i trefligt h e m och vara till verklig hjälp vid alla husliga göromål. Svar till » 20 », a d r. Läget centralt. Svar till » W. H. », Iduns byrå. ITordgren, [27SG1 Norrmalmstorg ' I T: r 2. b i l l i g a kokfruar. Upplysningo c h hjälp för inköp o c h ordnandet af middagar o c h soupéer. Pianister för utförandet af dansmusik kunna alltid g e n o m byrån erhal. Allm. Apotekare. 5 O - på landsorten omgående. telef. mek. k n a p p a r, Va duss. O B S. o. i visitformat 2 k r. p r d u s s. N. Pettersson, Göteborg.
Jag känner visserligen icke fullt, om denna ansvarighet skulle kunna dem ådömmas; men jag skulle vilja betvifla det, ty örn en fullm. fått i uppdrag (hvarom just nu är fråga) att för sina committenters räkning deponera medel hos ett handelshus på främmande ort, med förbehåll blott, att detta hus skall vara säkert; så tror jag ej att bemälde commiltenter kunna ålägga sina fullm. alt se längre än hvad menskliga ögon räcka, eller att forska längre än hvad mensklig forskning verkligen kan medgifva. Om sålunda då en förlust uppkommit, det kan visas, att de fullm. tillvägagått med all möjlig försigtighet; att de valt hus, hvilka ägde livad raan kallar verldscredit och att denna credit ej var lill det ringaste rubbad vid det tillfälle, då depositionen skedde; så tror jag ej alt ansvar för en sedan inträffad förlust kan dem åläggas; men hvad jag är mycket säker om, är, att de som skola utkräfva detta ansvar, nemi. R. St., icke kunna handla nog lågt för att utkräfva detsamma af sina Fullm. Hvad sjelfva frågan beträffar, så är det gifvet, att betänkligheter dervid uppstå. Detta måste vara en följd redan deraf, att en sådan extraordinär åtgärd ansetts nödvändig. Ty hade Ulsk. haft lid på sig att utveckla alla reglementariska stadgandcn, som höra hit, och det icke af ögonblickets kraf nu ansett sig föranlåtet, alt så bär måhända i hast gå in och begära Ständernas tillåtelse att verkställa en åtgärd, som är af behofvet påkallad, så hade ett sådant uraktlåtande varit oförlåtligt; men då jag anser betänkligheten lika stor att afslå förslaget och derigenom beröfva Fullm. de enda medel de för närvar, hafva alt fylla dagens mycket stora och tryckande behof, så anhåller åtminstone jag alt fä rösta för det ifrägavar. betänk. Hr von Hartmansdorff: Den siste talaren har yttrat, att juridiskt ansvar för Bancofullm. icke vore att befara. Jag ville önska, att händelsen blefve sådan, om B. Sl:s Bank skulle komma alt förlora något på de ifrägavar. handelshusen.
Alla kostnader härföre, beräknade för 1 par höga slussportar till 2,700 r:dr, ett par låga till 2,000 r:dr och en jernbro lill omkring 2,000 r:dr, fördelia på 18 år (1848—1885), göra en extra utgift af omkring 2,300 r:dr för år. Bilaga Litt. B. Förslug till liqvid af ofvannämnda inköpskostnad. l:o Enligt afhaudlingen d. 1 Jan. 1S45 Actiecapitalel ä 25 proe. r:dr 785,300: — - 1 Dock blefvo troligen Förfallna räntor och uldel>betydliga poster först ningar 20,072: 10. -) efter hand ultagne. Att, om man så funne lämpligt, infria efter 6 månaders uppsägelse t. ex. d. 1 Juli 1845, obligationer å 5 proc 379,070: 0m man ville omsätta dem till lägre ränta, bör det ej möta hinder. nb. Obligalionerne äro beräknade efter förhållandet d. 31 Dec. 1843. Någon minskning inträder otvifvelaktig! år 1844 genom lyftning af förfallna räntor, obligationer o. s. v. S:a r:dr 1,185,982: 39. 4. Härtill kan användas contanta cassa bchallningcn 19,719: 11. 8. Lösen för actierne i ångfartyget Weltern 960: 53,550: 46. 10. Återstående utbetalning r:dr 1,132,431: 40. 6. Dessa tillgångar äro beräknade efter förhållandet d. 31 Dec. 1843. Den tillök ning 1844 års inkomstbehållning gifver, kan, på sätt antydt blifvit, bilda en fond för utbytet af portar och broar af träd mot andra af jern. 530 Den 25 Augusti. Riksg:s-cont. kan afskrifva dess skuld lill canalbolnget .
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset —~ antingen på manliga sidan utginge, eller genom uturaktlåtande af hvad denna Successions-Ordliing uttryckligen föreskrifver, förlorat Successions-rält, vare Thronell led ig till nytt val, och utkore då Riksförsamlingen ett nytt Konungahus. Constitutions-Vlskottets Memorialj N.-o 68. Tryckfrihets-Förordningen. §• I - 2:o Någon tryckningen föregående —• på deras lärosalar offentligen försvaras. 11 F sj 108 Vill författare eller boktryckare, innan tryckningen3 sjelf per. 2 och 8. åt de till tryckfrihetens vård förordnade Committerade öfverlemna en skrift och begära deras yttrande, huruvida åtal derå efter denna Tryckfrihetslag kan äga rum j skola Justitice-Onibudsmannen och minst Tre Committerade s hvaraf en lagfarens ett sådant yttrande skriftligen afgifva. Förklara de derutiatt skriften må tryckas j vare då både författare och boktryckare från allt ansvar f rie j och ligge det å Committerade. §. 2. 4:o I grund af hvad alla slags handlingar, i hvad ämne som helst. Vid föregående tillåtelse skola följande undantag ovägerligen iakttagas: Alt Protocoll, hällne hos Konungen i Ministeriella Ärenden och Commandomål eller Stats-Rådets Protocoll och Handlingar^ eller Hemliga Utskottets — ■— •—• icke uppenbara. Att ej —- femtio Riksdaler. Att i hvad — —- femtio Riksdaler. Att ingen —- ■ — —- skillingar. I öfrigt stadgadt är. §. 3. 6:o Smädliga uttryck om Riksförsamlingen eller någon af dess fördelningar — —• — conlisqueras. Constitutions-Utskotlets Memorial, N.-o 68. §. 5. 8:0 Finner Justil,iee-Stats-Ministern — —■ Högsta Domstolens afgörande.
Att inträda på den akademiska lärare-banan kan derföre ur många synpunkter synas föga lockande för unga talangfulla män, då de, efter ofta flera års lönlös docentur, hafva för sig perspektivet af adjunkts-tjenstgöring för en oviss tidslängd med lön af 2,000 R:dr, som, efter tur, visserligen kan ökas, men blott till 2.500 R.dr för de 10 äldste adjunkterne. De fleste befordras icke till professorer förr än vid 40—50 års ålder och, om de under tiden ingått äktenskap och fått familj att försörja, kunna de omöjligen utan skuldsättning år efter år med så ringa löneinkomster förskaffa det nödvändigaste åt de sina. Förut egde ock flere akademi-adjunkter en icke för dem oansenlig inkomst såsom examinatorer i studentexamen. Men denna inkomst har nu alldeles försvunnit efter en ny reglering af afgångs-examen från elementarläroverken. Det må derföre ingalunda vara oväntadt att för närvarande se unga vetenskapsidkare tveka att qvarstanna vid universitetet, när antingen elementarläroverken eller den praktiska embetsmannabanan, eller de industriela yrkena lofva dem långt mera och säkrare än hvad vid universitetet kan vinnas. En ung man, som blir skoladjunkt, har tydligen i ekonomiskt hänseende en vida bättre framtid för sig, när han ingått vid skolan, än akademi-docenten eller 118 Motioner hos Eidderskapet och Adeln 1865. N:o 61. akademi-adjunkten, som dröjer vid universitetet; ty såsom skoladjunkt kan han efter 20-årig väl vitsordad tjenstgöring avancera till 3,000 R:dr i lön, och i händelse han befordras till lektor eller rektor schöl® bekomma till och med 4,000 R:dr och i sednare fallet äfven boställe eller ersättning för boställe. En föreståndare för ett folkskolelärare-seminarium kan likaledes från 3,000 R:dr i lön, efter viss tjenstetid, se sina löneförmåner ökade till 4,500 R:dr.
Maj 1853 först anmärkt att då de å passen gjorda påskrifter ej kunde hafva skett i annan mening, än att dermed hindra ytterligare bruk af samma pass, än . för den återresa till hemorterna, hvarom påskrifterne förmälte, men Konungens Befallningshafvande efter min tanka saknat allt skäl att betrakta den klaganderna öfvergångna häktning och för 39 — sändning med fångskjuts såsom med lagligt fog tillkommen; hade föl jaktligen i anledning af samma behandling någon ytterligare för klaganderna menlig åtgärd icke bordt af Konungens Befallningshafvande vidtagas, såsom likväl skedde genom de ifrågavarande påskrifterna på klagandernes pass, hvilka fastheldre bordt dem återställas utan annan påteckning, än den Vanliga om deras förevisande; att jag derföre ej kunde undgå att föra Konungens Befallningshafvande till last, såsom ett i embetet begånget fel, det beslut, enligt hvilket samma påskrifter meddelades, hvarigenom passen, så vidt af Konungens Befallningshafvande berodde, gjordes obrukbara, samt deras innehafvare förelädes att inom en kort stund hafva lemnat staden, och inom två dagar länet, för att derefter förfoga sig hvar till sitt hem inom månadens slut; men att jag för öfrigt ansåge det hafva ålegat Konungens Befallningshafvande att , på det af Kronofogden vidtagna förfarande, sådant det i hans egen berättelse visade sig, fästa närmare uppmärksamhet; att det icke kunnat, undfalla Konungens Befallningshafvande, det Kronofogden, utan att underrätta sig, huruvida klaganderne varit af trovärdiga personer i orten kände, icke ägt behandla dem på sätt som skett; och då i Kronofogdens berättelse likväl icke förekom att någon sådan underrättelse blifvit af honom sökt eller vunnen; hade aet följaktligen tillhört Konungens Befallningshafvande att af Kronofogden i behörig ordning fordra redo för hans förfarande samt derefter, på grund af sig företeende omständigheter tillse, huruvida laga åtal mot honom bordt förordnas, tili felaktighetens beifrande, i stället att den åtgärd, för hvilken sålunda redo bordt fordras, blifvit af Konungens Befallningshafvande, såsom grund till dess egna åtgöranden, åberopad och såmedelst gillad; hvarföre och då jag nödgats betrakta de härmed anmärkta förhållanden såsom förnärmande personlig frihet och säkerhet eller, hvad som komme på ett ut, innefattande obehörig efterlåtenhet i dessa allmänna rättigheters skyddande, jag öfverlemnat till Advokätfiskals-embetet de inkomna handlingarna, med uppdrag att inför Kongl. Hofrätten i laglig ordning tilltala Konungens bemälte Befallningshafvande samt för de anmärkta embetsfelen yrka lagligt ansvar.
Besvär ofver Fandshöfdingars beslut uppå Bustoclt Rotehållares klagomal öfver orätt debitering af Vacanceoch Passe volance-afgifterne. Frågor angående orätt uppburne och i StatsCassan influtne medels återställande, Tullverkets derunder inbegripet. Besvär öfver de uträkningar och liquidationer, som dels vid Fands-Contoiren i Fänen öfver uppbörden i allmänhet, och dels af OfverJ)irecteuren vid Tullverket öfver Tullmedelen kunna, i anledning af skeende anmärkningar» upprättas. Då Civiloch Miiitiae-Afräknings-Contoiret sorn stätt under Kammar-Collegium , egentligen skall contmliera alla utbetalningar och hålla mot* böcker med Stats-Contoiret, hvarpå sedermera den revision af Stats-Contoirets räkenskaper, sorn af Riksens Ständers Revisorer förrättas, hufvudsakligen grundas; så hafva Committerade ansett sig böra under Kammar-Rätten upptaga förenämnde Afräknings-Contoir, hvilket dock egentligen har en från de andra administrativa Verken afskiljd befattning, sorn vid nuvarande förhållande måste fortfara. Fik väl synes i afseende på Betjeningens antal, jemförelsevis mot göromålen och deras enkla beskaffenhet , åtskilliga tjenster i detta Contoir kunna indragas. I detta Contoir böra äfven de anordningar, som Stats-Contoiret på Fäne-Ränterierne meddelar, antecknas, hvarigenom den befattning, sorn Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. G05 Province-Conloiren i Kammar Collegium förut dermed haft, kommer att upphöra. Anmärkningar i afseende på uppställningen af detta Departement. Då Co mmitterades pluralitet , efter noga granskning af de till Commerce-Co,llegii omfattning hörande göromål, föreslagit, att detta Collegium borde indragas, hafva de utgått från den af dem förr yttrade grundsatts, att all Collegial behandling af ärender, som röra handeln och näringar, i stället att vara nyttig, kan leda till flera skadliga följder.
Öfver denna till Stats-Utskottet remmitterade motion får Utskottet yttra, att då en del af Riksdagen redan var förfluten vid motionens ankomst till Utskottet och alla clubbar inrättade samt Contracter derom för hela Riksdagen afslulade, har någon åtgärd för innevarande Riksdag, till vinnande af det uppgifna ändamålet, icke bort af Utskottet föreslås; Och hvad beträffar användande i framtiden af det gjorda förslaget så enär det icke lärer tillkomma Riksens Höglofl. Ständer att meddela föreskrifter till efterlefnad af andra Riksens Ständer, vid kommande Riksdagar, utan'synes vara en åtgärd, som vid Riksdagens början af dem sjelfva bör vidtagas efter eget bedömande och sig företeende omstån(■fMe Suml, mira B.) 1^82 Stats-Utskottets Belähkanden. digheter, kan Utskottet, som af sådan anledning anser sig icke bora ingå i profning om nyttan af forsiagets utförande, ej heller tillstyrka bifall till motionen; Hvilket vördsamt hemstålles till Riksens Håglöf]. Stånders afgörande. Stockholm den g Julii i8Q3- -# Antom den 14 Julii i8a3, Betänkande, i anledning af sårskilde hos Hedervärda Bonde-Ståndet, våckte frågor, angående Kronans Fisken.
Till förekommande deraf, att de bortarren. derade Lotterna möjeligen kunde ä de sifia ar. rendd-.ären till deras odling och uprödjande för. summas, skulle det mycket bidraga, om, utom den ofwanföke wilkorligt föreslagna förlängnin. gen ä Arrende-tiden, äfwen Arrendatoren lem. nades ett afdrag ä det förökta Arrende belop. pet, hwilket afdrag borde wara proportionekadt emot den ägorymd som Arrendatorn finnes haf. iva, ^ med omanlig kostnad, frän oländig mark till Aker eller bördig Äng förwandlat, och bor. de samma afdrag till desi förhällande emot vd. lingen, bland de öfrige Arrende wilkoren wid Auction kungöras. Sluteligen hwad beträffar KungsgärdarneS Byggnader, hwilka blifwa till en del onyttiga, därest de tillydande ägorne styckade bortarrenverades, och skulle till underhällande Medtaga en ansenlig del af sjelfwa Arrendet; Sä borde se. dan den rymd desie Byggnader uptaga blifwit afräknad frän den Arrende.Lott, pä hwilken de komma att wara belägne, besia Byggnader an. tingen ä särskilt Auction till Arrenderande under wisia är emot penninge-hyra uplätas, jemte der. med ätfölljande skylldighet att dem underbälla; eller kunde desia Byggnader, om ingen sädan Hyresman ärhälles, till den mästbjudande L Auction Den 2g September. rs Auction försäljas, utan att därföre ät köparen lemna nägon Egendomsrätt till platsen som de uptaga. Jag förbebäller mig att, sedan jag fädt höra det betänkande, uti hwilket det Högloft. Utskottet stadnar, fä yttra mig, antingen jag önskar , att detta mitt Betänkande mä ätfölja Högloft.