Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då likväl de olägenheter, som det stora antalet hundar så väl i national-ekonomiskt som sanitärt hänseende förorsakar, icke är på alla orter lika kännbart, anser Utskottet det vara lämpligast att öfverlemna åt kommunerna sjelfva att bestämma, icke blott huruvida de vilja ålägga kommunens innevånare, som hafva hundar, en årlig till kommunen ingående skatt, utan äfven densammas belopp, hvilket Utskottet dock anser icke böra få öfverstiga 5 R:dr Riksmynt. I enlighet härmed hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte besluta, att icke blott hvarje särskild stad, ehvad den består af en eller flera församlingar, utan ock hvarje församling å landet må ega rätt bestämma huruvida, till hvad belopp och för hvilka slag af hundar kommunen för längre eller kortare tid vill ålägga hvar och en inom kommunen boende person, som innehar hund, ehvad han deraf är egare eller icke, en årlig, till kommunen ingående, skatt, hvilken dock icke må öfverstiga 5 R:dr Riksmynt för hvarje sådan hund och hvilken skatt kommunen må ega använda för sina egna behof. Derest Rikets Ständer skulle bifalla hvad Utskottet sålunda föreslagit, får Ut skottet hemställa, att Rikets Ständer måtte, uti skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anmälan af Rikets Ständers ofvanberörda beslut, i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj.t täcktes utfärda nådig författning i ämnet samt dervid meddela de närmare föreskrifter, som kunna finnas vara af behofvet påkallade. Stockholm den 23 Mars 1860. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1860. Ank. till Exp.-Utsk. den 2S April 1860, kl. il f. m. Betänkande; angående sldmpel-pappers-afgiften, samt afgiften får stämpling af tidningar, andra periodiska skrifter och tryckta afhandling ar. Jemlikt 70 § Regerings-formcn och 31 § Riksdags-ordnirigen Sligger det Bevillnings-Utskottet att afgifva förslag rörande den, enligt 60 § i förstnämnde Grundlag, under benämning Cha r ta - Sigi
Denna RealisationS-grund, lämpad till en Sedelstock, som wid Realisationens företagande anses utgöra Femton Millioner Riksdaler, fordrar liktväl en Aond i Silfwer af Sju Millioner Sjuhundrade Femtio Tusende Riksdaler, hwilkcn, i edwad wäg som helst, icke skulle kunna anskaffas till Credit-Sedcl, maflans tkyndesamma realiserande vä en gäng. Hemliga Utskottet har derföre mäst inskränka defl förhoppning om verkelig och snar Realisation till blott twä tredjedelar af berörde Sedelstock, samt ansett den äterstäende t-rcdjcdclen böra lösas efter hand inom wifl tid, men emedlertid komma att löpa i rörelsen med det värde, som här nedan omfbrmäles. 4805 Den zo October. Denna H)lan borde wcrkställas genom Riksens Siänders Banque, som dertill 1:0 Borde crhälla en Realisation^ - Zond of Fyra och kl! half Millioner Riksdaler l Silfwer för de twä kredicdelar af Credit - Sedelstocken, som till rn början, och pä cn gäng, skulle komma att inlösas. Till samma»bringande af denna Summa har Hemliga Utskottet icke funnit lämpcligare sätt, än gc« nom särskildt sammanskott i Silfwer efter hwars och enS förmögenhet. I annat fall, samt derest berörde Summa skulle uplänas, och sädana Län stodo att erhälla emot s procent pä iO är, borde Bewillningen för desse 10 ören ökas med 675,000 R:d. ärligen, som i fast betydligare mon skulle blifwa betungande, och sjclfwa Realisationen tillika komma att bero vä möjligheten att i länwäg kunna uppbringa ben erforderliga Summan.
Dessutom tycker jag mer om en välluktande blomma, än en besynnerlig”. Gerna leker han med allt; sjelfva det i naturen förfärligaste, en orkan på hafvet, erbjuder honom lustiga sidor. Han leker, säga vi, med allt – utom med Religion och Fädernesland; så ofta dessa beröras, blottar sig genast hans djupaste känslas, hans innersta tänkesätts heliga allvar. Härmed står ej i strid, att på icke få ställen frambryter en uppsyn och ton af libertinage, nog oväntad hos en författare, som både var prest och var det med sträng åsigt af detta kalls helgd. Man bör dervid ihågkomma, att just en dylik ton då ansågs för en väsendtlig beståndsdel af den ”goda” tonen i allmänhet. Att så var, tillhör nattsidan af Wallenbergs samtid: en sida, hvilken jag längesedan har vid andra tillfällen – t. ex. vid skärskådandet af Kellgrens Stockholms-Post 205 – belyst med all tillbörlig skärpa. Aldrig förneka sig dock hans fasta tro och modiga trohjertlighet, när punkter beröras, dem han anser höjda öfver allt skämt; då trotsar han sjelfve sin beundrade Voltaire. I fosterlandskärlek har han af ingen svensk vitterhetsidkare blifvit öfverträffad. Boken hvimlar af prof derpå. Ett af de starkaste har man i det kapitel, som kallas ”en hastig blink på Cap och Sverige tillika”, och som, efter en Sveriges jemförelse med Holland, Frankrike, England och Cap, lyktar en vältalig lofprisning af fäderneslandets skönhet och trefnad med följande angifning af hela resans egentliga resultat: ”Sverige, säger jag till slut, Är det bästa Gud har skapat! Om jag vetat det förut, Jag ej andra land begapat 206. Den, som reser hemifrån Efter lärdom eller seder, Efter föda eller heder, Hämtar vattnet öfver ån. Nej! blif vid din födselort, Föd dig på din torf med ära; Ty, hvad du kan borta lära, Är allenast litet l ” Medelpunkten för all denna hänryckta tillgifvenhet är Carl XII.
Ett större bränneri, med redskap och i godt stånd, kostar ungefär 50,000 E:dr, hvarå ränta och amortissement kunna beräknas till omkr. 10 proc. eller 5,000 Edr. Om nu ett sådant bränneri kunnat under de hittills medgifna 2 månaderna af året afverka t. ex. 50,000 kannor, så måste hvarje kanna bränvin bära en ränta af 10 öre. Då nu tiden blifvit utsträckt till 7 månader, kan under dessa afverkas ett belopp af 175,000 kannor, och då kommer hvarje kanna att bära endast 2*/3 öre ränta, och således upstår en verklig skattenedsättuing af 72/3 öre. Det är egentligen, faran af förökad insmuggling, som man åberopat emot bestämmande af en förhöjd skatt; men, såsom Hr Gripenstedt här uplyst, torde dermed icke vara så farligt. Jag skulle dock önska, att man på ministeriel väg kunde utverka den förändring i de Danska föreskrifterna om drawback, att densamma icke komme att erläggas förrän varan verkl. blifvit levererad i främmande hamn. Hvad drawback för Svenskt bränvin beträffar, instämmer jag h. o. h. med Frih Sprengtporten. Gr. Anckarsvärd har framställt en annan farhåga, nemi. att, till följd af minskad tillverkning, statsbrist skulle upkomma. Denna farhåga tror jag dock icke är grundad. Möjligen kan under det första äret en och annan afskriickas af den högre skatten, men då till följd deraf efterfrågan snart måste blifva större än tillgången, så stegras priset, och man återkommer således snart till det normala tillståndet. Jag anhåller, i likhet med Hr Olivecrona, att §:n måtte bifallas, med förändring af siffran 60 till 75. Hr Eeutersvärd: Då icke mera än en talare yttrat betänkligheter mot den förhöjda skatten, hade jag ej begärt ordet, om jag icke varit reservant mot Utsk:ts beslut i detta fall. Jag instämmer således5 med den siste talaren. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade H.
Jag har endast sagt, att, sedan vi bestämt hvad värdet skall vara i silfver på myntet, och deruti hafva vi initiativet, beror det på Konungen, att slå hvad mynt han behagar; ty örn Konungen sedan behagar säga, att här I Den 19 October e. ra. 91 skall slås endast 12-skillingsstycken, eller . endast f Riksdalersstycken 0. s. v., blir det hans ensak, så vida han icke går ifrån det skrot och korn vi gemensamt med honom bestämt. Sedan vi stadgat, alt papperet skall inlösas efter så och så mycket silfver, är det andra ett önskningsmål, hvilket äfven synes i Utskottens Utlåtande, sorn innehåller: att Rikets Ständer måga hos Kongl. May.t i underdånighet föreslå, att en lägre enhet än 1664 års myntordning utsätter och iyy6 års Realisations förordning åberopar, måtte för myntf örhållanderne och penningeberäkningen i landet bestämmas, och att denna enhet må blifva ett silfvermynt af lika värde med 18 sk. silfver efter 1664 års myntfot. Sålunda är det blott om enheten vi öfverlägga, men derföre är det ej sagt, att Konungen låter slå enheten, ty Han kan befalla Sitt Myntverk alt slå åtlondedelar, eller andra delar af enheten, emedan Myntverket står under Konungen. Delta har varit ett missförstånd, och det, som skiljer Herr von Troil och mig, är att han vill hafva Riksgäld, men jag Banko. Jag har förut visat de grunder, hvarföre jag tillstyrker Banko, nemligen att, det enskilta lifvet må gå fram huru som helst, måste denna sak betraktas såsom det offentliga genom författningar stadgade nu fortgår.
Man ansåg der, att en förbrytelse, som begås af lättsinne är mindre straffvärd än den, som begås af öfvertygelse, och, på sätt Hr von Hartmansdorff redan uplyst, stadgar Usta §:n af nämnda kap. och Balk, lifvets förlust för elen, som af upsåt lastar och smädar Guds ord och Sakramenten med berådt mod, men 100 Daler, om det sker af lättsinne. Att stadga ett så obetydligt bötes-ansvar sorn 16 R:dr 32 sk. för den, som utan att vara Prest utdelar Nattvarden, ansåg Utsk. detsamma som att stadga intet, och att stadga ett högre ansvar för de fall, då förbrytelsen itereras, derom var någon motion icke väckt. Utsk.. har ingen motions-rätt, och kunde således icke bestämma ett högre straff. En oordning, som blifvit så allmän, som inom flere provinser gjort sig sä allmänt gällande, att separalisternes lärare nästan hvarje månad utdela Nattvarden, var något, för hvilket Utsk. ansåg sig böra föreslå en alfvarsam straffbestämmelse. Denna förbrytelse bör bestraffas, men icke på ett sätt, som väcker löje derigenom, att de, som deltaga i förbrytelsen, kunna förakta lagen medelst de ringa böternes sammanskjutande. Frih. af Ugglas har anmärkt, att det skulle upstå någon tvetydighet. Det kan jag icke medgifva, ty om lagen stadgar ansvar på ena stället för gäckeri, och på ett annat för utdelande och annammande af Nattvarden, kan ingen Domare vara så komplett blind, att han icke kan tillämpa lagen, och inse den skillnad, som förefinnes emellan de förevar:de brotten. Jag förnyar min anhållan om bifall till Betänk. Frih. Hjerta, Fredr. Philip: Den, som i allmänhet kallar den förseelse, som här är i fråga för gäckeri med Sakramenten, talar som den blinde om färgen. På grund af de skäl Frih. Posse anfört i sin reservation, och hvilka icke behöfva närmare utvecklas, än som der redan är gjordt, anhåller jag om afslag å Utsk:s Betänk.
För folkundervisningens befrämjande i Utaf 1858— 1860 årens anslag, 100,000 R:dr årligen, till s. k. småskolors inrättande och till understöd för examinerade folkskole-lärare 175,110*. —- 196,985: 62. » samma års anslag, 24,000 K:dr ärligen, till understöd för högre folkskolors inrättande 48,000: — 69,041: 66. » dito dito, 46,000 R:dr årligen, till folkskolelärare seminarierna och understöd för dervarande elever 59,150: 35,451: 66. » dito dito, 12,000 R:dr årligen, till undervisningsmateriel samt böcker och kartor för folkskolorna 24,000: 9,139: 85. Utaf 1858—1860 årens anslag, 68,000 R:dr årligen, för. folkundervisningens befrämjande i allmänhet 136.000: — 195,565 » fonden, 120,000 R:dr, för afskedade folkskolelärares framtida pensionerande 101,940. — 101,(J40 Deponerade medel: Lösningssumman för 5 stycken till inlösen icke företedda aktier i Strömsholms pamla kanalbolag, jemte derå innestående utdelning 551: 56. — För utbekommen ränta å 3:ne Trollhätte slussverks lottsedlar, som för mer än 10 år tillbaka blifvit från innehafvaren bortstulna 202: 50. 202: 50. » behöfvandes undsättning i missväxtår anvisade öcb, intilldess de för afsedt ändamål böra användas, till Liksgälds-kontoret öfverlemnade medel 1,423,731: 66. 1,293.731: 66.
För en närmare öfversigt bifogas nedannämnde uppgift å utförda mäteri-förrättuingar: ian dt - År. Antal laga skiften. Antal diverse förrättningar. Skiftade mantal. Affattade tunnland. Skiftade tunnland. Uppmätta rå- gångar, vägar &c. Alnar. Utflyttade delägare. Antal laga skiften Antal diverse förrättningar Skiftade mantal Affatlade tunnland Skiftade tunnland Alnar uppmätt rågång och väg etc. så att arbetsprodukten under det sist. utgångna qvinqvenniet visar sig betydligen större, oaktadt landtmätarne under denna tids period äfven varit sysselsatte med författande af socknekartor, af hvilka sex, nemligen öfver Atmar, Boteå, Sånga, Bjertrå, Mo och Björna äro aflemnade och godkände. Fögderierna, hvilka, enligt hvad förut blifvit närnndt, äro tre, bestå af följande antal socknar, kapellförsamlingar och länsmans-distrikter: KapellLänsmansförsamlingar. distrikter. Medelpads fögderi 18 8 Södra Ångermanlands dito 28 3 9 Norra Ångermanlands dito 13 — 8 Tillsammans 59 3 25 Socknarne och ännu mera länsmans-distrikte-rne äro så vidsträckta, att flera af dessa sednare innefatta ett område af 14, 16 ända till 26 qvadratmil land, utom de talrika sjöarne och strömmarne, öfver hvilka färder äfven måste ske; och i den mån afvittringarne fortgå och nybyggen upprättas på kronoskogavne, blifva äfven de mest aflägsna trakter inom socknarne, om ock glest, dock befolkade. Detta förhållande har gifvil mig anledning alt nyligen hos Kongl. Maj:l göra underdånig framställning om någon förbättring i länsmännens aflöning, hvilken nu på flera ställen knappast är tillräcklig till resepenningar, och hvaraf följden mer än en gång varit, alt brist på skickliga länsmans-ämnen uppstått. 76 Medelpad och Ångermanland utgjorde intill år 1809 hvardera en domsaga, men då delades Ångermanlands i tvänne, så att Länet nu har tre domsagor, nemligen en inom hvarje fögderi.
Direktion att, till infriande af berörde lån, uppå kortare tid och emot de billigaste vilkor, som kunde betingas, upptaga ett nytt lån å samma belopp, 36,000 R:dr. På grund af detta nådiga medgifvande synes, som skulle det af förste Direktören i ofvannämnde bank upptagna lån hafva blifvit omsatt till den iO Januari 1859, till hvilken dag Direktionen likväl i provisioner och ränta från den 21 Juli 1858 erlagt sammanräknade 1,266 R:dr Runt; men enär Kongl. Theater-direktionen för detta lån sålunda fått utbetala omkostnader, uppgående till 7^ procent, apse Revisorerne sig äga foll anledning hemställa, att denna skuld, om den ännu qvarstår, må ofördröjligen inbetalas, eller om detta icke kan ske, nytt lån annorstädes upptagas, dervid vederbörande torde tillse att penningar anskaffas på mindre betungande vilkor, än dem Direktionen, genom ofvan omförmälda börstransaktion, fått vidkännas. § 4. Uti Stockholms enskilda bank har Direktionen dessutom den 31 Januari 1859 beredt sig ett kassa-kreditiv å 10,000 R:dr Runt. Då Direktionen för de å detta kreditiv begagnade medel erlagt ett belopp, motsvarande 8A procent i ränta och omkostnader för år räknadt, tillstyrka Revisorerne att, såvida Direktionen ytterligare är i behof af dylikt kreditiv, sådant bör sökas annorstädes, der detsamma till billigare vilkor kan erhållas. — 193 - Bergs-skolan i Fahlun. Räkenskapen, granskad utan anmärkning i Kongl. Kammar-rätten, upptager följande inkomster och utgifter: Debet. Uppbörd: — Af utländsk elev inbetalda 300: — ^ gQQ. Balans till år 1859: Credit. Balans från år 1857: Utgifter: Materiel, byggnader och reparationer m. Ä Revisorernes sida har vid berörda räkenskap icke varit något att erinra. Drottningholms och Svartsjö Kongl, lustslott. I afseende på inkomster och utgifter inhämtas af denna, i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning granskade räkenskap följande förhållande: Debet.
Sålunda kan denna sats icke i sin fulla Utsträckning tillämpas. SlalsUtskts majoritet har trott, alt 57 J:n Reg.Ftn icke blott innebär tomma ord utan betydelse, och samma majoritet har icke, lika med en ledamot af detta Stånd, kunnat uppfatta ifrågavar. § så, att den blott skulle gifva R. St. rättighet att öka, men icke att minska skatterna. StatsUtskts majoritet har således beslutat, att, Den 8 April f. na. ‘*9 i händelse Utsk. under riksdagens lopp skulle finna sig föranlåtet att tillstyrka de ordinarie skatternas nedsättning, det icke i alla fall skulle vilja framställa en sådan åsigt, sorn kunde vara förnärmande för den andra Statsmakten. Hvad detta utlåt beträffar, så kan jag för min del icke finna, att det beslut, sorn der tillstyrkes R. St. att fatta, innebär den minsta förnärmelse för Konungamakten. Vill man endast se på reservationerna, så medgifver jag visserligen, ätt det kan gifva anledn. till den tydning, som här blifvit gjord; men jag tror icke, mine herrar! att det är ratt att från reservationer, som blott angå arbetsordningen inom Utsk., draga slutsatser, som icke finnas uti utlåtandet. Skulle således R. St. för sin del bifalla detta utlåt., så finner jag icke, att K. M. på minsta sätt är förhindrad att detsamma afslå; kunnandes K. M. i nåder, om K. M. så för godt finner, föi klara att Nummer-lotteriet bör fortfara, ehuru, såsom jag nyss förklarat, jag icke tror, att sådant kan komma att inträffa. Här bar blifvit antydt, huru orätt StatsUtskts majoritet förfarit vid sitt tillämpande af 57 §:ns Reg.Frn ordalydelse. För min del skulle jag, såsom ledamot af StatsUtsk. intet högre önska, än att R.
För att på en gång både undvika berörde olägenhet och ändock i möjligaste måtto vinna den önskade ordningen i räkenskaps-verket, ansåg, med tillika lie rotad t stöd af Rikets Ständers vid sistförflutna riksdag i förevarande ämne fattade beslut, Departements-chefen att, jemte uppsägnings-rättens föreslagna upphörande, någon annan förändring i hittills gällande stadganden i afseende å indelningarne vid såväl militiaesom klereci-staterne, hvilkas löner äro slutligen reglerade, för närvarande icke borde komma i fråga, än att berörde indelnings-anslag hädanefter må, i sammanhang med kronans behållna räntor och tionden samt efter samma beräkningsgrund, som i afseende å dessas utgörande blifvit af kommitterade föreslagen och tillstyrkt, eller efter ett för 5 år i sender gällande medium af nästföregående 10 årens markegångspris, af kronans egne uppbördsman uppbäras och redovisas, samt beloppet häraf för hvarje år, jemte forsel-lön till vederbörande indelningshafvare från stats-verket utbetalas; — samt att, först då och i den nion omreglering af lönerna vid dessa stater kan komma att ske, på sätt, i afseende å landtoch skolstaterna nu Kongl. Majus Nåd. Proposition, N:o 66. är förhållandet, det må ankomma på pröfning i hvarje serskildt fall, om, vid. verkställighet af sådan reglering, förändring bör ega ruin, så att löneanslagen en gång för alla bestämmas
2*19 §, angående ersättning för en del utaf det under Riks-statens 6:te hufvud-titel uppförda anslag till Teknologiska Institutet; 220 §, angående de från Landt ränterierha ■ till Kongl Stats-kontöret inlevererade depösitions-rrtedél !sanft 221 §, angående köpeskillingen för dén af Kronan försålda s. k. Hofbägeri-egendomen vid Regeringsgatan här i' hufvudstådeftV äro lika ledande nied 188, 189 och 191 §§ af 1854 års reglementei Stats-Utskottcts Memorial JM 293. Den 190 §:n i sistnämnda reglemente, atlgående fonden iför en arbetsinrättning inom Norrbottens Jän, bar ur förslaget till det nya reglementet uteslutits, sedan stadgandet i denna § blifvit fullgjordt. 222 §, angående inflytande undsättningsmedel, motsvarar nu .gällande reglementets 192 § och är, med undantag af det uteslutna stadgandet rörande en del sådana medels anvisande iför tillfälliga stats-utgifter, af samma lydelse som sistnämnde §. 223 §, angående inbetalning till Riksgälds-kontoret af de medel, sorn kunna erhål las genom försäljning af jernrören för den tillämnade vattenledningen till Carlskrona, är lika lydande med nuvarande reglementes 193 §. 224 §, angående det för Statens utgifter anvisade belopp utaf Rikets Ständers Banks upplupna behållna vinst vid 1856 års slut, innefattar Rikets Ständers, med anledning af Banko-Utskottets Memorial M 16, fattade beslut och motsvarar 194 § af 1854 års reglemente. Enligt Stats-Utskottets af Rikets Ständer bifallna Memorial JV2 278, kommer den i samma Memorial föreslagna §, angående utlåning af Riksgäldskontorets kontanta behållning, att, i stället för hittills gällande reglementes 195, 196 och 197 §§, införas i det nya reglementet.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. inkomne Betänk:n: N:o 29, i ani. af väckt motion om ändring af K. KammarColhi Cirkulär d. 5 Maj 1843, rörande klyfning af kronoparker som blifvit till enskilde under skattemannarätt försålde; 126 D on 26 Augusti. N:o 30, i ani. af väckte motioner om ändringar uti K. Förordna ang:de expeditions-lösen d. 30 Nov. 1855; N:o 31, i ani. af framställde förslag, dels om förhöjning af Häradshöfdingars samt Borgmästares äfvensom extra Domares i brottmål ersättning för skjuts och dagtraktamente, dels ock ifråga om rätt för Häradshöfding att vid extra förrättningar beräkna skjuts och dagtraktamente för ett skrifvare-biträde; samt N:o 32, i ani. af väckt motion om utarbetande af förslag till ny patent-lag. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | på 3 e. m. In fidem protocolli. Albert Munck. Onsdagen den 26 Augusti 1857. Plenum kl. 6 e. m. Just. 3 prot:s-utdr. för d. 22 dennes samt pleni-prot. för d. 7 sistl. Juli. Anmäldes och emottogs Hr StatsRådet Frih. Curt Gustaf af Ugglas, som å K. M:s höga vägnar aflemnade en Dess Nåd. Propos till R. St:r. Hr von Troil, Sam. Gustaf: Då för 14 dagar sedanden val-lista öpnädes, hvarigenom Hrr Elektorer behagat insätta mig i StatsUtsk. efter Frih. Tersmeden, förklarade jag på detta rum, att jag så mycket mindre väntade att blifva hedrad med detta förtroende, som jag på förhand tillkännagifvit att jag ej kunde detsamma mottaga. Jag ansåg mig dock, sedan valet en gång var skett , pligtig att på ett par veckor mottaga platsen, för att lemna Elektorerne tillfälle att utse en efterträdare.
Distinktions-Korporals arlvoden på Regementets Stat, å 1G5 R:di 1,320: — tillhopa 67,605: — och 3.o den i Regementets kontanta anslag nu erforderliga Fyllnad 23,442: — Summa R:dr Runt 91,047: — Hör till Stats-Utsh, år 1857, Uti. Hela Artilleriet. Nuvarande. Kongl. Maj:t föreslagit. Stats-Utsk. lo res lår. Aflöning u 3 Kant. Si K: ni t. Si Knnt. Koi gl. Ma:jt Stats-Utsk. loreslagit. i - i föreslår. C/i Aflöning C/i Aflöning SS*. Aflöning; a 3 R:nit. a R: m t. 1 R:mt. 11: dr ö. J Hör till Stats-Utsk, år 1857, Uti. N:° 7i. 21 T:t Nuvarande. Kongl Majit föreslagit. 44 Knnt. I d:o d:o (vid Drlacliementerne) 4 d:o d:o ( d:o ) Vid Informationen biträdande Under-Befäl , 1 Extra Läkare i Wisby , , I Garnisons-Predikant å Elfsborg Ty (/-Sla/en .' I Förråds-förvaltare 7 d:o I Tygskrifvare 14 d:o I Tyg-Under-Officer 6 d:o I Verkmästare I Besiglnings-Rustmästarc 6 d:o 1 Handtverksmästare 17 d:o 1 Handlverksgesäll 23 d:o 1 Rustkammarsmed 20 d:o I Stockmakare 8 d:o 1 Förste Konstapel 2 d:o I Andre Konstapel 5 d:o . ■ . Transport Stats-Utsk. föreslår. X ir. Aflöning SS s R:mt. Kongl Milj:! Stiils-Utsk. föreslagit. föreslår. sa: X e: ca Aflöning A flÖning CA Aflöning 3 53 n:mt. 3 SS R: mt 3 Sä Runt R:dr ö„
— N:o 41. i anledning af väckt fråga, om ändrad beskaffenhet af så väl gästgifverierna, som dervarande åkdon för resandes förskaffande. III. B. 178. A. 380. — N:o 42. i anledning af väckt fråga om förändring uti lönevillkoren för conrectorn vid Örebro skola. III. B. 178. A. 382. — N:o 43. i anledning af väckt motion om rättighet för fabrikanter alt, genom utbjudande i husen, afyttra deras tillverkningar. III. B. 178. A. 397. — N:o 44. i anledning af ingifven motion om förbättring af Lotsstatens lönevillkor. III. B. 178. A. 397. V. U. 197. A. 357. VI. E. 4. •— N:o 45. i anledning af väckte motioner, dels om nedsättning i, dels ock om upphörande af den afgift, som, under namn af vBrooch Qurii-afgift”, uppbäres för lill Stockholm sjöledes inkommande målbara våta varor. III. B. 178. A. 399. — N:o 46. i anledning af väckt motion, om undersökning rörande Technologiska Institutets förvaltning, m. m. III. B. 178. A. 412. IV. E. 286. — N:o 47. i anledning af väckt motion om indragning af den ( 8 ) för den högre Skogsoch Jägeribetjeningen fastställda aflöningsstat. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: —• N:o 48. i anledning af återremiss ntaf Utskottets betänkande N:o 32. III. — N:o 49. i anledning af återremiss utaf betänkandet N:o 26. III. — N:o 50. i anledning af återremiss utaf Utskottets betänkande N:o 15, angående ändringar uti Kongl. Förordningen den 16 Januari 1844, rörande gesällvandringen.