Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till närmare förklaring af stadgandet i 3 momentet, får Utskottet meddela, att, om uttagningarne öfverstiga den oanvända summan af de på uppoch afskrifnings-räkning inllutne penningar, så följer väl deraf, alt bristen måste fyllas af de i låneoch kreditiv-rörelsen influtna och inflytande medel; men på det att nämnde rörelse mätte återbekomma det derifrån dragna belopp, böra Fullmäktige genast vidtaga nödig åtgärd för försäljning af obligationer inom den summa, som blifvit till sådane förvandlad af upplånade medel, Fullmäktige naturligtvis obetaget att dervid försälja de af Banken in nenafvande obligationer, hvilka för tillfället äro mest eftersökta, dessa må för öfrigt vara inköpte för upplånade eller för andra medel. Med anledning af hvad sålunda anfördt blifvit, får Utskottet tillstyrka, att på lämpligt ställe i Banko-reglementet följande föreskrifter måtte lä införas, nemligen: 45:o. Mom. /. Uti såväl Bikets Ständer Bank, som derunder ly ■dande Låne-konlor i Götheborg, Malmö och Wisby, öppnas upp och afskrifnings-räkning, hvarå enskilde personer ega att penningar insätta, under följande vilkor, nemligen: a. Insättningar och uttag få endast ske å hela 100:tal Riksdaler Banko. b. Å insättning meddelas qvitto, hvilket icke kan å annan öfverlåtas. c. För uttag begagnas handskrifven invisning, ställd ä viss man, utan ordres. Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34, 43 d. Invisning är betalbar vid uppvisandet, under förutsättning att å räkningen finnes behållning, motsvarande invisningens belopp. e. A räkning får icke på en gång vara innestående utöfver 50,000 R.dr Banko, f. För insättningar beräknas högst två procent ränta; med rättighet för Fullmäktige att, efter sig företeende omständigheter, räntan nedsätta, dock icke under en procent; och skall allmänheten, genom kungörelse i allmänna tidningarne, om räntefotens förändring underrättas. g.
Utskottets tanke kan undervisningen i de hufvudämnen, hvilka böra vid dessa läroanstalter bibringas, nemligen kristendom, svenska språket, matbematik, naturalhistoria, historia, geografi, samt tillika ledningen af den öfningsskola, hvars ändamålsenliga skick är för elevernes insigt i methodiken och och för deras praktiska utbildning af så väsendtlig vigt, svårligen på ett tillfredsställande sätt bestridas, med mindre än att vid hvarje seminarium finnes, utom föreståndaren, minst lyra lärare. Delta lärareantal är visserligen ringare än det, som vid ändamålsenligt ordnade folkskolelärare-seminarier i andra länder linnes, i hvilket afseende Utskottet får exempelvis nämna, att det Danska lärare-seminariet i Jonstrup har, utom föreståndaren, fem lärare, det innevarande år upprättade folkskolelärare-seminariet i Finland likaledes fem lärare utom direktorn o. s. v., men lärarekrafterna torde dock kunna blifva någorlunda tillräckliga, enär föreståndaren bör, icke blott leda det hela, utan äfven i något eller några ämnen deltaga i undervisningen. För undervisningen i sång och musik samt i teckning måste älven skicklige lärare anställas, och har Utskottet, med afseende på dessa ämnens synnerliga vigt för folkskolan, lill aflöning för nämnda lärare-platser äfvensom till arfvode för bestridandet af undervisningen i gymnastik och trädgårdsskötsel vid skollärare-seminariet icke ansett kunna beräknas mindre sammanlagdt anslag än 2,400 R:dr. Alt lokalen för en så vigtig läroanstalt bör vara rymlig och sund, lärer icke bestridas, och då till det anslag, som för delta ändamål erfordras, komma de oundgängliga kostnaderna för nödig materiel, ved, ljus m. m., har Utskottet funnit utgifterna för dessa behof böra beräknas öfverhufvud lill 2,000 R:dr.
Hvarje vecka utdelas penningar « till 30 äldre fattighjon och för 13 fattige barn, som bespisas 2:ne gånger om dagen på ett ställe, erlägges betalning efter beting. — För 13 barn betalas Skolundervisning och flere fattige förses årligen med beklädnad. Stadens inkomster utgjorde år 1841 omkring 2,000 R:dr Banko. — Hvad derutöfver erfordras till aflöningar och andra utgifter för staden uttaxeras dels på BorgerskapeL dels på stadens samtlige invånare, allt efter ulgifLernes natur. Af hamnoch bropenningar har staden hittills icke åtnjutit någon inkomst, emedan hamnoch brobyggnaden för 50 å 60 år tillbaka, förmedelst dess dåvarande förfallna skick, öfverlemnades åt elt bolag, under förbindelse att förbättra och uppmuddra hamnen, hvaremot bolaget ägde uppbära hatnnoch bropenningar, hvilka dock ej motsvarat utgifterne, så att bolaget för hittills verkställdt arbete gjort betydliga förskotter. Nu sedan Rikets sist församlade Ständer för verkställighet af en längre önskad hamnbyggnad anslagit ett låneunderstöd af 20,000 R:dr B:ko samt Eders Majit i nåder fastställt 12 den för byggnaden upprättade Karta och arbetsplan, har stadens Borgerskap beslutat, att af nu varande hamnbolaget öfvertaga hamnen med inventarier samt påbörja hamnbyggnaden. Af detta företag vågar man hoppas fördelar ej blott för staden, utan äfven för orten, men största nyttan torde likväl tillkomma de sjöfarande, enär hamnen, färdig, troligen b 1 ifver den bästa, säkraste och minst besvärliga att anlöpa på kusten mellan Nordsjön och Sundet. Falkenberg: Staden drifver en ringa inrikes handel, som ej har inflytande på kringliggande orten. Utloppet af Ätran, vid hvilken staden ligger, är uppgrundadt af flygsand, så alt endast smärre båtar kunna lägga till. Staden bar ej ringa jordrymd, men den är af mager beskaffenhet och afkastar derföre ej mycket. Handtverkerierne äro få och ej att nämna. I Januari månad år 1841 hemsöktes staden af eldsvåda, dervid femton gårdar blefvo lågornas rof.
Titus» idealet för en monark, sådant det fattades mot upplysningstidehvarfvets slut och betraktas så ännu af dess sista och mest paradoxala skriftställare som t. ex. Mercier. Själf angelägen att prisas som »den förste medborgaren i en fri stat», sände han till Voltaire – »mänsklighetens försvarare», som han själf kallat patriarken på Ferney – sin tryckfrihetsförordning, och han beder den Allsmäktige att förlänga dennes dyrbara dagar och hålla honom – den gamle frondören och spefågeln – »dans sa sainte et digne garde». – Allt tecknade sig lyckligare än man kunnat ana under detta tidsskifte 1772–1778. Utan spår af eftergifter lyckades han häfda landets själfständighet mot de fientliga grannarna och bringa ordning i dess inre förhållanden. Sällan, om ens någonsin, har väl en svensk konung så lyckats stämma landet i sin egen ton. Det var icke blott hoflifvet, som han ombildade efter sina drömmar om ett umgänge på en gång lifvadt af elegant otvungenhet och bundet af fin och noggrann etikett – ett franskt och förfinadt ideal blef gällande äfven i de andra samhällsklasserna. Det försiggår under dessa år en brytning från något gammaldags styft och tungt i samlifvet mellan människorna till något kanske en smula cirkladt men lättare och förbindligare. Man märker förändringen öfverallt – i språk, vanor och seder. Den minsta lilla biljett får något af rococons mjukt rundade fasonering, och till och med den förfallna publiken på Bellmans krogar och muffbaler rör sig med vissa sirliga åthäfvor och krumbukter, som karikera fransk polityr. Äfven konungens privatlif tycktes taga en lycklig lösning genom hans försoning med drottningen 1775. Då inträffade 1778, just då konungen var uppfylld af glädje öfver den väntade tronarfvingen, den andra stora katastrofen i hans lif, brytningen mellan honom och hans mor med anledning af det genom ett olyckligt sken uppkomna men blott på lösligt och motsägande prat hvilande ryktet om Munck.
Räntan vid diskontering och utlåning från Handels - och Näringsdiskont-fonden. återställande af det rubbade förbållandet, måste vid två serskilta tillfällen, under någon kort tid, inställa diskonteringen och utlåningen från Handelsoch Närings-diskont-fonden; hvilken, af åberopade § i reglementet påkallade, åtgärd, efter hvad Fullmägtige uti deras berättelse till Revisorerne yttrat, icke bordt hafva menligt inverkat på allmänna rörelsen, enär under tiden Statslåne-fonden lemnade god tillgång för låns meddelande och utlåningen med omsättningsrätt oafbrutet fortgick. Vid de öfriga Diskont-verken har anordning å Reserv-fonden i ofvanberörde ändamål ej kommit i fråga. § 59. Den genom § 153 mom. 2 i Banko-reglementet föreskrifna innehållning af 300,000 R:dr å fonden till utlåning med omsättningsrätt eller allmänna Diskont-fonden är för nästlidne år behörigen verkställd; och sedan i afseende å sättet och ordningen folden lika beskaffade innehållning å nämnde fond, hvilken, enligt åberopade § och morn., skall för innevarande år ega rum, Fullmägtige meddelat enahanda förordnande, som för år 1858 tjenade till iakttagande, eller att fonden skulle förminskas vid Banko-diskont-verket i Stockholm med R:dr 100,000: — „ Låne-kontoret i Götheborg „ „ 135,000: — „ Låne-kontoret i Malmö med „ „ 65,000: — R:dr 300,000: - så har, till och med den 10 nästlidne September, blifvit indragna och till Banken levererade 194,000 R:dr, hvilka likasom de för år 1858 innehållna 300,000 R:dr till Bankens Reserv-fond ingått. § 60.
Direction i den ordning ämnena uti meranämnde Berättelse förekomma, anföra följande: 1:0 Angående Revisorernes anmälan, att uti Läns-Magazins redogörelserne finnas betydlige Balancer både af Penningar och Spannmål, och den i anledning deraf framstälda önskan, att desse Balancer, så fort ske kan, må utredas och antingen indrifvas eiler ock, efter föregången pröfning och undersökning, till afskrifning utur Räkenskaperne befordras, får Direction underdånigast 2 Sami. 2 B. 61 944 Riksens Ständers tillkännagifva, att en betydlig del af sagde Balancer redan, såsom dels liqviderade, dels till afskrifning beviljade, från 1818, 1819 och 1820 årens Räkenskaper utgått, oell ytterligare i detta och påföljande års Redogörelser komma att afskrifvas och liqvideras, samt att i öfrigt utredningen deraf på allt sätt och i den mån fortskyndas, som möjligen står att förena med deras egenskap och de öfrige courante göromålens oafbrutna fortgång. 2:0. Genom Nådigt Bref den 7 sistlidne Februarii har Eders Kongl. Majit behagat underrätta Direction, att den utredning öfver Allmänna Magazins-Inrättningens fordringar och skulder i Finland, som Direction uppgjort och till Eders Kongl. Majit under den 11 September 1820 i underdånighet insändt, blifvit till Ståts-Ministern för Utrikes Ärenderne öfverlemnad, för att tjena till grund vid ersättningens fullföljande i Ministeriel väg. 3:o.
S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottcts, sedan den 23 dennes på bordet hvilande memorial N:o 6, med förslag till stadganden angående Riksdagsarchivets vårdande och begagnande. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades, efter skedd föredragning, följande motioner, af: David Andersson från Hallands Län, om befrielse för utsockne frälsehemman i Halland faån skyldigheten att erlägga vakans-afgift, jemte ett af Johannes Nilsson från Gö theborgs och Bohus Län afgifvet skriftligt anförande i samma ämne, äfvensom under öfverläggningen afgifne muntliga yttranden; Anders Olsson från Jemtlands Län, angående nedsättning af skolafgiften i de s. k. lärda skolorna; A. W. Svartling från Östergöthlands Län, om ökadt anslag för Elementar-Läroverken samt nedsättande af termins-afgiften; Johan Andersson från Stora Kopparbergs Län, att afgiften 10 rdr banko för hvar yngling, som i offentliga skolorna intages, måtte försvinna; Lektor Wallman, inom Högvördiga Preste-Ståndet, om föreläggande för Rikets Ständers Stats-Utskott att i ett sammanhang till Rikets Ständers granskning och afgörande framlägga hela Statsregleringen, med afseende så väl på Statsverkets tillgångar, som utgifterne inom alla hufvudtitlarne, hvilken motion, kommunicerad med ståndet, af Johan Jacob Rutberg från Norrbottens Län blifvit upptagen såsom egen; Prot.-Utdrag den 28 December 1850. 63 Johan Jacob Rutberg, om ersättning lill Lagman L. P. Kallenberg för saknad löneinkomst', Olof Johansson från Stockholms Län, angående indelda räntornes och kronotiondens indragning till Statsverket, samt deras godtgörande genom kontanta löner, rn. m.; Anders Ericsson från Stora Kopparbergs Län, angående bidrag af allmänna medel för uppförande af en bro öfver Dalelfven vid
M:t skulle godkänna ett förslag lill en sådan förändring af denna inrättning, att afkastningen af dess donerade fond komme att tillfalla, icke blott civile tjenstemän, såsom stiftaren afsett, utan äfven dem som böra lill militäreller ecklesiastik-staten ? Motionären har påpekat nödvändigheten ali bereda pensioner åt de nya tjenstemannaklasser, sorn. på sednare tider tillkommit, såsom t. ex. tjenstemännen vid telegraferna och jernvägarne. Men jag frågar honom, huruvida de personer, som tillhöra dessa nya inrättningar, hafva något giltigt anspråk på delaktighet i de fonder, som tjenstemännen vid de gamla verken ihopsamlat; och hvad vore det för hinder för dessa nya tjenstemän eller nya embetsverk att bereda sig pensionsförmåner efter det ifrågaställa nja systemet eller genom bildandet af lifränteanstalter? Man har talat om den stora förvaltningskostnad, söm upkommer Ull löijd deraf, att hvarje särskild kassa måste hafva sin särskildta förvaltning. Jag ber dock att härvid få göra den erinran, att mångå, ja kanhända de flesta af dessa kassor förvaltas af de respektive Verkens egna tjenstemän gratis. Skulle deremot alla pensionsanstalterna förenas till en enda, så är det naturligt, att Oen 25 Februari f. m. 549 för förvaltningen af denna stora anstalt fordrades en särskild talrik tjenstemannapersonal. Vid sådant förhållande kan jag för min del icke antaga, att förvaltningskostnaden för denna enda stora anstalt skulle blifva mindre än för de nu befintliga smärre och inom hvarje verk förvaltade anstalterne. Jag tror således icke heller, att ur rent ekonomisk synpunkt förslaget skulle medföra någon fördel. Men jag har emot detta förslag ännu ett inkast, som jemväl torde förtjena att tagas i öfvervägande. Vi hafva erfarit, att lid efter annan de särskildta embetsmannakorpsernes pensionskassor blifvit riktade med donationer och testamenten af personer, som tillhört dessa korpser.
S. D. Föredrogos Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde den 15 och 18 dennes bordlagda Utlåtanden, nemi. Nio 5, i anledning af väckt motion om anslag till uppförande af en ledfyr vid inloppet till Warbergs hamn. Bifölls. Nio 6, i anledning af väckt motion om befrielse för rotehållarne vid ka - 252 Prot.-Utdrag den 22 Februari i860. valleriet i Jemtland från skyldigheten så väl alt bidraga till sadelmunderingens anskaffande och underhåll, som att underhålla ryttarehäslarne under marscherna mellan mötesoeh^mönstrings-ställena samt sqvadronerjias samlingsplatser. Utskottels första hemställan bifölls, hvaremot det sednare förslaget afslogs. S. D. Remitterades till Stats-Ulskottet Kongl. Maj:ts nedannämnda, denna dag öfverlemnade, nådiga Propositioner lill Rikets Ständer nemligen: l:o. Angående Jemtlands RoteringSkassas befrielse från allt bidrag till anskaffning och underhåll af beklädnaden vid Jemtlands Hästjägare-korps; och 2:o. Om anslående af hvresersättning åt Länsmännen i Frosta härads norra och södra distrikt af Malmöhus län, emot afträdande till Statsverket af deras boställslägenheter. Frän Högv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 6, i anledning af väckt motion om be frielse för Rotehållarne vid Kavalleriet i Jemtland från skyldigheten så väl att bidraga till sadelmunderingens anskaffande och underhåll, som att underhålla ryttarehäslärne under marscherna emellan mötesoch mönstrings-ställena samt sqvadronernas samlingsplatser.
Dito angående anslag af statsmedel till lönefyllnad åt nuvarande inne hafvaren af Weskinde och Bro församlingars pastorat, Theologie Lektorn vid Wisby elementarläroverk O. W. Lemke, på det sagde pastorat må, utan afbidan å inträffande kyrkoherdeledighet derstädes, kunna i egenskap af prebende upphöra. Proposition, angående försäljning till skatte af de s k. Halländska kyrkohemmanen. Dito angående anslag till beredande af arbetsförtjenst för de behöfvande inom Marks härad af Elfsborgs län. Dito angående medels anvisande till ett vägarbete i Norrbottens län, för afböjande af der befarad hungersnöd. Stallmästaregården för anläggande af en lastbrygga vid Brunsviken. Proposition, i fråga om nedsättning ijräntan för åtskilliga skogslotter å förra Kronoparken Bella Tall på Öland. Dito angående Krigs-kollegii ombildning till en Armé-förvaltning. Dito angående afsöndring af jord från häradshöfdingebostället Hvet landa Thomasoch Kullagården i Östra härad, Jönköpings län. Dito angående pension från Allmänna Indragningsstaten åt Chefen för Kameral-departementet i Fångvårdsstyrelsen Carl Mauritz Kruskopf. * Dito angående tillökning i Arméens nuvarande kavalleristyrka. Dito angående upplåtelse af mark till utvidgning af Upsala Central hospitalsområde. Dito angående anslag till förändring och tillbyggnad af Central-hospitalet vid Upsala. Dito angående anslags beviljande dels till betäckande af en uti Svenska Spetsbergs-expeditionens räkenskaper befintlig brist, dels till fortsättning af rekognoscerings-arbetena på Spetsbergen med afseende på utförbarheten af en gradmätning derstädes. Dito angående anslag till Gymnastiska Central-institutet. Dito angående inrättande af en pensionsanstalt för befälhafvare, styr män och annat sjöfolk å Svenska till utrikes fart använda segeleller ångfartyg, äfvensom machinister och eldare å sistnämnda slags fartyg. Dito angående rätt för Biskopen i Hernösands stift m. m. Doktor Israel Bergman, att, vid afskedstagande, på Rikets Allmänna Indragningsstat uppbära pension. Dito angående pension för framlidne f. d.
Den närmare fördelningen af ärendena, Departementen emellan, bestämmes af Konnngen, genom en serskildt utfärdad, offentligen kungjord stadga. Bland de Tre Siats-Råden utan Departement böra minst Två hafva förvaltat Civil Beställning. §• 7. Alla Regerings-ärenden, med undantag af sådana, sorn i 11 och 15 §§ kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade, infodde Svenske män af den rena Evangeliska läran. §. 5. Stats-Rådet skall beslå af tio Ledamöter, hvilka ege att alla der förekommande ärenden öfvervara: ej må fader och son eller bröder på en gång vara Ledamöter af Stats-Rådet. §. 6. Af Stats-Rådets Ledamöter skola sju vara Chefer, hvar för sitt Departement, nemligen: Justitie-Stats-ministern, för JuslitieDepartementet; Stats-Ministern för utrikes ärendena, för Utrikes-Departementet; En Chef och Föredragande StatsRåd för Landlförsvars-Departementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commando-mål för Arméen; En för Sjöförsvars-Departementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commando-mål för flottan; En för Civil-Departementet; En för Finans-Departementet, samt En för Ecklesiastik-Departementet. Den närmare fördelningen af ärendena, Departementen emellan, bestämmes af Konungen, genom en serskildt utfärdad, offentligen kungjord stadga. Bland de tre Stats-Råden utan Departement böra minst två hafva förvaltat Civil Beställning. §. 7. Alla Regerings-ärenden, med undantag af sådana, sorn i 11 och 15 §§ Förslag till ändring, i Grundlag. — Regerings-Formen. 65 omförmälas, skola inför Konungen i StatsRådet föredragas och der afgöras. §. 8.
Det vore väl mycket om Staten skulle släppa till 45,000 r:dr b:co, på det att blott några famnar af arbetet skulle blifva verkställda. Denna del af betänk, bör derjemte så mycket hellre bifallas, som den står i harmoni med det beslut R. o. Ad. på förmiddagen fattat. Frih. Cederström, Jacob: Jag anhåller att först få reservera mig emot det beslut R. o. Ad. på förmiddagen fattat, att bortskänka 35,000 r-.dr af Statens medel, som en menighet efter afslutadt contract var pligtig att återbetala och ändå verkställa arbetet från det första spadtaget till det sista. Vid det förhållande, som nu är ifrågastäldt, skulle det kunna hända, att dessa 45,000 r:dr bortskänktes, men att arbetet ändå icke btefve fullfärdigt. Jag röstar för bifall till Ulsk:s förslag i denna del. Hr af Harmens, Henr. Otto: Återigen har manbar hört omtalas ett contractsbrott å delägarnes sida, så mycket mera oförtjent, som i denna stund delägarne icke hafva någon förbindelse, emedan det lån, som 11. St. vid förra riksdagen beviljade, ännu icke till en enda skilling utgått. Om contractet skall hållas i helgd, sä måste det väl ske ömsesidigt; och detta har hittills åtminstone icke varit fallet å Ständernas sida, och ingen vet hvad som kan hända hädanefter. De värda ledamöter, som nu yttrat sig i frågan, hafva ogillat det beslut, som R. o. Ad. pä förmiddagen fattat, men då R. o. Ad. nu, likasom vid förra riksdagen, beviljat understöd åt ifrågavar. företag, så torde detta bäst bevisa detsammas angelägenhet. Den begäran, hvartill motionären anhållit om Ståndets bifall, innehåller visserligen ingen full säkerhet för Staten, att arbetet i sin helhet skall komma alt utföras, men efter den utredning, som bär på förmiddagen blifvit gjord af Hr Nordenanckar, så lärer det visa sig tydligt, att om R. o. Ad. icke medgifver denna punkt, så blir ingenting af hela företaget. Det torde vara öfverflödigt, att härom nu ingå i närmare utredning. Om denna punkt afslås, sä kommer frågan derigenom i följande skick.
RegententSfTrtfmareu etter Upps börböntannen, font bör af tönestnfomflerne innefatta be bcraf utgåenbe ©cmitfs ntngSmebel, ffalt utan uppe^åtC tefmerera befantnta i SaubtsRänterict od) bertftccs rab tätning beröfmer tift Sanbösöontorct afgtfma; ntett annan SSemiftning, få mät font aitbra iirououtffytber, t)mitfa af uttlttatre ötnbetäs od) Sjettfleinän böra utgöraS, bebiteraS od) itppbäraS af meberbörattbe XtppbörbSntäit å beti ort, ber pcrfoitctt är mautafSs od) ffattffrtfmeu. §• 84- S3emi(ltttng för be af Rcgementerucä löntagare, font njuta affomft af tus bragtte boftälteu, frouottottbe, tfeuituanSräntor od) flatöanftag tu. m., påföre>3 bein af Regciueutöffrtfmareu etter Itypbörbämattuen, efter ben på flat faflflättbe löiten, fåfottt more bettfaututa titt peta fitt belopp fontänt tttgåettbe. 83i&. titt m, ©t. $)3rof. 1847 & 18483 10 ©anti. 1 9tfb. 2 »anbef. 9 23eiviUmnge-'5övovbttmgeit.
I fråga om en sådan reorganisation bör undersökas om felaktigheterna ligga i detaljerna eller i hufvudprincipen. Allt hvad som rörer de ekonomiska detaljerna i Militär-väsendet är noggrant för att icke säga snålt beräknadt. En Kapten, äldsta Kapten vid Genicorps, t. ex Arbt är föreslagen till lön 3000 R:dr, en KaptenLöitnant vid Flottan 2,200 R:dr; jemförom dessa löner med något civilt embetsverk t. ex. JustitiaeRevision. En Prot.Sekret. har der 3,500 R:dr, en RevisionsSekret. En UnderLöjtnant vid Arbt 800 R:dr, vid Flottan 00 R:dr. En Kopist deremot 1,000 R:dr; en Vaktmästare i Revision 600 R:dr. Samma förhållande med pensionerna. Jag är osäker på i hvad mån civila tjenstemän göra tillskott till PensionsKassan; militära tjenstemän betala ganska mycket till deras PensionsKassa. En Kapten af Arbt är föreslagen 1,500 R:dr r:gs pension; en Prot.- Sekret. 3,000: en RevisionsSekret. 4,000 R:dr r:gs. En KaptenLöjtnant vid Flottan ungefärl. 17 å 1800 R:dr från deras egen pensions-fond. Jag anser sålunda i detalj ingenting vara att förändra. Felet måste bestå i sjelfva organisationen. Låtom oss kasta en blick på densamma. Vi hafva i alla tider äflats att hafva en stor Flotta. Vissa tider af vår historiska utveckling, då vi ägde nästan alla Östersjöns länder, kunde en sådan åsigt försvaras af mångahanda skäl. Nu reducerade till vår halfö, hafva vi icke samma behof af en flotta till samma storlek som förr. Såsom ett oeftergifligt vilkor för en Flottas duglighet och tjenstbarhet, anser man hennes öfning. I sådant fall göra vi icke mycket derför, eftersom vi vanligen icke hafva mera än några Korvetter, ofta en till öfning om året.