Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St:rs föreskrifter, har jag för min del trott Högh Utskottet desto mindre bordt anse aldeles oväntad, som senaste R. Sttr, vid öfverlemnande af de nämnde 161 mål till förenämde granskning, om än med rätta anseende sig böra igenom bestämde föreskrifter förekomma alt för vidsträckte ersättningsanspråk å de sökandes, äfvensom för mycken leuteration å den verkställandes sida, dervid väl ej heller lära kunnat undgå förutse, att flere då i för - 33o Stats-Utskottets väg ej kände omständigheter lätteligen skulle förekomma under utredningen och vid verkställandet, dem, på Nådig anmälan af K. M:t, på sätt nu skett, Rikets näst församlande St:r ägde pröfva, och, om någon enskild dervid funnes synnerligen förfördelad, sådant afhjelpa. Då emedlertid Högh Utskottet icke funnit Sig föranlåtit taga närmare del och kännedom af de särskilte och olike omständigheter, som härvid företett sig, och på hvilka K. M:t täckts i Nåder fästa R. St:rs uppmärksamhet, anser jag mig böra uti denna reservation, uppdraga åtminstone en kort teckning af dem: De hinder, hvilka mott K. M:t, att, vid ytterst noga beföljande af de utaf R. St:r stadgade grunder för ersättnings medgifvande åt de Medborgare som lidit ifrågavarande förluster af uppbringning, ej anordna ersättningsbeloppet, hafva för målen under N:o i, 2, 3, 4> ^ och 6 varit den a.-dra; för målen N:o 7, 8, 9 och 10 den 6:tes för målen N:o ir, 12, i3, i4 och i5 den l5.dej samt för N:o 16 den l3:deaf de utaf R. St:r uppstälde 24 särskilde punkter för egenskapen af ersättningsgilde mål. Hvad den förstnämnde eller 2:dra punkten beträffar, så lyder den:
Undervisning åt andesvaga barn meddelas af fröken Louise Eders, Adress Uddevalla. Annia. Massage tror jag är det enda som hjälper. En skicklig ansiktsmassös lär frkn Annie Persson, Tunnelgatan 17, Stockholm, vara; likaså frkn Thollin i Goteborg. Olga. Arbetet är att sälja eller skaffa abonnenter till Historiskt Galleri för nordiska konstoch bokförlaget, Stockholm. Lisa h. Tvätta dem i ljumt vatten, tillsatt med tvål och ammoniak, lägg dem med borstsidan nedåt på en dubbel handduk, tills allt vatten runnit af, och låt dem sedan torka i ett soligt fönster. Besvärligare, men ganska bra är, att oupphörligt gnida dem på rena läskpappersstycken, tills papperet slutligen synes alldeles rent. Olga. N i 1379. Stockholms högskola stiftades år 1878, Göteborgs 1891. Ja. Olga. Mästerskapssystemet af A. Svensson. Ni skulle dock vinna på att taga några lektioner, eller deltaga i en s. k. konversationscirkel. Uttalet kan ni ej lära på egen hand. Olga. I Stockholm finnes Nya Hushållsskolan, Trädgårdsgatan 17, som förestås af fröken Hedda Cronius. » Husmoderskolan », äfvenledes i Stockholm, fö- reståndarinna, fru C. Lilljekvist; Hushållsskolan » La Fleurie » i Askersund; Bjurnsnäs hushållsskola vid Aby. nära Norrköping; fröken Lotten Nordg. ens hushållsskola vid Hårstorp, Motala; fru Ellen Möllers dito i Sköfde. I Alingsås finnes hushållsskolan » Souvenier ». m. fl. Begär p.ospekt och upplysningar direkt frän respektive skolor. Olga. N i 1381. Skrif till hushållsskolan, Ostersundspostens kontor. Matmor. För att öfvervinna rädslan (rampfebern) bör ni, när den kommer öfver er, göra några djupa och långsamma inoch utandningar, så att de under rädslan kontraherade artererna ÖRGRYTE Kemiska Tvättoeh Färgeri-Aktie-Bolag, 48 Kungsgatan 48. GÖTEBORG.
På hvilkendera sidan fördelen kommer att stadna, pä Statens eller den skattskyldiges, är omöjligt att på förhand säga, och detta afskräcker hvar och en af de skattdragande som fruktar för en oviss framtid. Det uppstod äfven hos komiterade fråga derom huruvida ändamålet skulle kunna vinnas på ett sätt, som ungefärligen öfverensstämde med hvad af Frih. Palmstjerna blifvit framstäldt, nemi. att förvandla de smärre räntepersedlarne, till penningar, och bibehålla de s. k. hufvudräntorna. Mot detta förvandlingssätt förekom likväl den betänkligheten att, i olika län, de persedlar, som då komme att förvandlas lill penningar och persedlar, som efter detta system skulle qvarstå, ingå i ganska olika proportion, och således mäste det naturligtvis inträffa, att, efter den blifvande förvandlingen, räntorna skulle komma att i mycket olika förhållande i serskilda delar af landet utgöras af penningar och persedlar. Antingen man antager såsom en förmon eller skada, alt få räntorna förvandlade i penningar, eller bibehållna i persedlar, så är det klart, att man skulle anse sig hafva vunnit eller förlorat på förvandlingen, allt efter som man hade fått större aller mindre del af sina räntepersedlar bestämda 76 Den 7 September e. m. till penningar. Komiterade trodde derföre att, då det var fråga om vidtagandet af en slutlig förändring af vårt intrasslade skatteväsende, den borde göras på sådant sätt, alt, fastän man naturligtvis icke kunde rubba befintlige skattläggningar, samtliga skattskyldiga åtminstone i afseende ä grunderna och sättet i utskyldernas utgörande i möjligaste måtto (ingo dela ljuft och ledt, så att det blefve lika tungt eller lätt för dem alla. Af alla dessa skäl och då hemmansräntorne uti vissa provinser redan utgå med visst penningebelopp, ansågo kommitterade bäst, att sälta räntorna i penningar i st. f. varor. Komiterade hafva likväl dervid ingalunda förbisett de farhågor, som emot ett sådant förfarande skulle kunna anföras, och ej heller sökt dölja dem, enär dessa betänkligheter, så vidt de kunnat pä förhand inses, blifvit af komiterade upptagne.
Riksdag beviljade serskildta kreditiv; men som derjemte fortfarande förbinder dem att begagna upsägning och försäljning af innehafvande Hypothgksföreningars obligationer och således att äfven på denna väg ombesörja anskaffning af de medel, som enl. Ständernas beslut vid innevar:de Riksdag åligger Riksg:s-Kont. att utbetala. Gr. Liljencrants, Gust. Fredr.: Det kan visserligen icke innebära någon tillfredsställelse att finna verkliggjord hvad jag mångfaldiga gånger har fruktat och på detta rum tillkännagifvit, nemi. att den vidt utsträckta lånerörelse, som bedrifves här i landet, till följd af de tillskapade Hypotheks-föreningarne, skall förr eller sednare framkalla bedröfliga penningeförhållanden inom vårt land. Jag trodde icke att denna sanning, som för mig ligger så öppen, skulle likväl så hastigt visa sig vara en sanning, sä att, vid aldra första fråga om att dessa inrättningar skola fullgöra sina förbindelser, R. St:r nödgas träda emellan och genom konsideration afböja verkliga eller förmenta vådor. Jag är tyvärr, lika med Fullmäktige och lika med StatsUtsk. öfvertygad derom att det vid detta tillfälle vore vådligt för Hypotheks föreningarne om de ålades att nu inlösa sina obligationer, men jag tror likväl icke att vådan vore så serdeles stor, som i detta Den 15 Mars f. m. detta Betänk, finnes förespegladt. Jag är öfvertygad om att en betydlig del af dessa förbindelser skulle kunna inlösas genom län inom landet om räntefoten höjdes, men det är ganska naturligt, att man icke finner dessa vilkor angenäma, utan finner det vara bättre att Riksg:s-Kont. är förläggare för Hypotheks-föreningarne, och det lill att hörja med i 10 år och sedan förmodligen i ali framtid. Det torde nemi. upstå mycket större svårigheter för Hypotheks-föreningarne i framtiden och när dessa inrättningar få vidare utsträcka sig och erhålla sådane förläggare som Riksg:s-Kont. och 11.
Då tyckes det vara hårdt, att barn och barnabarn skola nödgas se sågverks-egarne använda och utöda skogen, hvilken på många ställen är hemmanets enda utväg att förvärfva medel till gäldande af utlagor både till Staten och kommunen. Det är sagdt, att det är så vådligt att ingripa i den enskildes rättigheter: men detta är ingenting nytt. Vi vete en och hvar, att om en person har ett och annat hundra riksdaler, och han är benägen att förstöra sina tillhörigheter, så skall han sättas under förmyndare, och detta är rättvist, och myndlingen är den som deraf har största fördelen; men nu, då det är fråga om att hemmansegare, hvilka försälja skogen på femtio år, icke allenast ställa sig och kommu nen i elände, utan äfven göra hemmanets innehafvare urståndsatt att till Staten betala sina skyldigheter, anses det af en del vådligt, att ingripa i den enskildes fri och rättigheter. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL !&KKPM©H xmSfrBWARIBIBltf PROTOKOLL VID lriigtima Riksdagen f Stockholm Åren 1.863 ©eli 1.863. ExpeditionsUtskottets Förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. May.t, m. m. ;;/ . / . ■‘■'•»Ar* Vr • v-':-'.— "V .' V.*■■■■■' : .. ;■ ' \ V$ , Expedition s-ljtskottets Förslag till 1anderd. Skrifvelse, N:o 169. 1 W:o 169, Uppläst och godkänt hos Ridd. och Adeln den 20 Nov. 1863. Preste-St&ndet den 21 Borgare-Ståndet den 21 Bonde-Ståndet den 21 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under RiJcs-statens Åttonde Hufvudtitel. (Stats-Utsk. Uti. Mern. N:ris 207 och 210.) S. A. K.
Regeringens systeme ocht sorn vandrande hand i hanel nied Skrå-tvånget, noga afmätt vägen och vilkoret! för idoghetens gång och med onaturligt f 4rq Bevillni ngs-UtskottctS Betänkandet}- bojor fjettradt folkets förmåga, att, fritt och obe» lundradt, upplyfta sig till eq kraftfull välmåga, Det ar på dessa grunder, och för att på ena sin dan i dess fulla renhet vidhålla andan i det förja förslaget och å den andra söka förekomma rnöj* liga missförstånd om rätta meningen af ett stad* gande, som efter mitt begrepp icke kordt kunna missförstå?, sorn jag under Instämmande, dock med någon förändring, i Herr Ståhle? yttrade mening, föreslår följande nya redaction af i:a Hufvudgrunden för Tull-Revillningens utgörande, Att ffeyillnings - Tull - tfarifferi bö? innehålla bestämda afgifter för alla varors qhehindrade inoch utförsel samt Tull - Reyillningen derefter ut«* gå och redo,vi?as, med iakttagande af den genom 60 och 89 §§. i Regeringsformen Konungen tillagde höga rätt, att till befrämjande af allmänt väl, genom offentligen kungjorde författningar, på längre eller korrtare tid , i afseende pä ofvan.- omjörmalde inoch utförsel samt Tullens, bestämmande å Spannemål annorlunda i ljäder förordna» I händelse Högloft. Utskottet i denna del bifaller Afdelningen? Förslag, hvilket jag i dess öfrige delar biträder, så anhåller jag, att detta mitt yttrande må såsom min enskilde reservation till Rikets Högloft, Ständer åtfölja Utskottets utlåtande i ämnet, Herrar Wijkman och Wickblad af Högvördig?. RresteStåndet samt Herrar Bagge, Ehinger och Heckman af Vallöf}. BorgareStåndet förenade sig med Herr Uggla G. G, Herr Wahlström åberopade sin förut tillika Wied Herr Prosten Wickblad afgifne Reservation, Bevillnings.Utskottet& B.etänkauden.
Föredrogs å nyo och gillades LagUtskottets den 17 sistlidne Januarii under N:o 29 afgifne, och den 16 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande öfver väckt motion om stadgande, att rättighet till återlösen af förpantad Frälserätt må upphöra, så snart den i förpantningsbrefvet utsatte tid tilländagått, m. m. Då nu å nyo föredrogs BevillningsUtskottets dan 7 dennes under N;t> i5 afgif - 358 Den 3o Mars e. m. ne, och den 26 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Betänkande, angående Stämplade pappers-afgiften, begärde Herr Hjerta, Gustaf', och Herr Printzenskjöld, Carl, att detsamma ytterligare måtte få hvila på hordet. I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken förklarade, att, enligt §• Riksdagsordningen, detta Betänkande komme att lills vidare hvila på bordet. Företogs lill pröfning LagUtskottets den 17 nästlidne Januarii under N:o 3o afgifne, och den 16 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande, öfver väckt motion om en Lag, som stadgar ett efter förbrytelsens beskaffenhet lämpadt urbota straff för den, som falskeligen å sig bekänner missgerning, äfven af mindre svår art, än att den dödsstraff förtjenar. Friherre Sprengtporten], Jacob Wilhelm: Det ämne, som innefattas i detta Betänkande, kunde visserligen anses såsom främmande för mig, hvilken ej är Jurist; men jag finner deruti utvecklad en så alldeles ny lagstiftnings-princip, att den har måst fästa min ' uppmärksamhet. Utskottet har föreslagit, att en person, som diktat på sig ett brott, sktdle först underrättas om det straff, som åtföljer ett sådant pådiktande; och att, om det sedan befinnes, Den 3o Mars e. rn. 359 att uppgiften är falsk, skall han straffas just för det, att han är oskyldig.
Och så vida ett Lagbud ytterst hvilar på dess förmåga, att vinna fullbordan, hör ej eller förbises, att det i förevarande fall beror af den dömdes välbehag, huruvida Lagen må kunna verkställas eller ej. Sådant inträffar, då han vägrar att fullgöra domen, och exempel saknas icke på förargliga uppträden inför Rätta, som deraf uppkommit. Ohörsamhet i detta afseeende kan visserligen bestraffas och vitén af böter eller fängelse utsättas och ådömas, men ändamålet förfelas likväl, om afbönen ej heller derigenom kan den motvillige aftvingas. För öfrigt må anmärkas, huruledes, vid lagskipningen i sednare lider, den sats sökt göra sig gällande, att, i vissa fall, ådömd afbön kan af målsägaren eftergifvas; hvilket, ehvad anledningen till denna eftergift vore oegennyttig eller icke, synes mindre lämpligt, när derigenom beredes en skiljaktighet i påföljden för enahanda brott, som i sin mån minskar Lagens anseende och oväld. Vid sådana förhållanden och då ifrågavarande Lagbud hvarken äger tillbörlig kraft i afseende å dess verkställighet, eller synes utgöra ett oeftergifligt vilkor för den förolämpades fullständiga upprättelse, helst det står honom fritt att, genom tryckning eller kungörelse annorledes af Dom - 176 RSt. Just. Ombudsm. Emir.-B er. den 14 Jan. 1840. stolens beslut, gifva tillräcklig offentlighet åt den verkliga upprättelse, han vunnit; måtte det vara ovedersägligt, att afbön inför Rätta, utan någon slags olägenhet, kan afskaffas. Hvilket ock till Rikets Höglofl. Ständers pröfning vördsamt hemställes. Om, i följd häraf, denna af Lagen föreskrifna påföljd för serskilda brott varder undanröjd, skulle det föranleda till uteslutande alldeles af här ofvan, uti 3:dje punkten, nämnda 9 §. i5 Kap. Missgerningsbalken, och till ändring af de i öfriga punkter åberopade Lagens rum och Kongl. Författningar, så vidt derigenom offentlig afbön är stadgad. Sedan vid sistförflutna Riksdag hos Rikets Högloft.
Maskvärmareinrättningen påskyndar afverkningeii ungefär 23 procent; och att vid konstbranrterier, sammanräknade pannerymderne af de tvenne, eller möjligen flere pannor, hvaraf det Sammansatta verket består, rättvisligen ej skulle få öfverstiga det maximum Som stadgas för enkel redskap. Jag finnér intet skäl, hvarföre den Pistoriska Aparaten skall favoriseras till den öfverdrift, att den skulle tillätas begagna dubbelt så stor panncrymd som den enkla, om man ej är rädd för att eljest kuiide uppkomma brist på bränvin, och det tror jag i alla fall ej, att man behöfver befrukta. Genom det stadgande jag haft äran framställa, blefvö sammansatte verk stora nog ändå för att åstadkomma ganska betydlig Den 4 Junii f. m. 83 afverkning, vida öfver dubbelt mer, än med maximum af enkel redskap. Afseende borde derföre äfven fästas derpå, och egendomsvärdet borde vara dubbelt så högt för att få begagna ett sådant, emot det faststälde för enkla redskapen. Utskotten hafva äfven föreslagit det stadgande, att om under tiden innan nästa Riksdag någon ny uppfinning af bränvinsredskap skulle göras eller hitkomma, med hvilken averkningen betydeligen ökades, skulle förhållandet genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes åtgärd undersökas och i underdånighet inberättas, hvarefter Kongl. Maj:t Nådigst skulle bestämma, emot hvilken afgift sådan finge begagnas. Jag föreslår härvid det tillägg, att äfven bör bestämmas, till hvad storlek sådan redskap kunde få användas; hälst vi hafva anledning förmoda och tro, att i Skottland är uppfunnen enkel redskap nog, men med hvilken afverkas öfver 20 gångor mer än med den här vanliga. Sluteligen beder jag att få fästa uppmärksamheten derpå, att fråga i Utskotten förevarit om förbud emot så kallad gårdfarihandel med bränvin; eller att ej måtte vara tillåtit på Landtbygden kringföra och utprångla den varan; men beslutet blef, att ej föreslå förändring i derom nu gällande föreskrifter, hvilka blott stadga, att ej får 6* Den 4 J u » i i f. m. säljas mindre än en kanna.
(STA599S7) MISS H. (vid Stureplan). Hygienisk ansiktsbehandling med ånga och massage. (Behandling och borttagning af tinnar, fräknar, pormaskar, frost, rodnad, rynkor, generande hårväxt m. m.) Pedicure. (Behandling af frostskador, inväxta naglar, liktomar m. m.) Manicure. (Handens och naglarnes skötsel och försköning.) Personlig mottagning kl. 10 — 12. Öfriga tider efter tillsägelse pr Tel. Brunkeberg 6 02. Elever mottagas. Slöjdkurser för utbildande af lärarinnor i kvinnlig " slöjd anordnas i Stockholm tvänne gånger ärligen (6 febr. — G maj samt 6 sept. — G dec), Knrsafgift 30 kr. — Betygerhålles. H u l d a Lundin, Slöjdinspeklris vid Stockholms folkskolor. Adr. : Tegnérlunden 12. Göteborgs KEX. Hvita händer erhållas, om man efter grofsysslor alltid tvättar sig med Lagermans Kraft-SkurPulver, som löddrar som den finaste tvål och är mycket billigt. Säljes hos alla specerister i riket. Ende tillverkare: Kraft-TvålFabriken, Jönköping. till Sverige endast till hemmet. Schweizer k C o. L u z e r n (Schweiz) Sidentygs-Export. STOCKHOLM, Drottning-gatan 68, Stockholm. Z A D I G S neutrala * Normal-Tvål, \ i ett hälft dricksglas vatten gifver det behagligaste, mest uppfriskande och välsmakande men dock starkast antiseptiska munvatten. Koncentrerad pr flaska kr. Utspädd pr flaska kr. 1: 00. till tvätt af siden, ylle, bomull och linne. Garanterad ren tvål! Välgörande för huden. Alldeles fri från skadliga beståndsdelar. Oöfverträffad tvätt-, handoch badtvål. Drygare än all annan Tvätt-tvål. Försäljes i Af följande jämförande tabell framgår, att DEBfT O I i l K T besitter s t ö r r e IX JAKOBSTORG på P. A. Norstedt &amp; Söners förlag har utkommit: Kvinnohygien, alla väl fournerade detaljaffärer.
Om det också nu vid öfvcrgån gen skulle för en del af de förmögnare medföra några olägenheter om de från den sorglöshet, hvarvid de blifvit vane, skulle försättas i nödvändighet att sjelfva förvalta hvad försynen låtit falla på deras lott, och således träda i utöfning af mvndighetsrätten, så gifver ju det Kongl, förslaget dem rättighet att genom afsägelse hos Rätten vinna befrielse derifrån. Men den stora mängden af landets ogifta qvinliga befolkning har säkerligen redan fått lära sig att på egen hand sköta sina angelägenheter oberoende af lagstiftningen. Den, som icko egt något annat än hvad hon kunnat med egna händer förvärfva, har redan efter eget godtfinnande härmed förfarit, men skall genom den föreslagna förändrade lagstiftningen komma i en vida fördelaktigare ställning än som f. n. är händelsen, emedan hon får vida bättre tillfälle att sig till fromma använda den förmåga, hvarmed hon kan vara utrustad, och att begagna sig af utvägarne till ärlig försörjning. — En talare har visserligen sagt, att de ogifta qvinnor, med hvilka han i detta ämne samtalat, skulle i allmänhet icke önska vinna den ifrågasatta rättigheten alt varda förklarade myndige; men mängden af ansökningar om myndighet, som hos K. M. beständigt förekomma till afgörande, torde vara ett säkrare bevis uppå att de äro många, som önska blifva delaktiga af denna rättighet. Att dess vinnande är förenadt med omgångar, gör förmodligen också att mången, som eljest skulle önska begagna sig deraf, nu icke derom väcker fråga. Jag har visserligen icke sjelf helt och hållet biträdt det förslag, som i den Nåd. Propos. är af K. M. framställt, men de af eder, mine Hrr, som tagit kännedom af det vid samma Propos. bifogade StatsRåds-prot. torde hafva funnit, att sådant icke kommit deraf, att jag icke delat den åsigt som för förslaget ligger till grund. Min skiljaktighet har tvärtom härledt sig derifrån, att jag icke ansett föreskrifterne i afs. på den föreslagna friheten så fullständiga som de borde vara och hvad härmed sammanhänger i allo så noga ordnadt, som, enligt min tanka, varit önskligt.
Denna princip leder mera till rättvisa än orättvisa; fy då man hört, huru ofta arrendatorerne söka nedsättning uti arrendet, tyckes deraf följa, att arrendet varit för högt beräknadt, och då står det arrendatorn öppet att, genom auction, för en lägre och billigare samt måhända rättvisare afgift erhålla arrendet, och Kronan undviker derigenom allt det trassel, som uppkommer, då Kronan omedelbart bestämmer arrendevillkoren. Således tror jäg , alt rättsläran står på min sida, ty det är icke alltid sagdt att högre arrenden blifva följden af au - Den 23 Maj. clionerna, men det ligger rättvisa i dessa auctioner. Jag vill derföre icke klandra Utsk. för dess åtgärder, ty Ulsk. liar svarat på en K. remiss, och dess tankar kunna vara riktiga eller måhända oriktiga, hvilket jag icke tilltror mig alt utan handlingar bedomina. Jag tror likväl, att principen, som förutsätter auction, då en kronolägenhet bortarrenderas, bör bibehållas, och på denna grund begär jag, all detta mern. må blifva återremitterad!. Hr af Ekenstam: De skäl eller motskäl, som föranledde Hr von Qvantens sista yttrande, vill jag, af aktning för R. o. Ad., icke vidare omsäga; men en sak af större vigt, och som påkallar en upplysning, är Frih. Cederströrns sista yttrande. Hans sista deduction till förringande af den K. remissens inverkan på saken, var den, att i händelse Kammar-co!l:m tillstyrkt prolongationen, hade K. M. säkerligen meddelat propos. i stället för remiss. Jag vill hafva äran nämna, att delta påslående saknar grund; ty K. M. har nyligen lill Ständerna remitterat en dylik fråga, deri Kammar-coll:in gifvit sitt tillstyrkande. Formen för K. M:s meddelande har icke af denna anledn. blifvit förandrad, utan är precist densamma, tvertemot Frih. Cederströrns yttrande.
R:dr, samt till Refoch Skattlaggnings-kostnaden i sistnämnde och uti Vester-I^orrlands-Rän , looo R.dr, blifvit till största delen för öfrigt graverad 3*4 Underdåniga Skrifvelseri med de derå , uti öfverensstämmelse med Riksens Ständers i underdånighet anmäldte beslut, af E. IC. M. i Nåder anvisade årliga bidrag till godtgörande af utgifterne för Söder-Telje Canaloch HjelmareSluss-Verks-byggnader samt, till jord-ersättningar i och för Götha-Canal-anläggning: alt, i afseende på ändamålet och beskaffenheten af utgifterne utaf g:de Hufvud-Titelns anslag, E. K. M. t Nåder förordnat , att hvad af tillgångarne kan vara för ett år odisponeradt, bör till det påföljande året öfverföras , för att emot behörig redovisning kunna användas till förefallande behof inom Hufvud-Titelns bestämmelse, samt att, enligt Stats-Contoilets uppgift, de till Skogs-afvittrings-Refoch Skattläggnings-kostnaderne i Vester-Norrlandsoch Vesterbottens-Län, uppförde 1,600 R:dr, årligen, de sednare åren icke varit tillräcklige , men att till sådane kostnader åtgått omkring 3000 R:dr om året; i följd hvaraf Stats-Contoiret hemställt, det en sådan arbetsplan för de Skiftes-förrättningar i Riket, hvilka af Stats-medlen bekostas , kunde varda upprättad, sorn svarade emot den dertill beräknade tillgången af allmänna medel, samt stöde i förhållande till den för arbetets behöriga utförande antagne personal.