Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sammandrag af Kapital-Räkningen i 1843 års Riks-Hufvudbok. Debet. Balans den 3i December 1842: Passiva (skulder), bestående, dels i Öfverlevereringar 25,094: 38. — Återstående utgifter, redan såsom anordnade å Riks-Staten afförda, 457,793: 14. 11. Skulder i allmänhet 2,196,450: 29. 2. 2,679,338: 34. 1. utvisande, att, af "motstående tillgångar, en summa af tillsammans tillhörer de diverse Verk och personer, hvilka under ofvanstående titlar hos Staten äga att fordra; dels i Reserverade behållningar af stats-anslag, enligt ordinarie stats-regleringen 1,669,543: 12. „ extra stats-regleringen, eller de andelar, som dessa 2:ne fonder äga i motstående tillgångar. Då dessa sednare 2:ne belopp i motstående Credit från tillgångarnes totalsumma afräknas, för att i vederbörliga kolumner insättas, samt förstnämnde 2,679,338 R:dr34 sk. lrst.från återstående kapitalet afdragas, för att visa netto-tillgången vid årets början; kan uti de 3:ne första kolumnerna här intet blifva synligt af ingående skuld-balansen enligt Rikshufvudbokens Stats-medels kapital-räkning, utan utföres endast uti 4:de kolumnen hvad nämnde kapital-räkning sålunda inbalanserar, eller Vidare upptages här stats-regleringens skuld för de förskotter, grundfonden lemnat tillutbetalningar utöfver anslag, hvilka förskotter ej i kapitalräkningen balanseras, nemligen: å f. d. 2:a Hufvudtiteln „ , 3:e Dito , n. v. 4:e Extra stats-regleringen tillhörande 40,000 R:dr, hvilka, såsom å motsidan upptagna bland tillgångarne för denna fond, här icke uti 2:dra kolumnen kunnat blifva synliga, men deremot uti 4:e kolumnen utföras Afkortning: Extra ordinarie för år 1843 _l^E190j_jl5^3.
Jag får då bedja de Hrr, som framställt den, ytterligare genomläsa organisations-förslaget i denna del, och jag tror då, att de skola komma till ett annat resultat. Villigt medgifver jag, att jag önskat att befäls-styrkan skulle något mera förökats, men lika så visst som laad tför s v a r s -k o m i té n hade att besvara frågan huru Sveriges stamtrupper efter komiténs åsigt borde ordnas, lika visst är ock, att komitén måste tänka på icke blott behofvet, utan äfven på möjligheten att tillfredsställa detsamma. För min del anser jag icke tänkbart, att B,. St:r eller den kommande representationen skola bevilja anslag till löner åt ett så talrikt befäl, sorn det man här 108 Den 7 Maj f. m. förklarat vara af nöden, och jag skulle vara fullt tillfreds, om blott befälsstyrkan blefve så stor sorn komitén föreslagit. Min öfvertygelse är dessutom, att det icke är rätt och nyttigt att i fredstid hafva allt för mycket befäl, ty man bör äfven tillse, att befälet skall kunnajöfvas och hafva något att göra. En annan hufvudanmärkning är den, att den föreslagna truppstyrkan skulle vara för liteu. I detta fall skulle jag gerna vara med 0111 att sätta upp en större styrka, ty i min] tanke är den föreslagna, om icke för liten, åtminstone den minsta möjliga. Men jag frågar ännu en gång, om det är tänkbart, att man skulle kunnat med hopp örn framgång föreslå en större styrka, ty man må säga hvad man vill, så är dock fråga icke blott om en massa, utan om enhofvad massa. Jag hyllar den åsigt, att det är bättre att hafva en liten, men stridsfärdig styrka, än att hafva en stor styrka, om hvilken det kan vara tvifvelaktigt huruvida den kan föras ihop i kompanier, för att icke tala om bataljoner. Då jag således utgår från nödvändigheten af att hafva en genast stridsfärdig styrka, och nöjer mig med ett mindre antal, återstår frågan om sättet att vinna detta mål. Såsom jag vid förra tillfället på detta rum och äfven inom Utsk:t gifvit tillkänna, är jag icke någon anhängare af uttagnings-systemet.
Kongl. Maj:t behagade, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde, att, i enlighet dermed, nådig Skrifvelse skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex Protocollo. Mildhog Lundgren. Kongl. Maj:is Kåd. Ank. lill Iixp.-Utsk. den 7 Febr. 1863, kl. 3 e. m. Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående upplåtande af en del utaf slott.strädgården i Halmstad till tomt för ny elementarläroverks-byggnad derstädes; Gifven Stockholms Slott den 6 Februari 1863. Sedan, med anledning af det alltjemt tillvexande antalet lärjungar vid Halmstads lägre elementarläroverk samt nuvarande skollokalens deraf föranledda otillräcklighet, stadens innevånare, vid sammanträde inför Magistraten, enhälligt beslutat, bland annat, att såvida lämplig byggnadstomt kunde erhållas och anslag eller lån för ändamålet beredas, låta uppföra en ny skolhusbyggnad, tillräcklig för ett sju-klassigt elementarläroverk; så, och efter det särskilda koinmitterade blifvit för företagets bringande till verkställighet utsedde, hafva desse uti till Kongl. Majit ställd skrift, underdånigst anhållit, att då det, efter anställde undersökningar visat sig att staden icke egde någon plats eller tomt, hvilken till sådant elementarläroverk vore lämplig eller 'tillräcklig, men deremot emellan staden och slottet funnes en Kongl. Majit och Kronan tillhörig plats, för närvarande utgörande en del af slottsträdgården, hvilken plats i alla hänseenden vore för nämnda byggnad tjenlig, Kongl. Majit måtte i nåder tillåta att denna plan, sorn, enligt deröfver upprättad och den underdåniga ansökningen bilagd karta, uppgår i qvadratmått till 2 refvar, 78 stänger 23,5 fot eller 6,955^ qvadratalnar, finge för ändamålet till staden upplåtas.
Som emellertid de af Rikets Ständer, med anledning af omförmålde nådiga Proposition, fattade beslut, hvilka Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse af den 11 sisth April, hos E. K. Maj:t anmält, komma att i stället medföra ytterligare minskning i beloppet af ifrågavarande inkomst-titel, hafva, i enlighet med härpå grundad beräkning, mantalspenningarne blifvit upptagna till endast „ 525,000 10:o. Bötesmedlen, beräknade vid förra riksdagen till 90,000 R:dr, hafva under åren 1858—1860 i medeltal utgjort 93,497 R:dr, och hafva således, på sätt E. K. Maj:t föreslagit, blifvit bibehållna vid „ 90,000 ll:o. Kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål utgår till och med åren 1870 och 1871 på grund af kontrakter emellan Kronan och rusthållarne; och då inkomsten således för nästa statsregleringsperiod icke kan vara underkastad någon förändring, upptages den hår, enligt E. K. Maj:ts förslag, till oföråndradt belopp af 140,175 kubikfot ä 2 R:dr med 280,350 12:o. Ständiga rotevakanser vid Skånska infanteri-regementena, 14,543 kubikfot 2 kannor upptagas, likasom vid föregående statsregleringar, i öfverensstämmelse med E. K. Maj:ts nådiga Proposition, i jemnt tal, till 14,500 kubikfot, med värde af . „ 29,000 13:o. Tillfälliga rotevakans-afgifter beråknades i förra Riksstaten till 7,000 R:dr, men då de i medeltal under åren 1858— 1860 inbragt 9,375 R:dr, hafva Rikets Ständer ansett inkomsten böra, på sått E. K. Maj:t föreslagit, höjas till „ 8,000 14:o. Vakans-afgifter för nyroterad jord, som vid förra riks dagen beråknades till 55,000
Skulle det no ej tillåtas att å tjenlig tid få uppbränna hvad som ej kan till byggnad användas, skulle det för nybyggaren medföra svåra olägenheter; och då det alltid åtgår flera år, innan han kan få någon åker upparbetad, hvaraf han kan erhålla sitt lifs uppehälle, så nödgas han, för att erhålla foder för kreatur, afrödja sådana trakter, som äro lämpliga till äng, 22 Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Bcsv. o. Ekon.-Utskottcts Utlåtande JU 31. hvilka för det mesta äro bevuxna med små och oanvändbar skog, som man vid ängsodlmgar ej kan blifva fri från på annat sätt än att den å tjenlig tid får uppbrännas, och detta stadgande är icke blott olämpligt för kronohemmans-åboer, utan äfven för skattehemmans-egare i de norra länen, hvilka äfven i anseende till inskränktare åker-egor nödgas upparbeta till äng tjenliga lägenheter å skogarne, såväl som till beteshagar, jemte platser till uppförande af fäbodar; och skulle de ej på sådane ställen få uppbränna hvad som ej till byggnad kan användas, så blir den afröjda trakten oanvändbar. Hvad äfven under samma stadgande blifvit bestämdt, att getter ej få i skog utsläppas, så är det i de nordligare länen olämpligt och overkställbart. Jag vill först såsom exempel anföra, att, då nybyggaren, såsom jag förut nämnt, ämnar bosätta sig, getter äro de enda kreatur, han till en början kan begangna sig af, dels derföre att de kunna herbergeras i ganska små och enkla boningar, dels derföre att han åt dem kan i trakten hemta födoämnen till deras uppehälle, redan innan denna hunnit uppodlas Då dessutom hvar och en lärer inse såväl svårigheten af att tjudra getter i vilda skogen, sorn att utan tillgång på mjölk lifnära hustru och barn, så torde hvarje rättänkande finna detta stadgande olämpligt.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att i följd af R. o. Ad:s fattade beslut, alt punktvis öfverlägga om förevarande betänk., vore det nu egentl. fråga om ii punkten, ehuru H. Ex. ej kunnat hindra åtskilliga talare att i discussionen inblanda yttrandnn rörtde la punkten. Hr Höökenberg, Carl Åke: Jag begärde ordet i anledning af Frih. Cederströms sisla yttrande. Jag tror icke, att småsedlarnas indragning skulle hafva den, i Frihts tanka, lyckliga följd, att det skulle blifva nödvändigt att anlita städernas handlande om vexlar, för att genom posten kunna uppgöra smärre liqvider. Småstäderna hafva sinsemellan så liten communication, att deras handlande icke känna hvarandra. Dessa hafva endast relationer uti de större städerna, såsom Stockholm, Götheborg <8{c., der de ofta endast äro kända af sina förläggare. Jag tror derföre, att den, som behöfver skicka med posten mindre summor än Bankens minsta sedlar, hellre, än att af städernas handlande köpa vexlar på några sk:r, skulle, på sätt en annan värd talare antydt, skicka ett mindre silfvermynt. Bo correspondenterna på landet, långt ifrån stad, så ökas naturligtvis de svårigheter, som skulle uppkomma af detta vexelsyslem. Huru lyckligt dess införande för öfrigt kunde blifva, lemnar jag derhän. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag har icke varit uppe från början af discussionen; men jag skulle tro, att den nu 6 H. 28 Den 6 Maj f. ra. egentl. bör röra I i punkten. För min del tror jag, att i vårt land det ej skulle vara lyckligt, om man upphörde med utgifvandet af de mindre sedlarna. Om den framtid, då detta skulle ske, snart inträffade, tror jag, att det vore skadligt derföre, att i landsorterna, der man saknar handelsbörs och der transactioner ske med närgränsande länder, i den mindre rörelsen utgår Svenskt mynt, och det är t. ex. ganska allmänt i Köpenhamn. Ett högst betydligt qvantum silfver skulle på det sättet utströmma.
Betänkande, i anledning af väckta motioner om bestämmande af aflöning för Fjerdingsmän; om Säteriägares rn. fl. skyldighet att deltaga i Fjerdingsmanna-bestyret; om ordningen för denna tjensts bestridande af sockenboarne; samt om utfärdande af ett Reglemente för Fjerdingsmän. Hederv. Bonde-Ståndet har till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterat följande motioner, rörande ofvanstående ämnen: l:o af Riksdagsfuilmägtigen G. Pettersson från Östergöthlands Län, som har anmärkt, dels att, då man under förra styrelsens tid egnado en faderlig uppmärksamhet åt förbättrandet af tjenstemanna-corpsens lönevilkor, glömde man nästan helt och hållet dem, som stå på det lägsta trappsteget af tjenstemannabanan, nemligen fjerdingsmäunen, hvilkas åligganden likväl äro bland de mest mödosamma och besvärliga, dels att på åtskilliga orter boställen hittills varit anslagna åt f jerdingsroännen, men då dessa, eldigt vid sistlidne Riksdag fattadt beslut, skola indragas i nion som inruka f värne afgå, så blir häraf följden, alt fjerdingsmsnnens underhåll kommer att drabba socknarne, och att hvarje hemman derigenom får sig pålagd en ny förhöjning i sina utgifter af 8 å 10 kappar spanmål om Aret hvilket redan inträffat på de ställen, der sådan indragning skett. På grund häraf, har motionären hemställt, att Rikets Ständer måtte bevilja ett lämpligt anslag till aflöning åt fjerdingsmäunen.
Da af Constitutions-Ulskottet i Memorialet N:o 5'7, framställda förslag anlogos till grundlags-enlig behandling vid nästa Riksdag, hvarvid Ståndet, i följd af Memorialet Ns> 81, medgaf ej mindre, att ordet: för, i 4 mom.|af Utskottets förslag till ny redaclion af Regerings-Formens 8 §., må utbytas emot ordet: förer, än äfven att den af Högloft. Ridderskapet och Adelil uppgifna redaclion af 6 momentet i Regerings-Formens 8 §. må, 4 stället för deu af Utskottet framställda, intagas i det förslag till ändring af nämnd® §., 56 Prot. Vt dr', d. o. 7 Sein, 1841, som till nästa Riksdag kommer att hvila. Derjemte godkändes voteringsproposilionerna; och i öfrigt lades Memorialet N:o 81 till handlingarne. N:o 82, i anledning af erhållen återremiss af Constitutions-Ulskottets Memorial N:o 59. Med ogillande af hvad Utskottet tillstyrkt i Memorialet N:o 82, vidblef Ståndet dess, i avdedning af Memorialet N:o 59, fattade beslut. N:o 83, i anledning: af återremiss å Constitutions-Utskottets Memorial, N:ö 60. Jemte godkännande af voterings-proposilionen, öfverlemnade Ståndet till Conslitutions-Utskottet att, i anledning af föreskriften uti 56 §. RegeringsFormen, inbjuda det Hederv. Bonde-Ståndet att foga sig efter cle öfrige tre Riks-Ståndens i denna fråga, vid pröfning af Memorialet N:o 60, fattade beslut och N:o 84, i anledning af återremiss på Constitutions-Utskottets Memorial N:o 62. Voterings-proposilionen godkändes, men derjemte öfverlemnade Ståndet till Constilutions-Utskottel att, i anledning af 56 §. Regerings-Formen, till det Hederv.
Handbörds härads innevånare hösten nästlidet år hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om aflåtande af Nådig proposition till Rikets Ständer angående beviljande af anslag för allönande af en särskild provincial-läkare inom nämnde härad med station i Högsby, samt att, sedan Sundhets-kollegium erhållit nådig remiss å den underdåniga ansökningen, för att, efter vederbörande» hörande, i ämnet sig utlåta, Kongl. Maj:ts befallningshafvandes i nämnde län samt provincial-läkarens i Döderhultsvik yttranden i frågan blifvit infordrade och nyligen afgifne, anhållit, att, då, i anseende till den långt framskridna tiden, Nådiga proposition i ämnet sannolikt icke hunne att till Rikets nu församlade Ständer ankomma, Rikets Ständer måtte, utan afbidan derå, anslå medel till allönande af en provincial-läkare inom Handbörds härad; och är, till ådagaläggande af behofvet häraf, anfördt, att för nämnde härads innevånare, såsom bosatte på 7 å 8 mils afstånd från provincial-läkare-stationen i Döderhultsvik, ringa biträde af läkaren derstädes kunde påräknas, samt att inrättandet af en ny provincial-läkare-station i Högsby vore i väsendtlig mon underlättadt derigenom att ett apothek der redan funnes förlagdt; varande genom de till den hos Kongl. Maj:t gjorda underdåniga ansökningen hörande handlingar, deraf Utskottet erhållit del, ådagalagdt, att så väl Kongl. Maj:ts befallningshafvande i förenämnde län som provinaial-läkaren i Döderhultsvik uti deras under den 26 November och den 10 December nästlidet år afgifne underdåniga yttranden tillstyrkt
Detza omständigheter har jag nödgats anföra, dels för at wisa huru orätt man samman blandar förenämnde ämnen, pröfwade och bedömde af olika Fördelningar pä olika tider, och sammanbinder det Historiska med det Financiella, för at med hemlighet omswepa altsammans, dels ock för at ädägalägga, at et sädant omdomme gynnande misitag influtt i Hogwördige Preste Ständets Protocolls Utdrag, dä der in-föres, Banco-Utskottet -en 22 ^unii genom anförde voterings proposition, gillat herrar Aanco-Fullmstgtiges Linancc-operation r afseende pä Realisation, ehuru frägan derom dä ännu i detta afseende i Banco-Utskottet icke förewarit utan först den zo Junii i de Financ elle delar blef afgjord, men den genom voteringen den 22 afgjorde, endast hade afseende pä de ere omständigheter, som med förändringen afRealisationsplanen ägde sammanhang. Sedan nu säledes genom de i Preste Ständets Proto olls Utdrag införde voterings-propositioner, samt bwad jag smfk äran anföra, uplyses at blott dct Histmiska, icke det Financielle af Realisationen blifwit aen^m detze propositioner stäldt i fräqa, at Ban 0 Ntssottet beslutat at förhällandet deraf skulle, jämte anmärkning i fluteliga Berättelsen Lil Rik'ens St än - 1Z7^ Den 29 August?.
Att sednare perioden af 2 Mom-i 14 helt och hållet utgår; men att deremot 3 och 4 Mom. undfå sådan lydelse : ”3 Morngitter ej Gäldenär, om han han”del eller sådan rörelse idkat, der Bok hållas ”bör, med ordentligen förda samt år ifrån år af”s, lutade Böcker visa huru hans obestånd tillkom”mit, eller finnes Gäldenär deruti eller på an”nat sätt hafva oredliga mot sina Borgenärer sig ”förhållit, eller har Gäldenär uppsåtligen gyn”nat en eller annan Borgenär med pant och betalning de sista trettio dagarna förrän han sin ”oförmögenhet hos Domaren anmälte; eller äro ”under samma tid penningar eller varor af Gäldenär upplånte elltr under annan förevändning ”åtkomne, hvilkas användande han ej kan be”hörigen redovisa, eller har Gäldenärs obestånd ”tillkommit af slöseri , dobbel eller uppenbar ”vårdslöshet, svare då icke allenast till hela ”gälden , Utan sitte äfven i häckte, der Borge, ”närerne ej annorledes sig åtnöja låta, samt nju. ”te vanlig fångförplägning; och änskönt han på ”fri fot vara får, blifve hån ej till publiqne ”syssla 456 Den s 9 Maj. ”syssla eller förrättning antagen, samt, om ban ”haft uppbörd om händer, varde derifrån skild. ”Har Gäldenär varit Borgare, håfve förverkat ”sitt Burskap, utan att kunna något sådant inom ”Riket någonsin återfå: och kan ingen Gäldenär, hvilken hegart få egendomen afstå, men ”icke på laga skäl ifrån Borgenärernas vidare ”kraf och tilltal genom laga kraftvunnen Dom ”full befrielse vunnit, antingen sjelf få deltaga ”i eller komma under omröstningvid val, sorn ”medborgerligt förtroende efter Stadgar och Författningar utmärka och publique förrättningar ”innebär. Faller honom under tiden gods och ”penningar till, gånge de ock till Gäldens, ”betalning ” ”4 Morn.
En större 238 Den 3 Maj. del af dera upkommo just för de mindre jordegarnes skull, för att ät dem bereda möjlighet alt lösa sig från lionden, servituter och grundskatter, sådana som ännu, (och Gud vet om eller när förhållandet hos oss blir annorlunda) besvära en större del af Sveriges jord. För sådan lösen äro Hypotheksbanker serskildt inrättade i Ryssland, Honover, Beijern och flerestädes, derifrån ganska små lån äro utlemnade. Annars har man fixerat ett minimum af län som i några föreningar nedgått till vid pass 500 r:dr b:co i Svenskt mynt. Innan jag slutar, ber jag få reservera mig mot den misstydning af mina åsigler, som skulle jag förorda utsläppandet af en större sedelstock. Näringarnes trefnad, vårt ekonomiska välstånd, och hvad ännu mera är •— vår ära, fordra uprätthållandet af Bankens förmåga att i främsta rummet uppehålla myntvärdet. Delta ligger mig lika varmt om hjertat, som någon af Eder, Mine Hrr! men jag påstår att de små tillgångar vi ega af så väl kapitaler, som mynt, kunna användas så att de göra vida större gagn åt näringarne, än de nu göra, och det kan ske, dels genom befrämjad möjlighet för HypoIheksföreningarne att uptaga och genom utlåning tillgodogöra hvarje större eller mindre inhemskt kapital, som annars ligger ofruktbart, dels genom spridande i landet, medelst ändamålsenligt ordnade enskilda Banker, af den löpande lånerörelsen, så att verkan'af vårt lilla rörelsekapital, till affärers afslutande och liqviders fullbordande, mångfaldigas. Jag påstår vidare att, om våra inhemska kapitaler ej äro tillräckliga för tillgodogörandet af våra ressurser, böra vi så länge tillegna oss utländska, som dessa kunna fruktbargöras här i landet till en större årlig afkastning, än deras ränta och amortering kosta oss, ty det är bättre att importera lånadt silfver, än alt exportera menniskor.
"Den fråga, sorn genom förevarande motioner ånyo blifvit väckt, har ofta varit föremål för Pikets Ständers uppmärksamhet, sednast vid förra Riksdagen, då flerfaldig» framställningar i ämnet egde rum. Dåvarande Stats-Utskott, sorn önskade kunna angående denna vigtiga. fråga meddela en fullständigare och tillförlitligare utredning, än den vid ärendets behandling föregående riksdagar lemnats, hade anhållit om Kongl. Maj:ts nådiga befallning till vederbörande embetsverk att meddela Utskottet uppgifter och upplysningar i flere uppgifna hänseenden. De under Kongl. Kammar-Kollegium lydande Provins-kontor, sorn i följd häraf lingö sig ålagd t att meddela de äskade upplysningarne, upprättade, på grund af derstädes och i Kongl. Kammar-Rätten befintliga handlingar, berörde uppgifter, hvilka, enligt Utskottets vitsordande, vore omsorgsfullt utarbetade, men för vidlyftiga att kunna i sin helhet bifogas Utskottets utlåtande i ämnet. Ett länsvis upprättadt sammandrag af nämnde förteckningar åtföljde dock nämnde utlåtande, som vid slutet af Riksdagen inkom så sent till Riks-Ständen, att Ridderskapet och Adeln samt PresteStändet icke medhunno att deröfver sig yttra. Detta utlåtande, — infördt under N:o ö()0 i fjerde samlingen af Hillänget till samtlige Riks-Ständens Protokoll för nästlidne riksdag, hvartill Utskottet, jemväl med hänseende till vigten af de upplysningar i frågan, som det bifogade nyssoinförmälde sammandraget af då infordrade uppgifter lemnar, får hänvisa — innehåller hufvudsakligen att Utskottet, innan åtskilliga andra omständigheter och förhållanden blifvit näimare upplyste och utredde. ansett sig icke kunna meddela något yttrande i sjelfva frågan, utan endast hemställt, att Rikets Ständer, med underdånig anmälan om do i ämnet framställda förslag, måtte till Kongl. Majit öfverlemna de med hänsigt till frågan uppgjorda och Utskottet meddelade officiela förteckningar, för vidtagande af de åtgärder, som Kongl. Majit i nåder funne för ärendets utredning ytterligare erfordras.
709 redan under den 2g nasti, Maji och den 22 innevarande» Junii beslutit, att samma Utskotts Utlåtanden om Gaanderne för en allmän reglering af Statens Embeten och Tjenster, borde till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnas, i den afsigt som Protokollet för förstnämnde dag utvisar , att förevarande Betänkande äfvenledes bör för samma ändamål till Kongl. Majit i underdånighetinlemnas. S. D. Vid ytterligare föredragning af StatsUtskottets förnyade Utlåtande N:o 316, angående verkställd granskning af allmänna MagasinsInrättningens räkenskaper och förvaltning, jemte förslag till grunder för denna Inrättnings-Organisation, blef samma Utlåtande i allt öfrigt bifallit, utom i afseende på 11 Punkten, som ogillades, hvaremot Ståndet antog Utskottets uti lista Betänkandet gjorda hemställan , om ”rättighet för Riksens Ständers Revisorer att, i händelse af befinnande uppenbara öfverträdelser af de grunder, sorn för dispositionen af Creditiven ä Banken blifvit bestämde, låta till hälften inhibera dessa Crediiiv.” S. D. Då Bevillnings-Utskottets på Bordet livilande Utlåtande Nio 30, i anledning af de emot 3idje Artikeln i Bevillnings-stadgan, angående afgift för förbrukning af vissa öfverflödsvaror, framstälde anmärkningar, ånyo föredrogs blef det sednare Alternativet af Prest-Ståndet antagit.