Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I an. dra Städer der Troupper ligga, stall wid dyli. la tillfällen Högste Militaire Defälhafwandcn efter samräd med ortens eller stadens tillstädes, »varande Högste Civile Embetsman, ivid answar wara stylvig, att med de tillgängelige Troupperne widtaga lika beskaffade säkerhetsmätt; och afsändes derefter om utgängen styndesamt un. derdänig rapport till Konungen. §.2. ' Sä länge upploppet icke utbrustit i frids, förstörande uppträden inom Konungens Borg, eller i wäldsgerning emot medborgare, äge Of. wer-Stathällaren, eller den Hans ställe företrä, der, och i de öfrige ofwannämnde Städer, sta. denS tillstädeswarande i befäl stadde Högste Civile Embetsman, der han Folksamlingen för lugn och säkerhet wädelig finner, offentligen och högljudt, i Ronungens och Lagens namn, anmana de samlade att, wid äfwentyc as lifsspillan,-i godo atskiljas. Denna anma. ning mä förnyas twenne gänger med förelagd tid af nägrs minuter efter hwarje gäng, dock ej under 25 sammanräknade; och stall, till yt. ttrmera warring och efterrättelse, wid första anmaningenS afkunnande, pä tjenliga ställen, särdeles der de samlade kunna bortgä, eller andre möjligtwis tillöpa, högt och synbart för de samlade, uppresas, om dagen en swart fana med ett rödt kortz, och om natten 4 i fyrkant ställde brinnande lyktor, äfwensom wid bwarje Den 12 October. 129 anmaning Irenne tätt pä hwarandra följande losa stolt, ur särskildt handgeivär mäge afles. sas.
kand. froken Eaema Sahlbom, 300 kronor, for stndier vid Stockholms Hogskola; froken Elisabeth ROSborg, 360 kronor, for studier vid Tekniska Skolans hijgre konstindustriella afdelning (Stockholms stads stipendium); froken M athilda Andersson, 240 kronor, for sjnkvkdskurs vid Snbbntsbergs sjukhns (V.esterbottens lans stipendium); frolren Elisabeth Lundvall, 270 kronor, for utbildning till monstesriterslm vid ' Teknislra Sliolan (Sodermanlaids liins stipendium); fru ~ A i Louise e Sontag, 180 kronor, for utbildning till forestiindarinna for nrbetsstuga (Bfnlmohns liins stipendium); fs6- lren Hilda ~ndersson, 180 kronor, for utbildning till liixarinna i huslig ekonomi fiir folkslrola (O~te~gotlands liills stipendium); froken Hanna Jusander, 180 kronor, for genorngiiende af sjnkviirdskurs vid Sophiahemmet (Kristianstads l h s s t i g e n d i. ~ ~) Enar. de bdda sistniimnda stipendiaterna genom sjukdom blifvit hindrade ntt fullfolja de rned stipendierns afsedda kursernn, hafva dessa stipendiemedel tillsvidare for dem reserverats. F r h Donationsfonden for kvinnor som studern medicih, hafva tvenne stjpendier under &amp; ret utdelats: ett studiestipendium B 500 kronor till ined. kand. froken Hnnnn Christer~Nilsson, s m t ett resestipendiuin B 1,500 kronor till med. licentiaten froken Maria Folkeson, for att under ett halft firs tid i utlandet idlra obstetriska och gynekologiska studies. I likhet med foreghende Br har koinith ntt tncksamt erkanna einottagandet af en giifva af 200 kronor till Allmtinna Stipendiefonden friine froken Ellen Bergman.
med derunrler berälinade 47 Luiriror 8paninäl; oelr enär den ä 8tat c^vaistäende balfteu af Lagmairs-Löneu pä Oottlaiad „ 248: 28. — »lied deruti beiälinade 23 Lunner 8pan»näl, 8liall, dä de!, ena vid LagmansLmbetet i 8ödermaniand vaiands Lostället Mtsb^, 80m enrot el.!, ringa arrerrde nu är bortarrenderadt, vid midlastan är 1844 täll Lmbetet äte» littler, enligt Longi. Lrekvet den 5 8eptember 1791, lill 8tats-5Ver!iet indragas, spliss berörde ball va Deremot bär, ge»o»n tid efter annan l»68lutad lil^f»>i»rg af Domsagor, bel»of uppstätt af n^-a löner oel» boslällspenningar för 2:ne Iläradsliötdingar » 27 "Wermlsncl8 I.sn .. k.clr 170: - — oeti kör Hsrsli8liöfclinA6n i lien n^s Oom8s^sn »k l^orrllot ten8 iLn , 85: 8smt, jemlikt I23er8 l^onAl. lvisj:t8 lXs3ii;s Dref sf lien 25 l^ovemller 1835, sn8lsA för en ZänA till er8sttninA rneci 75 Il:3r om äret, frän oeir nreci 1830 till lle88 4.ön ä 8tst u^^före8, tili 3en en» I1srsll8iiöfliiuA6ii i 'Wermls n^8 lk,sn. /^Mrö <5^/e?vr6.
Deremot är och förblifver det en osannfärdig framställning, att den, år 1810beslutade och af Kongl. Maj:t fastställda, extra ro/erings-skyldigheten blott skulle angå den så kallade ,privilegierade jorden.* Delta ord finnes ej hvarken i 1810 års beslut eller 1811 års förordning om den då oroterade jordens extra roterande; och om äfven så vore, att endast privilegierad jord skulle vara derefter från ordinarie rotering befriad och extra rotering underkastad, så är det till och med en orättvisa, att utsockne-friilse kunnat Stals-Vtskollets Utlåtande, K'o 46. 9 kunnat i detta afseende såsom icke privilegierad anses, emedan den frihet, som 10 § af llidderskapets och Adelns privilegier år 1723 erkänner för denna slags jord billigtvis bör af den åtnjutas, äfven sedan den genom, i lag tillåtne, köpeafhandlingar öfvergått i ofrälsemäns händer. Då nian likväl, så väl vid förra riksdagen, som äfven nu, ser dessa förhållanden vanställda, för att dels försvara den godtyckliga åtgärd, hvarigenom regeringsmakten rubbat alla föregående Regeringars och Ständers gemensamma beslut, angående dessa hemman, dels anskaffa mera penningar till försvarsanslagen, som aldrig kunna blifva tillräckliga, och för hvilkas fyllande allmänt väl och enskild rätt synas ämnade att uppoffras, nödgas jag ännu en gång fästa Riksståndens uppmärksamhet på dessa många och ovedersägliga skäl. Jag gör det utan hopp att kunna rädda, så att säga, en hel provins (ty här är fråga om öfver 1,100 hemman) från en olaglig beskattning, ty jag vet, att man i denna tid och från vissa håll icke gör afseende hvaiken på lidandet eller missnöjet, blott man kan under och genom söndring och splittring uppnå sitt mål. Men jag gör det för att underställa den allmänna känslan och rättsbegreppet, hvart det skall leda, om, 'på detta sätt, ingenting i samhället blir heligt.
Ridder släp et och Adeln. S. D. Sedan Kongl. Maj:ts Sonson, Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen, Hertigen af Söderman» land, Joseph Frans Oscar, enligt de i båda Scandinaviens Riken gällande Grundlagar, upphunnit sina myndiga år, har Högloft. Ridderskapet och Adeln, för att åt Riksens Ständers vid 1812 års Riksdag fattade beslut, angående Hans Kongl. Hög het - 28 Proi, Utdrag d. 2 Jan, 1818. het Kronprinsens antagande af Rikets Styrelse; i händelse af Kongl. Majus sjuklighet, gifva den ytterligare utveckling hvarigenom all osäkerhet för framtiden ina förekommas, enhälligt beslutat, att, på sätt Ridderskapet och Adeln vid 1812 års Riksdag i afseende på Hans Kongl. Höghet Kron Prinsen förordnat, för framliden stadga och bestämma, att vid alla de tillfällen, då Kongl. Majit och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen af sjuklighet hindras, att med Regerings ärenderna sig befatta Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen, Hertigen af Södermanland, Prins Joseph Frans Oscar må inträda uti utöfningen af Konungamakten med ali den rätt, närvarande Grundlagar densamma tillägga , samt uti Kongl. Maj.-ts höga namn Rikets Styrelse föra; tillförseende sig Ridderskapet och Adeln, att Hans Majit Konungen och Hans'Kongl. Höghet KronPrinsen uti detta Ridderskapets och Adelns beslut endast täcktes igenkänna Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad och tillgifvenhet för ett älskadt Konungahus jemte en rättvis gärd åt den unge Furstens iofvande egenskaper och redbara manliga väsende; och skulle ExpeditionsUtskottet anmodas, att underdånig expedition härom , så väl till Kongl. Maj:r , sorn till Deras Kongl. Högheter KronPrinsen och ArfPrinsen, skyndsgrnt till justering uppsätta. Om hvilket allt de öfriga Respect, MedSlånden skulle vänligen underrättas.
Och alla andra fartyg, däckade eller odäckade, af fem svåra lästers drägtighet och deröfver, tillhörige Köpingar, lastageplatser eller landtman för hvarje läst — 4. Då Skeppsredare uppgifvit och blifvit taxerad för behållen inkomst utaf sitt Skeppsrederi, utöfver hvad den här intagne läste-afgiften utgör, erlägge han ej den serskildt stadgade läste-afgiften. Ega flera del uti skepp, påföres hela Bevil!nings-afgiften Hufvudeller Correspondent-redaren. Intilldess uppmätning af fartyg hunnit verkställas, höra sådane, som äro ouppmätte, af Taxeringsmännen anses till den drägtighet, i lästetal beräknad, som, efter egarens uppgift, jemförd med de upplysningar, hvilka derjemte kunna erhållas, kan bestämmas. Om uppgift öfver egande Fartyg, se 66. §. 11. Handtverkare och andra förut icke uppräknade Borgare skola, med bibehållande af den i allmänhet fastställda grund, till fem procent af inkomsten taxeras, med ledning af nedanstående, till närmare rättelse fastställde classification, nemligen: I Stockholm och Götheborg. Fjorton Classer. Första Classen ... R;dr 350 Andra d:o 250 Tredje d:o 200 Fjerde d:o 150 Femte d:o 120 Sjette d:o 100 Sjunde d:o 75 Åttonde d:o . 60 Nionde d:o 45 Tionde d:o 35 Elfte d:o 25 Tolfte d:o 20 Bil. till Bevillnings-Utskottels Betänkandej N.o 12. Trettonde d:o Fjortonde d:o I Städerne af Första Classen. Tolf Classer. Första Classen Tredje d:o Fjerde d:o Tionde d:o Elfte d:o Tolfte d:o . I Städerna af Andra Classen. Tio Classer. Första Classen Andra d:o Tredje d:o Fjerde d:o ... 45 Femte d:o Sjette d:o
Det torde således icke behöfva vidlyftigt ointalas, huruvida frågan är eller icke är stridande mot grundlagen. Jag tror alt den icke är det, emedan R. St. äga att i önskningsväg framkomma till K. M. med hvad de anse för Riket gagneligt vara, och när vi påminna oss huruledes många gånger, äfven på detta rum, det blifvit framstäldt, och sådant med rälta, att Svenska landets innebyggare ingen annan petitionsrätt i allmänna mål äga, än den som utöfvas af deras representanter vid allmän riksdag i stöd af 89 §:n i Reg. F;n, så lärer väl få tagas för afgjordt, att ett af två mäste äga rum, antingen att Svea Rikes innebyggare ingen petionsrält äga eller att de äga den 26 H. 20 Den ii Juni. genom sina representanter, på sätt grundlagen stadgar. Jag tror det sednare och alt vi icke äga en så beskaffad pelitionsrätt, som andra länder äga, nemi. direct pelitionsrätt i allmänna frågor. Jag anser således saken i denna del vara klar.
Ty nekas kan ej att det är godt, ja nödvändigt att hafva ett eget omdöma om saker och ting, med hvilka man har att göra. Ar då verkligen en tradghrd värd att offra tid på? Dir tviflar - men den är det! Vi lefva i detaljarbetets tid, och en trädgård är ett detaljeradt jordbruk. J u mer ett folk odlar sin jord som tradgard, ju rikare och idogare blir det, seblott p$ vart lilla grannland Danmark för att ej nämna. Frankrike och Belgien. Men, invänder mången, hur få tid att sätta mig in i. trädgårdsodlingen och sedan när praktiskt tillämpa min kunskap, ofta borta, som jag är och upptagen af andra vikf ?. och jag Invändningen ar berättigad, jag erkänner det vill derför föreslå att du lemnar trädgårdens vård - hvilket. utomlands ofta är fallet - i din hustrus eller dotters hand .. De kunna mera grundligt egna sig deråt, och då. det ju i trädgården hufvudsakligen alstras frukter, som omedelbart gå. till ett af deras departement, ligger det, ju i sakens natur, a t t de ej böra sakna intresse. J a g vänder mig derför nu direkt till Eder, Sveriges. unga kvinnor, med den uppmaningen att taga trädgardarne i E r t speciela hägn. Men I skolen ej blott för syns skull Ataga Eder detta värf, utan I skolen rttbdda E r dertill, for att sedan verkligen direkt eller indirekt kunna leda skötseln af E r trädgård. Våra dagar hafva bevittnat, hur kvinnan litat öfverallt upptagit konkurrensen med mannen, och hur det skett till det helas båtnad. Hvarför ej d&amp;. göra det afven p % detta område, som i sa hög grad synes egnadt just för kvinnan? Trädgårdsodlingen innefattar ju en m&amp;ngd de finaste arbeten, som fordra en mjuk hand, ett aldrig svigtande t81amo.d och ett kärleksfullt sinne: och det är ju endast hvad I i s&amp; hög grad besitten. Till utförande af de tyngsta och gröfsta sysslorna, för hvilka Edra krafter ej Lnnu racka till, står ju mannens hjälp till E r t förfogande. Att I egen intresse för yrket, derp % tviflar jag ej.
Commerce - Lsllegium 1809 Lrs Ordinarie Srar Winger 11,140 r6 Exira Ordinarie D:o . 18,333 26 8 Rdr 89-473 43 s Hwarförutan utaf Manufactur-Diskont-Fonds» till Extra Löner för e» del af Commsrse»Collegii Ledamöter ärligen utgärt 1,983 Rdr, samt till Ordinarie Aflöning för Discont - Conroirer 2,788 Rdr r6 i8;c> ärs proZerrerade Star uptager is,o8K «« Skillnaden bestar deruti: no Alt pä Allmänna Urgists-Skaren blifwit upförde-. Till Den 22 November. "77 Till Skrif, Matcrialier samt andrs nödige Mgifter för Collegium . r,c>Oo —- Till uphandling af med 408 l6 — Tili Msnufacturernes bedrifwande m. m. be« stadde medel 4,Zov , Tik Spinnhusens un derhällande i Lands, Otterne . 4,28z 26 6 10,191 4» 6 2:0 Pä Allmänna Jndragnings-Sraten: Commerce - Räder ^Vennström, hwilken fatt afsked med Lönens bibchällande och är 70 är gam, mal . 300 Commerce»Rädet von klomZren är öfwer 70 är och njuter tjenstledighet - 600 Commdree-Rädet Grefwe 6/llendor§, som likaledes är 70 är gammal, sch njuter ledighet frän ^02 Till ManufacmsLknes beftämjande sch Fiskeriernes upmumran, hav ä Smr HitMs warit bestadt en Summa af ir-sss Mr, hWLrfömtan ' Tom, 1278 Den 22 November. Commerce - Colleqium af Tull Medlen upburik, för, höjning pä Enaelskt Säl Läder och Spansk lils med 4,500 Rdr.
Hr Frih. o. Landtm, förnyade sin nyss framställda propos., besvarades densamma med starka ja, jemte ett eller annat nej, hvarefter H. Ex. förklarade det han funnit ja öfvervägande. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne mern. och betänksn, nemi. från Stats-Utskottet: N:o 337, ang:de verkställd omröstning, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, rör:de åtskilliga med statsregleringen gemenskap egande frågor; Banko-Utskottet: N:o 85, ang:de instruktion för R. St:s BankoUlsk. vid nästkommande riksdag; Lag-, samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk :n. N:o 37, i anledn. af väckt motion, att utländsk man icke må tillåtas att här i riket besitta eller bruka fast egendom, eller utöfva annan näring, utan att vara Svensk medborgare; och N:o 38, i anledn. af väckte motioner om ändring af 10 mom. i Kongl. Brefvet, ang:de Storskiften m. m. i Stora Kopparbergs lån d. 17 Augusti 1804. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 8 på aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. Plenum kl. ti e. m. Justerades 4 prol.utdr. för gårdagens plenum samt pleniprot. för d. 9 sistl. Juli e. m. Hr Hjärne, Harald: Jag anser mig böra anhålla om tillgift för det, att jag vågar uptaga några ögonblick af R. o. Ad:s tid, med att yttra några ord i anledn. af en sak, som till en del rörer mig personligen, så vidt den afser ett af mig å detta rum för några plenidagar sedan afgifvet yttrande.
N:o 3. 45» af Riksgälds-kontoret jemte reglering af förvaltnings-bestyren oeh tjenstgöromålcn vid detta verk, samt det sätt, hvarpå fullmäktige sökt fullgöra samma uppdrag och dé åsigter, hvilka härvid hos fullmäktige gjort sig gällande, så få fullmäktige hänvisa till del särskilda betänkande, hvarigenom fullmäktige, till följd af åberopade §;s stadgande, skola underställa Rikets Ständers pröfning och fastställelse d® af fullmäktige föreslagna ändringar och tillägg i den för Riksgälds-kontoret sednast utfärdade tjenstgörings-ordning och äflånings-stat. Pensioneringen af Riksgiilds-konlorets betjening. (Regi. 232-235 §§). Med begagnande af den, fullmäktige i sista punkten af reglementets 235 § i sådant afseende tillerkända rätt, hafva fullmäktige, sedan sistlidne riksdag, vid sökt och erhållet afsked, tillerkänt husdrängen Anders Lundberg en årlig pension af 148 r:dr 3*2 sk., motsvarande två tredjedelar af hans, under fjenstetiden, på ordinariestat innehafda lön. Genom inträffade dödsfall hafva följande å den, vid sednaste riksdags slut utfärdade, pensions-stat uppförde personer sedermera derifrån afgått, nemligen: under år 1851, afl. hofjägmästare!! friherre Gripenst jernäs dotter Mariana C. Gripenstjerna, som innehaft en årlig pension af R:dr 166: 32. — under år 1852, förre bokhållaren vid Riksgälds-kontoret Carl Angust Tingberg, d:o d:o af , 700: afl. kommissarien D. Eks enka Gabriella Ström, d:o d:o af „ 250: Härigenom har ifrågavarande pensions-stats belopp blifvit minskadt med R:dr Utgörande, med tillägg af förra husdrängen Lundbergs pension, de från Riksgälds-kontoret, på grund af sagde stat, nu utgående pensioner således . „ Från f. d.
Då likväl Kamrnar-Collegium redan d. 6 Dec. 1721 förordnat om denna förpantnings-indragande med samma års ränta, hvarå således någon verkställighet sedermera icke följt, har Karnmar-Collegium genom laga kraftvunnet Utslag d. 28 Junii 1814 ytterligare stadgat, att räntan å berörde Hemman och Utjordar borde med sistnämnde år och framgent komma Kronan tillgodo. 1,7? Selani, om Kronans, forpant. Hem. a Lägenh: Uti Jönköpings Län befinnes dels aflidne Mur.sterskrifvaren Lar»; Andersson, »arnt dess barn och arfvingar inne», hafva Donationsbref af d. 9 Mars 1699 på besitt» ningsrätten af Kronohemmanet Nöbbeled N:o 3 J Mantal Södregården i Refteleds Socken dels ock ett annat Hemman N:o 3^ Mantal Rönjane Mellangården i lekaryds Socken, vara doneradt till Länsman Per Jonsson cch dess arfvingar genom Kongl. Brefvet d. 9 April 1700; men Räntorne af desse Hemman äro till 16 sk. af hvardera, Kronan behållne och de öfrige dalarne af samma räntor anslagne Jönköpings Regemente, derunder de af vederbörande disponeras, hvadan des-', se Hemman icke kuride under förpantning» egenskap hänföras. Uti Kronobergs Län hafva Hemmanen Diö N:o 1 Ibidem N:o 2 en Qvarn, D •iö Hult, N:o 2 Östergården, Riskulla N:o. 1 i Stenbrohult Socken samt Norrhult N:o 1 Ödegården och Klafreda N:o 2 Bruksgården i Nothe» becks Socken, tillförene innehafts under förpantning, hvilken likväl längesedan blifvit af General-Förråds-€assan återlöst och räntprne deraf, med förvandling, Kronan tillgodo beräknade under titel af:
Den åberopade StatsLäran, att genom allmänna Arbeten återföra välstånd och förkofran uti Länder, som varit hemsökte af stora Nationäl-olyckor, torde medgifva någon inskränkning i sin användbarhet; jag tror att denna Lära blott kan bestå, vid de händelser, dä innom en Empire eller Stat, någon viss Province, af Krigsolyckor, dfversvämningar eiler dylikt, blifvit så i grund förstörd, att hjelpen behöfver påkallas ifrån mera lycklige Statsborgare; jag tror det vara vist om en Styrelse på allmänt nyttige foretag kan använda besparda Stats inkomster, och om den genom dessas spridande i allmänna Rörelsen, genom en snabb Circulation sätter Statsborgaren.i tillfälle att med minsta möjliga känning till Stats-Cassan återbära sitt bidrag ; men länge lärer ännu det ögonblick för Sverige uteblifva, då Stats inkomsterne kunna lemna till sådana ändamål användbara öfverskott. Frågan om ej tiden för Götha Canal var inrte på den grund att Berlin och Potsdam byggm des ejter 7-åriga Kriget, visar sig for mig äga så liten Analogie, att jag ej vet huru det ena af det andra kan blifva besvarat: För att afgöra denna fråga mäste man känna Preussens Folkstyrka vid detta tillfälle, och jemlöra den med vår; huru Polkstyrkan förhöll sig till Landets areal; om efter 7-åriga krigets slut, Preussen var belastadt med en stor Arme'e, som icke genast kunde afskedas, och, sorn unRidd, och Åd. Prot. lil B. 41, 42. 323 Den 13 Felruarii. der tiden borde sysselsättas; man måste besinna om ej Preussen var en Militaire Monarchie, sorn nödgades hafva en större Militaire-styrka, hvilken under Freden varit alldeles onyttig, och till för stor Jast för Staten, om den ej arbetat på allmänna företag: Var Preussens område ökadt; eller som Sveriges förminskat.
Att för Ståndens Cancellier aflöningen beräknas ifrån Riksdagens utblåsning och till 8 dagar efter dess slut; samt för Utskottens Cancellier ifrån antagningsdagen och intill dess den anställda personalen i mon af arbetets upphörande, kan föröfskedas; och 3:o Att i allt öfrigt bifalla StatsUtskottets Utlåtande N:o 16 oell de punkter af StatsUtskottets Memorial N:o 2, hvilka ej genom Utlåtandet N:o 16 elier Ridderskapet och Adelns nu fattade beslut undergått någon förändring. S. D. Återremitterades 1 anledning af gjorde anmärkningar, BancoVtskottets den 1 1 dennes e. m. på bordet lagde Memorial N:o /j, i anledning af Ridderskapet och Adelns Utskottet gifne anmodan, alt ofördröjligen inkomma med cathegoriskt svar i fråga om Silfverutvexlingen. S. D, Remitterades till Stats-TJtskottet; Ett anförande af Herr Charpentier, Jean Toussaint, i anledning af de anmärkningar Gr ofve Gyldenstolpe gjort vid hans till Utskottet förut remitterade motion om lönlorhöjning för andre Capitainer vid Artilleri-Regementena, jemte ett af Grefve Gyldenstolpe denne dag afgifvet yttrande. + B eviIlning s-Utskott et; Herr af Ekenstams, Israel, denne dag afgifne anförande, rörande bränvins-bränningen. Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet: Herr Estenbergs, Pehr, anförande, i anledning af Herr Bruneranas, Gusaf Adolph, till Utskottet remitterade motion, med förslag till uppmuntrande af byggnadsföretag i Rikets större städer och företrädesvis hufvndstaden. Från Högvördige Preste-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 16; Pi ot.
En mera sann och naturlig skepnad för en flicksnärta af vår tids ungdom torde man få leta efter. Det hvilar öfver hela denna framställning en sådan doft af omedelbarhet o c h friskhet, att man ovilkorligen står tvehogsen, om det är den renaste natur eller den högsta konst, man har framför sig. Säkert är, att en hvar, s o m sett denna skapelse af den framstående konstnärinnan, ej någonsin glömmer den samma. Och dock står denna roll ingalunda ensam inom det nyssnämda facket, och ej heller är denna genre den enda, inom hvilken fru Hartman utmärkt sig. Vi påminna endast o m t. ex. Katharina i Shakespeare ' s » Så tuktas en argbigga », fru von Pöchlar i » Guldfiskar » m. fl. Lyckades fru Hartman redan från början eröfra publikens bevågenhet, så har hon ock sedan vetat bibehålla den samma. Fl varpå beror nu denna hastiga o c h så högst ovanliga framgång? Härpå svarar en af hennes biografer träffande: » Innerst på den verkliga o c h äkta begåfningen, det är sant, men dock i främsta rummet på den lyckliga naturellen o c h den intagande personligheten. Det finnes hos fru Hartman ett friskt lynne o c h en osökt, naturlig glädtighet, s o m verka oemotståndligt hänförande, i synnerhet då de som här äro förenade med ungdomens o c h skönhetens bästa gåfvor; inför detta friska skratt, denna sprittande skalkaktighet, detta lekande behag sträcker åskådaren vapen; han måste beundra o c h — applådera, äfven o m hans kalla förstånd någon gång skulle känna sig manadt till en opposition mot någon detalj eller kanske m o t totaluppfattningen i någon viss uppgift — ty alla de roller fru Hartman spelat ha ej kunnat ligga i lika m o n för hennes egendomliga begåfning. Säkert är, att han måste förhålla sig myckel kritisk för att ej inför detta batteri af älskvärda egenskaper, åtminstone i förstone, helt o c h hållet tappa koncepterna. » I I P \ L&gt; I I \ J M | \ | Tidningen Innehåller nästan uteslutande origlnaibidrag.