Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den går genom tvenne sä9 H. 29 450 Den ?7 A u g n s I i e. ro. desrika provinser oell genom Sveiiges förnämsta bergslager, och i en sådan anläggning af jernvägen har man säkerhet nog att den skall blifva nyttig och lönande genom de jemna transporterna, helst onder den årstiden då all sjövägs-kommunikation är förhindrad och forslingen med mycken möda och besvär nn måste ske med åkdon. [Ivad åter fhil vigliga anmärknm, alt beslutet tillkommit i en af grundlagen förnekad ordning, angår, så tror jag att tankarne derom konna vara delade. Jag tror att 5(i § i Riksd.- Ordn. ger en bestämd anlerin. till att anse beslotet i grundlagsenlig ordning tillkommet. De linder benämning promemoria af Hr Waern till StalsDtsk. genom Vallod. RorgareSl. sednare gången lemnade uplysningar, böra väl egentligen betraktas såsom tillägg till den onder motionstiden i ämnet förut väckta motionen och denna åtgärd af del Vallon. Ståndet mätte väl hafva skett pä grond af 5G § [liksd.Ordn. Sedan förekomma (pag. 14) några smärre anmärknrr, nemi. alla onder inom. l:o, likasom den första (Litt. a.) onder mom. 2:o, hvilka alla äro af den beskaffenhet, alt då hela det nu ifrågavarrde anslaget mäste betraktas såsom ett förlroendevotum till Regeringen, och då del äfven (pag. 10) finnes föreslagen en underd. hemställan tilt K. M. med anhållan alt lill K. M. få öfverlemna ärendets vidare handläggning, så måste samma votum innefatta det förtroende till Regeringen, alt alla de omständigheter, som i anmärkmne förekomma, konna och komma att af Regeringen regleras innan oktroj för det blifvande bolaget utfärdas.
Maj:t har, enligt berörde Instructions 9 §. till Revisorerne, vid förrättningens början, öfverlemnat af Kongl. Maj:t förut infordrade underdåniga Berättelser, för sistnämnde tvänne år, ifrån nedan uppräknade EmbetsYerk, om tillståndet och Styrelsen af de under hvarderas förvaltning stående allmänna medel och Fonder, och vid hvilka Berättelser blifvit bifogade föreskrifne GeneralSammandrag af de till granskning öfverlemnade Räkenskaperne, nemligen: Kongl. StatsContoret. Kongl. KrigsCollegium. Kongl. Förvaltningen af SjöÄrenderne. Kongl. SundhetsCollegium. Kongl. GeneralTullStyrelsen. Kongl. ÖfverPostDirectionen. Kongl. Directionen öfver Armeens PensionsCassa, angående StatsAnslaget på Riks-Statens ^:de HufvudTitel till Militaire Embetsoch Tjenstemäns i fattigdom efterlemnade Enkors och Barns pensionerande. Kongl. Directionen öfver CivilStatens Pensionslnrättning. ÖfverStyreisen af MyntVerket. ( 4 ) Kongl. NumerLotteriDirectionen. Kongl. Directionen öfver Invalidlnrättningen. Kongl. Committeen för Andra LifGardets Cassernbyggnad. Kongl. Committeen för GarnizonsSjukhusByggnaden. Kongl. Styrelsen öfver Fängelser och Arbetsinrättningar i Riket Kongl. SeraphimerOrdens Gillet. Kongl. Committeen för SalpeterÄrenderne. Den förnyade Revisionslnstructionen stadgar i i §: J’För alla roebel, af hvad beskaffenhet som helst, Ordinarie eller Extraordinarie, "som genom Allmänna bidrag tillkommit, eller genom Tractater med ”främmande Magter Riket tillflutit, aflägges Räkenskap utaf vederböran"de, på hvilka sådant beror, inom föreskrifne tider och vid det ansvar, "Författningarne för underlåtenhet deraf stadga.” 2alra §. innehåller, ”att alla dessa Räkenskaper med dertill hörarde Kongl.
Den gamle regentens äktenskap var barnlöst, och hans brorson, hvilken nu under namn af " Wilhelm I I bestigit Wiirtembergs tron, hade redan från späda år ansetts som tronföljare och erhållit en uppfostran, i allo egnad att förbereda honom för hans maktpå- liggande värf. Konung Wilhelm är nu en 43~årig man. Under det senaste tiotalet år har i själfva verket en väsentlig del af den Wurtembergska regeringsbördan hvilat på hans skuldror, då hans farbroder af sjuklighet hvarje år tvangs att långa tider vistas fjärran från sitt rike. Konung Wilhelm förmälde sig år 1 8 7 7 med prinsessan Maria af W a l d e c k oeh Pyrmont, en syster till drottningen-regentinnan af Holland. Samma år föddes honom en dotter, prinsessan Pauline af Wurtemberg. Redan år 1 8 8 2 slets emellertid af döden detta äktenskapsband. Fyra år senare, den 8 april 1 8 8 6, fann enklingen en ny maka, det moderlösa barnet en ny moder, då Wilhelm för andra gången trädde i äktenskap, nu med prinsessan Charlotta till Schaumburg-Lippe. Med henne delar han som konung Wiirtembergs tron. Drottning Charlotta är född den 1 0 oktober 1 8 6 4 samt äldsta dotter till prins W i l - helm, innehafvaren af den furstliga besittningen Nachod i Böhmen, och dennes maka, prinsessan Bathildi af Anhalt. Drottning Charlotta åtnjuter i Wurtemberg en synnerlig popularitet lika mycket för sin strålande skönhet och sitt kvinliga behag som för sitt goda hjärta, hvilket aldrig upphör att ömma för de lidande och betryckta. Goda gärningar äro hennes största glädje. I sitt hem är hon ett mönster som maka och — ehuru någon egen bröstarfvinge ej ännu förunnats henne — som moder för den unga prinsessan Pauline. Den bild af Europas yngsta drottning, vi i dag velat bringa lduns läsarinnor, torde kunna gifva dem en föreställning om hennes yttre fägring, liksom w. S C H U M A C H E R K o n s I. Uoflevcrsintör.
/: dels liter kokt, 2 Lördag: äggöl. Köttbullar med potatis; Recept. Soppa pa grönsaker 3. \ selleri, 1 purjolök, 6 potatisar, ärtskockor, en morot, en palsternacka putsas och sönderskäras i bitar, fräsas med smör och mjöl, tills de få vacker färg, spä- das sedan med kokande vatten och få koka på svag eld omkring 1 timmar eller, tills de bli som en puré. Ärtskockorna kunna äfven serveras hela i soppan, men då måste de kokas ' särskildt, hvarefter spadet efter hälles i soppan, som hopkokas till lagom tjocklek, om så behöfves. 3 kall potatis rifves mycket väl och blandas med 8 ägg, \ ' liter smör, » / „ liter söt grädde, 1 skedblad godt hvetemjöl, socker efter smak, gräddas i ugn. Denna sats är alldeles säker. PLÄTTPUDDING. A f öfverblifna kalla plättar lägges ett hvarf i smord form, så ett hvarf sylt (helst ett par sorter), så åter plättar, hvilket fortsattes hvarftals, till plätlarna äro slut; man vispar då tillsammans 2 å 3 ägg med / liter god mjölk, hvilket nu öfverhälles puddingen, som genast insattes i ugnen. Ates ej för varm med vaniljsås. l 3 Emy. Spansk soppa. Ben och öfverlefvor af vildt stötas, brynas, inmjölas och tillsättas med smör och temligen mycket afskalade kastanier, kokas i buljong och drifvas genom sikt. Serveras med särskildt brunkokta kastanier. Consommé med salcp. Då stark buljong af oxkött ocb kalfkött kokar upp, iröres salep under fortsatt omröring; skummas och får småkoka, skummas åter och serveras. I stället för salep kunna tapioca och fago användas. Fin soppa. O. H. Kryddkött. En fin benfri stekbit tages och späckas med godt späckfläsk, därtill tages vin, ättika och öl, af sistnämnda sorterna lika mycket af hvardera sorten, vin efter råd och lägenhet. Detta sammanblandadt slås öfver köttet, att det står väl öfver det.
Stånde dock sådan delägare öppet, att förvärfva full delaktighet, genom erläggande af andra hälften af årsoch befordringsafgifterna med den förhöjning, som ofvan är stadgad. §• 4- Af inflytande afgifter enligt 2 §:n, 2, 3 och 4 mora., gåfvor och testamenten , hvarmed föreningen kan blifva hugnad, äfvensom af de öfverskott, hvilka, sedan understöden blifvit utbetaldte, årligen kunna uppkomma, bildas och ökas tillsvidare föreningens fond, hvilken insattes i R. St:s Bank (Riksg.Contor), och der ar löpande, med beviljad 5 procrs ränta. §• 5. Årliga räntan af denna fond, afgifterna enligt 1 §:n 1 ■jö Den 4 Ma**s e. m. mom., samt det årliga tillskott Staten lemnar, användes till utbetalning af de i i §:n omförmälde understöd; hvarvid, då dessa tillgångar sådant medgifva, för erlagda hela afgifter, understöd af i5q r;dr maximibelopp för helt, och proportionsvis för vissa delar deraf, tilldelas efter följande grunder, nemi,: För understöds berättigande efter i, 2 och 3 mom. Helt understöd: aj åt delägare; bj åt delägares enka med 2:ne eller flera minderåriga barn, samt cj åt delägares minderåriga barn, då antalet är 3 eller flera; T8^ understöd: aj åt delägares enka med ett minderårigt barn; bj åt delägares minderåriga barn, då de äro 2:ne; i%- understöd: aj åt delägares enka utan minderårigt barn; bj åt ett af delägare efterlemnadt minderårigt barn; Och åge, vid fördelning af understödsbeloppen, enka alltid taga T55:delar af här stadgade hela understöd, och barnen, sins emellan, lika lott af hvad dem tillkommer; För understöds behöfvande efter 4> 5 och 6 morn.; Tö > Tö eller -junderstöd, efter förslag och pröfning, på sätt nedan stadgas. § 6.
Innan jag går in i ämnet, utbeder jag mig att få besvara en anmärkning, som jag tror mig hafva hört. Måhända har jag hört galit, men mig föreföll den för mycket orättvis, att ej bemötas; felar jag i fattningen, så begär jag, på förhand, ursäkt. Man har sagt, om jag rätt fattat, att Beredningen aldrig uppfyllt sitt ändamål. Jag får deremot åberopa tiden från 1789 till 1809. Jag åberopar blott minnet af de förträfflige män, som då voro Ledamöter. Jag behöfver ej mera; jag var då tjenstgörande der, och kan intyga, hvilka för skicklighet utmärkte Ledamöter der funuos. Jag har velat er - 92 Deri 23 Febr 11 ar ii e. m. india derom, blott för att göra rättvisa åt de Män, som då sutto i Beredningen, och jag tror, att om samma omdöme ej i sednare tider alltid kunnat lemnäs, är det orättvist att derföre förebrå subjecterne. Kallade aflägse ifrån, och ifrån en helt annan tjenstebana, kan man ej af dem begära samma kännedom af allmänna författningar, eller vana för inre ärenders bedömande. Jag känner dessutom en tyngd att bär updraga en jemförelse emellan Embetsmäns skicklighet, till smärta för någon. Till de skäl i sjelfva ämnet, som Herr Hjerta anfört, anhåller jag att få lägga ännu flera. Allmänna Beredningen utgör den enda controll, som finnes på StatsSecreterarnes göromål, och i sednare tider har tillkommit en omständighet, hvilken jag går att framställa, och som gör fortfarandet af Allmänna Beredningen lika angeläget för Konungen och dess Rådgifvare, som för Folket. Controllen består deruti, att i Beredningen läses alla handlingar; och om, genom en brist i Föredragandens minne, någon omständighet skulle hafva undfallit, som inverkar på beslutet, så vinnes rättelsen genast, och beslutet blir rättvisa, icke misstag.
Till svar å hvad Frih. Boye anfört, vill jag blott förklara, att jag ej har något deremot, att vi först votera om 72 §. och derefter om 63§., hvarmed Frih:s anmärkning förfaller. Den ii Mars f. m. Upplästes till justering och godkändes följande voteringsproposition : Den, som bifaller den af K. M. föreslagna och sedan sista Riksdag hvilande nja redaction af 63 §. Reg.F., voterar ia; den det ej vill, voterar nej; vinner nej, anses R. o. Ad. hafva afslagit den af K. M. föreslagna och sedan sista Riksdag hvilande nya redaction af 63 §. Reg.F. II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum lomme kl. 6 i eftermiddag att fortsättas. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 321. Nej — 11. Vidare föredrogs det uti Constit.Utskls ofvannämnde uppgift upptagna förslag till förändrad redaction af 72 §. Reg.F., så lydande: "Sveriges Rikes Bank, för alltid skiljd från Rikets ”Statsverk, vare under Konungens och R. St.-s gemensamma JJgaranti, men under R. St:s egen vård, ostördt förvaltad af "de Fullmägtige, hvarje Stånd dertill förordnar, efter de ”lagar och sladganden för Banken och dess rörelse, hvilka '”nu äro gällande, eller af Konungen och R. St. gemensamt '”varda stiftade. Dock 'åge R. St., som genom sina Full"”mägtige tillsätta Tjänstemännen inom Banken, att allena fast”ställa reglementen för Bankens inre förvaltning och arbets”sätt, samt för dess Tjenstemäns befordringar och aflöning. ”1 öfverensstämmelse med ofvan åberopade lagar och ”stadganden åge Banken allena rätt att utgifva sedlar eller ”myntförskrifningar, hvilka må lika med mynt i Riket er”kännås, och skola af Banken med mynt, efter deras lydelse, ”inlösa.s. ”Öfver användandet af Bankens årligen behållna vinsl”medel åge R.
L. 8t:r beslöto att utvexling ak verkligt m^nt till inlösen »f L. 8t:rs Lanks seölar icke »kulle företagas; — men att 266,666^ k:ör L:co »k Lanken» vinst skulle ärligen aksättas till inköp »s gulö ock silfver — alt kvar ock en skulle fä i Lanken tillvexla sig seölar mot m^ntbara metaller, efter ett visst ekler meöelcoursen bestämöt pris, som öock icke kck öfverstiga ,28 eller unöerstiga 120 sk. — att öet representativa mantel, (Lanken» ock L.g:sLnntoirets utelöpanöe seölar, jemte öe i Lanken pä löpanöe räkning stäeoöe weöel), meö vissa unöaotag skulle kibe - Ho 8tatsoell L au eo-Dt sk ot tens bållås vitl sitt beräknacle jemnaste belopp ak 3o millioner Ltclr; n;m kastigkets-län skulle utgikvas, mot inbetalning i silfver pa 33^ är utan ränta oell till H ok clet i seölar utgifva beloppet; — bvarjemte, till en jemnare körclelning sk lie kär Discont-rörelsen, bestämma konllee 2:»e Diseonl-Läne-Lontoir i Oötbeborg oell Naimo upprättscles. Dncler loppet sk är 182) körkäll till betalning större clelen sk Likets äterstäencle räntebärancle skulcl (D. N:t Konungens ärli»» ränts ieks inberäknacl). I anseencle bärtill oel, köi' bestriclancie tillika sk visss körrkotter, nöcisakacies, i I>rist sk snclrs tillgångar, L:g:sLontoiret meci mer än c million Ltclr öka sin Lreclitivskulcj.
S)e of färjlilPo ©omiteraPe hvar för ftg uppgforPe förflog till' föränProP orgonifotion of Commerce kollegium fornt lommar-Jätten b^ft^a, tutPer loppet of or 1831, blifwit of fongt. SOlojti i DiåPer pröfwoPe ocb ofgforPe, fornt itpo 3n* firuetioner ocb ©t^ter för Pep ©mbetd*werf utfärboPe. SöiP regleringen of ©ommerce*Collegii ©tat b<v tjenfiemonno*perfono* lend antal få fumtat inffränfod, ott någon egentlig tiUöfning i Pet förra @totd*onfIoget icfe warit of nöPen; men för dammar* Dvätten, till bvard bonPläggning fåfom £)fwer*i©omj?ol Pe oPtni* nifirotibo werfend onmärfningd*mål blifwit öfwerflpttoPe, bm*, få wäl i följt» bärof forn i onfeenPe till räfenfTopernod i fePnore tiber öfoPe mängb ocb röttegångd*örenbernod tillväxt, Pet i gam* <3tifS&«9é?a>erÄtteIf<f, i834.) 5 fa ©tafelt uppförda andag Pefunnité otiflräcfligt: maranPeS
Slutligen ville Ståndet anmoda Utskotten att iagltaga de förändringar i §. §. numerföljd i förslaget till Fattigvårds-Stadga, hvilka kunna blifva en följd af Ståndets nu fattade beslut, äfvensom Ståndet godkände, att i den mon förslaget kan komma att blifva Rikets Ständers beslut, Rikets Ständer då hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Författning, i enlighet dermed måtte varda utfärdad. 200 Prot. Utdr. d. i5 Mars i84t■ Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Fortsattes föredragning af Stats-Utskottets Utlåtanden, N:ris 354 och 435, angående anslag å Extra Stats-Regleringen, samt Bilagorna dervid, under Litt. Å, B, C, D, E och F. Nu föreko mm o: l:o Utlåtandet N:o 354 j Litt. A, och Utlåtandet N:o 435, Litt. A, i anledning af ifrägaställda Extra Stats-anslag för Försvars-verket till lands. 5:o angående anslag till Carlsborgs fästnings-byggnad. Utskottets förklarande, pag 26 af Utlåtandet N:o 435, Lit. A., att icke kunna tillstyrka, att den summa, som, af Rikets Ständer för Carlsborgs fästningsbyggnad anslås, må tillika kunna användas till andra allmänna arbeten, godkändes; och i öfrigt beslöt Ståndet, att 50,000 R:dr årligen, till Carlsborgs fästningsbyggnad och för den der förlagda Pionier-Corps’ sysselsättande, må beräknas och utgå för fyra år med tillsammans 200,000 R:dr B:co. 6:o Angående anslag till Carlstens fästning och Marstrands hamnförsvar samt till befästnings-arbeten vid inloppen till Carlskrona. Ståndet beslöt, att, gemensamt för Carlstens fästning och Marstrands liamnförsvar, samt för befästnings-arbeten vid inloppet till Carlskrona, anvisas en summa af 160,000
Hon svarade ingenting, men hon kom sig icke heller för att på något sätt visa sig misslynt öfver hans förnyade tal om moskén. Han hade heller aldrig synts henne så till sin fördel som nu, då han stod der framför henne, öfversnöad af blommor och med ett par djupröda blad intrasslade i sitt sotsvarta, korta arabskägg. Skymningen bröt snart in och mörkret följde. Några kulörta papperslyktor tändes i träden och »fantasian» tog sin början. Musikanterne och sångerskorna, som suttit rökande i ett hörn af trädgården, slogo sig ned i närheten med korsade ben. De voro trasigt kostymerade och några af männen hade lurfvigt hängande hår. Deras pukor, lutor, obetsade träflöjtar och stråkinstrument voro högst primitiva. Kvinnorna sjöngo i långa, klagande nästoner monotona melodier, hvilka i likhet med den marsch, som Ernin spelade på pianinot i hotellet, tycktes sakna början och afslutning. Den gnisslande orkestern accompagnerade dem. Stundom tystnade både sången och musikinstrumenten. Endast pukan dundrade entonigt, taktmessigt och negeraktigt barbariskt som en tamtam. Så snart Liljornas Väktare eller någon af de andra snuddade vid träden, föll ett nytt regn af blomblad, hvilka, brokigt belysta af papperslyktorna, fastnade i musikanternes långa hår och halkade in mellan strängarne på deras instrument. Nelly kände, att Emin, som i afton var mer än vanligt tystlåten, betraktade henne nästan oafvändt. Hon lät dock icke förstå att hon märkte det, utan vände sig allt emellanåt till Harven för att göra honom uppmärksam på ett eller annat i det främmande skådespelet. Då slutligen det blef sent och musikanterna aflägsnade sig, förde Emin sina gäster in i landthuset. Liljornas Väktare hade utbredt två mattor på golfvet, den ena för Emin och den andra för Harven och Nelly, som han dessutom gifvit en lång dyna till hufvudgärd samt en brokig filt. Att tillbringa en hel natt i kläderna och på en hård matta var äkta arabiskt. Harven påstod sig dock vara så sann kristen, att han först drog på sig sin sommaröfverrock och slog upp kragen.
1808 till tjenstgöring dels vid den i Skåne sammandragne armécorpsens sjukhus i Christianstad — till April 1810, — dels vid Garnisonen i Cimbritshamn — från Maj 1810 till Oktober 1811, till dess han slutligen, efter undergångna kunskapsprof, i April månad 1812 erhöll anställning såsom t. f. BataljonsLäk. vid det då under organisering varande Norra Skånska Infant.Reg:tet, hvilket förordnande i Mars månad 1852 förnyades och som han innehade tili sin död. l)eii 4 December f. m. 247 Dr Andersson bivistade, enl. upgifter i hans tjcnsteförteckning, fälttågen i Tyskland och Norrige 1813 och 1814; öfvervar slagtningarna vid »Grossberen», »Dennewilz» och »Leipzig», affären vid »Jutterboch»; erhöll under en förpostkommendering nära Lubeck en kontusion på venstra knäet, samt var slutligen närvarande under affären vid Trögestad i Norrige. I nära ett halft sekel •—- eller öfver 48 år — anställd i Svensk tjenst, tillhörde Dr Andersson under en tidrymd af 43£ år Norra Skånska Infant.Reg:tet, der hans nit och trogna uppfyllande af det mödosamma och ansvarsfulla läkarekallet tillvann honom Ilegrtets odelade aktning och tillgifvenhet, hvilket jag äfven såsom medlem af detta Reg:s officerscorps är i tillfälle att här vitsorda. Samma enhälliga intyg om nitfull och oförtruten verksamhet förvärfvade Dr Andersson sig äfven under den tid af något öfver 24 ar — eller från Maj 18J0 till Dec. 1854 — han, allt under bibehållande af sin egenskap såsom t. f. BalaljonsLäk., tjenstgjorde vid Straffoch Arbetsfängelset å Malmö citadell samt dervarande garnison. Så långvariga och redliga sträfvanden blifva ej obemärkta. Efter att 1837 hafva erhållit någon förbättring af knappa löneinkomster, benådades Dr Andersson 1850 i Febr. af H.
Han har lemnat huset, hon måste således vara ensam qvar. Jag såg henne genom fönstret gå in der. Jag vill 78 öfverraska henne. (Han går till ena sidodörren och knackar på den.) En gång till. (Höppener följer med sin blick uppmärksamt hans rörelser.) Jag hör ingenting: allt är tyst. (Han vänder sig om. Höppener reser sig upp.) Hvad har ni här att göra? Hvad är er afsigt? För fan, sitter den der grobianen der? (Högt.) Om ursäkt, min herre, jag sökte... Hvem söker ni? HÖPPENER (lugnt). HAGELSKÖLD. HAGELSKÖLD (afsides). HÖPPENER. Jag tror att jag gick vilse. Förlåt mig, min herre! Mjukaste tjenare! (Vill aflägsna sig.) Icke ännu. (Närmar sig honom.) Jag vill veta, hvem ni sökte. (Dörren öppnas och Fru Augusti stadnar på tröskeln, bakom dem.) Låt mig vara upprigtig, men lofva mig, att ni ej blir förtörnad. Ett fruntimmer befinner sig derinne. Än sedan? HÖPPENER. HAGELSKÖLD. HÖPPENER. HAGELSKÖLD. HÖPPENER. Jag önskade att träffa henne. Vet ni hvilket det fruntimmer är, som är derinne? Det vet jag, och det är just derföre... Åter ett bekymmer. Hennes besök här skall ge anledning till missgynnande omdömen. Jag måste ge min sanningskärlek till spillo för hennes ära. (Högt.) Hvem är då detta fruntimmer, om jag får fråga? Det är ... åh, ni känner det nog. HAGELSKÖLD. HÖPPENER (afsides). HAGELSKÖLD. Visserligen känner jag henne. Hon är ... min dotter. Dotter? (Afsides.) Hon har då, Gud vare lof! en redlig och aktad far. Men jag kan ej förstå... Hvarför hon ingått vid scenen? Af kärlek till konsten! Bor hon kanske här? Nej! Ni sjelf? HAGELSKÖLD. HÖPPENER. HAGELSKÖLD. HÖPPENER (afsides).
Riksdaler och till försänkningar vid samma holme 24,000 Riksdaler, eller tillsammans Åttatiofyra tusen Riksdaler; 13:o) till indelta Arméens utredning, för år 1867, Fyra tusen niohundrasextiotre Riksdaler 83 öre; 14:o) till bek/ädnads-passevolans vid värfvade regementen, för samma år, Åttatio tusen niohundraåttatiofyra Riksdaler 71 öre; 15:o) till underhållande af beväringsmanskapets beklädnad, för år 1867, Etthundraåttationio tusen Riksdaler; 16:o) till fortsättande af Topografiska korpsens arbeten, till kartegraveringen och till aflöning åt den ökade arbetspersonal, som erfordras för det militära karteverkets skyndsamma utförande, för år 1867, Sjutsiofem tusen Riksdaler; 17:o) till understöd åt officerare af Arméens särskilda hufvudvapen, som inträda i aktiv krigstjenst, hos någon i vänskapligt förhållande till Sverige stående magt, hvars armé till större eller mindre del befinner sig på krigsfot, Nio tusen Riksdaler; 18:o) till aflöning åt instruktörer vid de i behörig ordning bildade skarpskytteföreningarne, för år 1867, Femtio tusen Riksdaler; 19:0) till beredande af tillgång till målskjulningspremier för dylika föreningar, Tjugu tusen Riksdaler; 20:o) till anskaffande af skarp ammunition åt nämnda föreningar, Tjugu tusen Riksdaler; 21:o) till anskaffning af 3,000 st. infanterigevär, å 45 Riksdaler 75 öre, för ersättande af ett lika antal målskjutnings g evar, som från Kronans förråd skola till skarpsky tleförening arne utdelas, Etthundratretiosju tusen tvåhundrafemtio Riksdaler; 22:o) till uppsättning af beklädnads-, utrednings-, remtygsoch trosspersedlar för 385 hittills vakanta soldalnummer vid Norra och Södra Skånska infanteriregementena, hvilka från och med år 1866 komma att rekryteras, samt för denna 14 Stats-Ulskotlets Memorial N:o i 55. materiels underhåll under samma år, tillsammans Sjutiosex tusen sexhundrafemtiofem Riksdaler 6 öre; 23:o) till betäckande af kostnaden för arreststraffets tillämpning vid indelta arméen, för år 1867, Fem tusen R:dr; 24:o) till bestridande af ökade kostnader för praktiska öfning arne vid krigsskolan på Carlberg, under år 1867, Sex tusen tvåbundratjuguen R:dr 52 öre, samt till anskaffning af materiel och hästar derstädes, för en gång, Fem tusen femhundrasjutiotro R:dr; 25:o) till uppförande af ett exercishus vid Carlbergs läroverk, Tretioåtta tusen R:dr; 26:o) till fyllnad i anslagen till bestridande af Garnisons-regementenas kok - inrättningskostnader, för år 1867, nemligen: vid Lifgardet till häst R:mt 900: