Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Härvid får ÖfverPostDirecteursEmbetet i underdånighet upplysa, att sådane utgifter ofta tillförene ägt rum, utan att anmärkning derå förr än nu Blifvit gjord, och att, enär Cabinettet äger rätt till Extra Posters begagnande samt en obegränsad Portofrihet för dess utrikes brefvexling, så har ÖfverPostDirecteursEmbetet vid pröfningen i första ( '6 ) liand af ifrågavarande utgifter icke ansett sig tillständigl att desamma ogilla. Enligt hvad Revisorerne uppgifvit skall tili följd af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 17 Januarii 1827 lönen för PostCommissarien i Greifswald af Lundblad blifvit förliöjd från 1,200 R:dr till 1,600 R:dr Hamburger Banco och bar ÖfverPostDirecteursEmbetet trott sig i anledning häraf endast böra i underdånighet anföra, att berörde lön icke blifvit förböjd från 1,200 R:dr till 1,600 R:dr Hamburger Banco, utan från förstnämnde Summa i Pommersk Courant till 1,600 R:dr samma Mynt, hvarigenom PostCommissarierne i Greifswald och Hamburg kommit i åtnjutande af lika löneförmåner. Sluteligen får ÖfverPostDirecteursEmbetet upplysningsvis i underdånighet anmäla, att den i Revisorernes Berättelse omnämnde återstående fordran 1,669 Riksdaler 29 sk. 9 r:st. bos åtskillige PostContor i f. d. Svenska Pomern blifvit i följd af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 6 Maji nästlidet år uti 1829 års PostHufvudBok afskrifna. Den remitterade Berättelsen återsändes härbos i underdånighet och ÖfverPostDirecteursEmbetet framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormägtigste Aller nådigste Konung!
Utlånt till Smålands och Hallands Hypotheks Förening, kapital 11,000: Intresse derå å 5 procent 216: 45. 4. » till enskilda låntagare, kapital 2,466: 32. För året ifrån den 1 Nov. 1850 till samma dag 1851: Afsättning till fonden för 1851, då silfver-tillverkningen utgjorde 3,782 lödiga marker 10 lod 2-fgrän fint silfver, eller 629 R:dr Silfver Specie, motsvarande efter förvandling i bankomynt . 1,677: 16. - Summa B:ko den 1 Nov. 1851 52,473: 2. 9. Utgående behållning den 1 Nov. 1851: D:o d:o ulan ränta 3,375: 3. 1. gg jjj. jg g Utlånt till särskilda personer, kapital med räntor 22,361: 32. — Summa R:dr B:ko 52,473: 2. 9. 3:0. För året ifrån den 1 Nov. 1851 till samma dag 1852: Ingående behållning här ofvan . 52,473: 2. 9. Utgående behållning den 1 Nov. 1852: Utlånt till Smålands och Hallands Hypotheks Förening, kapital 11,000: \ ränta derå 216: 45. 4. » till enskilda personer kapital 15,406: 32. — räntor derå 347: 26970; 2g 4 Summa B:ko den 1 Nov. 1852 55,053: 18.11. Rörande tillkomsten, förvaltningen och tillvexten af, samt ändamålet med denna fond, har Utskottet ansett sig böra, till Rikets Höglofliga Ständers kännedom, meddela följande: Stalt-Utskottels Utlåtande N:o 466.
I afseende å Revisorernes yttrande om bestämmandet så väl, huruvida kostnaderne för Instructions-Bataillonen å Drottningholm år 1836, utgörande 8,609 R:dr 43 sk. 11 r:st., och år 1837, 8,436 R:dr 19 sk. 6 r:st., böra utgå af Nya Mötes-Passevolance-Medlen eller ifrån 3:dje Hufvud-Titeln, som ock om och till huru stort belopp Nya Passevolance-Fonden bör deltaga i kostnaden för Vapenöfningar, som hållas utom Regementets stånd, får Collegium, under åberopande af dess den 17 April 1838 afgifna underdåniga utlåtande öfver 1837 års Stats-RevisionsBerättelse, i underdånighet anföra, att Collegium anser Rikets Ständers afsigt icke varit, eller, enligt Collegii underdåniga tanka, kunnat vara, att, vid Passevolancens beviljande, fästa något vilkor, angående de större eller mindre Vapenöfningar, som Eders Kongl. Maj:t, i egenskap af Högste Befälhafvare öfver krigsmakten, skulle finna ändamålsenligt, att i Nåder anbefalla. Beträffande åter Revisorernes anmälan, att af Nya Möles-Passevolance-Medlen för åren 1836 och 1837 fortfarande utgått ett arfvode af 400 R:dr årligen till en Civil-Ledamot i Krigs-Collegium, utöfver den ordinarie lön af 1,600 R:dr, med derunder inberäknade 152 Tunnor Spannemål, som derjemte af samma fond för honom finnes anslagen, så får Collegium, i anledning häraf, endast i underdånighet åberopa Eders Kongl. Maj:ts Nådiga beslut af den 24 Januari 1835, deruti Eders Kongl. Maj;t förklarat sig vilja vid förefallande ledigheter af Krigs-Råds-Embeten i Nåder taga i öfvervägande, huruvida omförmälta arfvode må fortfarande tilldelas eller icke.
Se nu skaka äppelträden på sig i aftonvinden; tusenskönorna sluta sina kalkar och tro, att det är snö! Kloka djur! Jag kan svärma, jag också, fastän mina kinder NOVICIUS. 6 gulnat der nere i källarfukten. O, jag skulle sjunga vårvisor, om icke mitt bröst vore så ihåligt. Hvarför går I icke derin och äter gås! Jag skulle ge halfva min salighet för ett enda kornbröd. (Han rycker en blomma från Olof.) En gullvifva! Sådana låter vår Herre lefva, fast de hvarken sy eller spinna! Sätt dem på spinnhus! Hvarför skulle du ha det bättre än jag? Du har fått se på solen, du har fått höra på granarna dö, din hund! (Han trampar blomman under fötterna.) Scen III. NOVICIUS (nedfaller i vanmagt på stolen). GÅRDSMÄSTAREN in. Är du spak nu? GÅRDSMÄSTAREN. NOVICIUS. Hvad vill I mig? Hvart ämnar I nu föra mig? Nu skall du till numero aderton i vestra flygeln. Den der med råttorna? Får jag då inte äta i qväll? Jo, det får du! Och du slipper läsa, så att du är undan innan biskopen skall gå ut! Tack, gårdsmästarn! NOVICIUS. (De gå. Novicius stannar; talar utåt gården.) GÅRDSMÄSTAREN. NOVICIUS. GÅRDSMÄSTAREN. God natt sol, ängar, hagar, hängbjörkar, gullvifvor! Jag föraktar Er! Jag får mat! (De gå.) Scen IV. OLOF (ensam). OLOF. Ve dem som släckt den heliga låga, Som en gång flammat i dennes bröst! 7 O huru tröstlöst då alla fråga Och ingen svarar på en ropandes röst! Har jag ej stridit, har jag ej vakat? Ej ungdomens fröjder jag ännu smakat; På fältfot jag lefvat och sofvit på mitt svärd, Och kraft jag egde att trotsa en verld Af våld och vrånghet och synd och flärd! Nu är jag trött, ty jag stått på skansen
Det är visserligen sannt att ledamöterne i Hallrätt till en del utgjorts af personer, vaide bland städernas handelsoch fabrikssocieteter; men då de göromål, som tillhört Hallrätterna, enligt Haliordnirigens 1 Art. 4 §, blifvit besörjda af magistraterna i de städer, der Hallrätter ej funnits, följer att, för behandlingen af dessa göromål, icke oundgängligen erfordras myndigheter med den särskilda sammansättning, som omförmälde Rätter. Bih. IM R. St. Fröt. 1847 och 1848. 7 Sami. I 3S Wfh 1 t LuffrUlikottetf Betänkande, N:o 1001 Dessutom må anmärkas att, då man ansett domaren sjelf böra äga kännedom af vissa handteringar och slöjder, för att kunna afgöra tvister» som derifrån härledas» man förblandat begreppen, bevisning och donu Den speciella kännedom eller upplysning, sorn i berörde hänseende för en saks bedömande kan erfordras, innefattar blott egenskap af bevisning, och det tillhör icke domaren att åstadkomma densamma, utan endast att pröfva dess verkan efter lag.. Och dertill fordras ej andra kunskaper, än dem, som; Sigga inom juridikens område. I följd häraf får Utskottet vördsamt hemställa,. om icke ifrågavarande förslag, må< lemnäs ut ars afseende*. »Stockholm den 13 Oktober 1848.. mo root Ank. till Exp. Utsk. ilen 131 Oktober, ku 1 e, nu Betänkande, i anledning af väckt motion om Förlikningskommittéers inrättande* Herr Doktor Sandberg har , uti ett till Högvörd.. Preste-ståndét ingifve memorial, sökt ådagalägga nyttan af ändamålsenligt inrättade förlikning»* kommittéer på landet. Den, som längre tid hade lefvat i närmare beröring med allmogen, hade ock erfarit hurusom rättegångar esomoftast uppkoinmo af de obetydligaste anledningar, hvilket åter medförde ej allenast förlust af tid och kostnader för, utan äfven split och tvedrägt emellan medborgare.
Hvad vigten af dess föreläsande un* går, synes den numera Lekfäftad genom Riksens Ständers Underdåniga anhållan derom hos Konungen. Mert af synnerlig vigt år det, att vederlägga hvad som LJifvit yttradt, i anseende till de mårtga af mig öfverklagade Examina. Man har sagt, att om de å ena sidan öfverklagas såsom alltför 'lindrigt Lehahdiade, höres å den andra klagas , alt de äro för stränga. Möjligheten deraf bevisar just hvad jag vtirat, och framler hehofvet afen allmän Revision. Följden af 1806 års författning är nemligen , att på en gång fordra för mycket och uträtta för litet; att på sam* Den so NoveBiber f. m, 37? nia gång vara sträng och till intet tjenande. Genom dess föreskrifter om 8 approbatur för särskildta Professorer rid philoso.- pln.ska Candidat-examen , såsom vilkor för ernåendet al philosophiska-Graden , har den halt lill följd, att få Studerande numera söka att grundligt lära en elfer några utirbeslagtade vetenskaper oedi deruti vinna högsta betyget ; utan nästan hvar och en söker, att på korttaste tid inhämta så pass kunskapsq vantitet af Elemcnterna i 8 ämnen , sorn fordras till ernåendet af ett Approbatur i hvarje. Stora phiiosophiska Examen eller Examen Rigorosum har derigenom nedsjunkit till hvad en vanlig, ordentlig Student-examen borde var*. Coursell läses sorn en lexa, hvilken kan af en flitig yngling med någon underbyggnad inherntas på 3 å 4 terminer. Oell kanske det värsta af allt: Professorerne torde efter en sådan måttstock någon gång hafva inrättat sine föreläsnings-courser, så att äfven de, sorn en lexa, på några få terminer absolveras; hvarigenom deli sorn vill intränga i velenskapernes djup, saknar erforderlig ledning af Professorernes föreläsningar; hvilka stadna vid det Elementaira.
Johan Gustaf Lyström, dito j 600 Regementskommissarien vid Smålands grenadierbataljon Johan Magnus Friman, d:o 370 Dito vid Kronobergs regemente, f. d. Kapitenen Carl Fredrik Schmaltz, dito 450 Trumpetaren vid Lifgardet till häst Johan Magnus Wahlqvist, dito j 400 Regements-stallmftstaren vid Lifregementets Husar-korps, Ryttmä staren Mathias Leijon, dito 400 F. d. Kapitenen vid Göta artilleri-regemente Nicolas Christiernin von Hess, dito 400 Till understöd åt de sedan 1808 och 1809 års krig qvarlefvande landtvärnsman, sorn deraf äro i behof 20,000 Löjtnanten Lars Samuel von Schantz, årlig pension 250 Kanslisten i Kommers-kollegium Otto Fredrik Ulff, sportelersättning 300 Kronofogden i Westmanlands län .7. 1). Iverus, årlig pension 2,500 Länsmannen i Kronobergs län A. P. Peterson, dito 525 Kommissions-landtmätaren i Jemtlands län Theodor Sandström, d:o 900 Länsmannen i Wcster-Norrlands län />. A. Teurnqvist, dito 600 Dito i Kronobergs län Fridolf Lekander, dito 525 Styresmannen vid afvittringsverket i Westerbottens län, l:ste Landtmätaren m. m. Anders Tunell, dito 2,500 Chefen för Ottenby stuteri, Hofstallmästaren m. m.
Då nu alltså den efter Capitainen Carlsunds method vid Verkstaden påbegynte ångpanna med tillbehör ej blef fullbordad, i något fartyg insatt och, efter anställde försök dermed, pröfvad vara för ändamålet oduglig, har, i följd häraf, någon talan om ersättning för den förlust Post-Verket å samma panna lidit och som af Rikets Ständers Revisorer blifvit anmärkt, ej med något hopp om framgång emot Carlsund kunnat anställas. Den till Öfver-Post-Directeurs-Embetet remitterade Berättelse ålerslälles barbos i underdånighet. Stockholm den 27 Februari i838. Efter Nådigste Förordnande GUST. PEYRON. A PV Grundelstjerna. Kongl. Majit underd. med utlåtande i anledning af hvad Rikets Ständers sednast församlade Revisorer anfört rörande en för Post-Verkets räkning förfärdigad, men sedermera med förlust försåld ångpanna af koppar. — 34 Öfver-Intendents-Embetets anderd, utlåtande. Underdånigste Memorial. Rikets Ständers sednast församlade Revisorer hafva uti den del af deras afgifna Berättelse, som angår granskningen af Öfver-Intendents-Embetets Redogörelse för åren 1834 oc^ i835 öfver anslaget till byggnader och reparationer af Kronans hus i Slockholm, framställt nedannämnde anmärkningar, rörande hvilka Eders Kongl. Maj:t medelst Nådig Remiss af den 2 nästlidne Februari anbefallt Öfver-Intendents-Embetet afgifva underdånigt utlåtande. Öfver-Intendents-Embetet får nu, till åtlydnad af denna Nådiga befallning, anföra följande: 1:0. Revisorerne hafva, i afseende på formen för redogörelsen, instämt uti den af föregående 2:ne Stats-Revisioner yttrade åsigt alt räkenskapen borde i särskilda conto redovisa kostnaden för underhållet af hvarje byggnad för sig.
”Middagen är – ty ett slags verklig bjudning kom slutligen fram – blott en förevändning för att låta honom på ett naturligt sätt träffa dig. Ett sådant möte måste nödvändigt sätta dig i det svåraste bryderi: giftermålet med din kusin var ju salig Regine Sofies sista önskan, och alltför väl torde det kunna hända att han ansåge som en hederssak att uppfylla den.” ”Ack, det är sant – och jag skulle känna mig grufligt förlägen med honom! Det är väl då bäst att jag icke tänker på att träffa kusin Johan, ehuru jag är mycket nyfiken att få se honom.” ”Det är jag också, efter salig Regine Sofie gjorde så mycket väsen af honom. Men det blir tid nog att göra hans bekantskap, då din förbindelse med grefven kommit till stånd och du offentligt blifvit erkänd af hans familj.” ”Ja, det är kanske mest passande att vänta tilldess, såvida ej någon oförutsedd händelse kommer emellan.” Andra morgonen kom Patrik sjelf på besök hos moster’ Emerentia och lilla kusinen. Han ursäktade sig på sitt godlynta sätt för det han råkat att glömma af dem en tid. Men nu var han här för att säga moster det hon icke skulle vara bekymrad för hyresqvartalet, det han tog på sin partage, och att dessutom hugna henne med den nyheten att hon skulle få nattrockssömmen tillbaka. ”Jag försäkrar dig, min käre systerson”, utlät sig vår fru med en ton, som besynnerligt vägde mellan tacksamhet och högmod, ”jag försäkrar att din godhet icke är kastad på otacksamma, men jag hoppas att det icke blir rätt länge som vi behöfva att taga emot den, ty det är alltid hårdt att lefva på andras välgerningar. Men det gläder mig dock storligen att jag hade rätt, när jag under den här långa sjukdomen – då vi tycktes vara öfvergifna af hela verlden – sade till Blenda: ’Patrik är hindrad af göromål eller något annat ej af sin goda vilja, ty han har ett godt hjerta’.” ”Tack skall moster ha för den rättvisan! Ta mig f-n håller jag icke så mycket af både moster och lilla kusin att jag gerna skulle ta er hem till mig begge två, om det inte vore omöjligt Nå, lilla kusin Blenda, hur står det till med helsan och kärleken?”
— N:o 101. i anledning af väckt motion om bestämmande af vissa grunder för befordringarne inom Postverket. V. B. 481. A. 633. — N:o 102. i anledning af väckt motion, angående Rikets Ständers underrättande om de åtgärder, sora i afseende på folkskolorna blifvit vidtagne. V. B. 481. A. 633. — N:o 103. i anledning af väckta motioner om förordnande af en Comité till granskning och ordnande af Rikets ekonomiska författningar. V. B. 481. A. 633. — N:o 104. i anledning af väckt motion, i afseende å användandet af de under namn af ”besparade Pastoralier” till Stif tens byggnadscassor ingående medel. V. B. 481. A. 633. — N:o 105. i anledning af väckt motion om beredande af lindring för allmogen i väghållningsskyldigheten. V. B. 482. A. 633. — N:o 106. i anledning af väckt motion derom, att förbudet mot fiskande med harkla måtte upphäfvas. V. B. 482. A. 633. VII. U. 334. A. 353. — N:o 107. i anledning af väckta motioner, dels att arbetsskolor måtte i förening med folkskolorna inrättas, och dels att vid alla läroanstalter och folkskolor i städerna och på lan det undervisning mätte meddelas, ej allenast uti gymnastik och fäktning, utan äfven i andra vapenöfniugar. V. B. 482. A. 633. — N:o 108. i anledning af väckt motion derom, att Privalbanksbolagen måtte åläggas hålla eli utvexlings-contor i Piteå stad. V. B. 482. A. 636.
Lifliga applåder o c h inropningar samt praktfulla buketter från en talrik, elegant o c h animerad publik m e d kronprinsen o c h prins Carl s o m representanter för konungahuset skördade den älskvärda soarégifvarinnan å nämnda föreställning, tisdagen den 30 mars, för sin smidiga o c h energiska framställning af den kvinnliga hufvudrollen i Dumas ' skådespel » Bildhuggaren Clémenceau », hennes glansoch favoritroll, kreerad af henne i n o v e m b e r 1890. Då vi förut utförligare r e d o - gjort för det effektfulla stycket o c h dess återgifvande, nöja vi oss nu m e d att s o m andra värdefulla prestationer framhålla hr Skånbergs Clémenceau o c h herr Hillbergs sympatiske Constantin Kitz. Södra teatern hade till i onsdags återupptagit operetten » Clairette i dragonlägret », med fröknarna Hildegard Ohlsson o c h Gerda Nilsson i de kvinnliga hufvudrollerna. V i återkomma till ett närmare omnämnande. Orgelkonsert gafs i söndags afton i Jakobs kyrka af orgelnisten Albert Lindström, s o m anordnat densamma till förmån för aflidne direktör W. Heintzes efterlämnade familj. Konsertgifvaren utförde m e d känd skicklighet flere orgeln u m m e r o c h h a d e därjämte erhållit särdeles värdefullt biträde af fröken Selma Ek o c h hr Tor Aulin. Fröken Ida Gavell, » Delsbostintan », hade till i måndags samlat en fulltalig o c h högst intresserad publik i Vetenskapsakademiens hörsal. Själf berättade h o n på sitt särdeles karaktäristiska o c h dråpliga sätt en hel del landsmålshistorier samt sjöng därjämte några visor. Programmet utfylldes för öfrigt m e d danser och sånger etc. Publiken applåderade lifligt o c h hade tydligen en m y c k e t rolig afton. * Sen till, tidning att Idun finnas och * hos Iduns alla edra Modebekanta! Korseld. Aprilskiss för Idun af Torkel Berg.
Kopparbergs Lin skatt] ning . .. Fisken, försäljning till skatte utaf en del af Kronans . Fiskeri-Näringen, anslaget oförändradt Flink, Canz!i-posr, sportel-ersättning in. m. Flottan, anslaget derför . — om Statens förökande med 4 Capitainer — Machinist-officerare, anslag till — Under-Officerare m11. — bemanning, exercis af . — inqvarterings-ersättning åt befälet — f. dArméens, pensioner åt officerare , Fo/k-skolorne, om hvad i afseende derå blifvit åt motion af Hr llibbing återlemnas — anslaget å 8:de H. T. bibehållet ofö O • Folk-undervisningens befrämjande, anslag för . Furubacka kronopark» mulbete å • Fyroch Båk-afgifter, förändrade grunder för . Fångars vård och underhåll, anslagssumman angå jordt ändra ide Fångkostnader, ersättning åt Städerna för Fångpredikantens i Carlscrona lön, angående Fält-artilleriet, Nya, redskaps mfl. persedlar . För svar s-verket i allmänhet, anslagen derför . Förvaltande verkens Cassör, inventering af Gamleby m. fl. församlingar, befrielse från utgörande af skolmästare-skäppa — ersättning för origtigt utgifven . Gerningsören> upphörande af denna inkomst-titel . * Gevär, nya för Infanteriet, anslag angående Gosselman, Capit.-Lieytnajnt, ersättning åt dess sterbhus Grundskatternas förvandling till bevillning m. m., 240, 320. Gråda Canals fullbordande m. m. anslag 156, 229, 230. Gymnastik-byggnad i Malmö, lån för uppförande af 215, 264- Gymnastiska Central-Institutet, anslag 41, 75. Gästgifvares friheter, rörande en derunder inbegripen mindre summa • 39. Götha Canal Bolags f. d. Disconts utredning m. m. ; t , 12. Revisioner 1841 och 1843 21.
I anledning af dessa motioner, hvilka blifvit till Bevilhiings—Utskottet remitterade, men, jemlikt 43 § Riksdags-ordningen, behandlats af Sammansatta Utsbottet, har Utskottet från Kongl. Kommerse-kollegium förskaffat sig uppgifter, angående sä väl den inhemska tillverkningen af kardustobak och cigarrer under de 10 åren närmast före 1858, som ock angående importen af cigarrer under samma tid. Enligt berörda utgifter utgjorde den inhemska tillverkningen af 4 Sammanfatta B erilin: a-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:s Betänkande N:o 15 Cigarrer: 1849. 181,991 skålp., till ett uppgifvet värde af 296,227 R:dr B:ko 1830. 155,606 » » » 292,688 » 1831. 192,655 » » a 367,506 » 1852. 302,705 » » » 457,566 » 1855. Under samma tid im 15,945 skålp., till ett iporterades Cigarrer: tullvärde af 47,837 R:dr B:ko. 1850.
Detta hade nu skett på sätt ritningen utvisade; och, rörande detaljerna i inredningen, lemnade ritningen alla öfriga upplysningar. Som, genom norra borgens förläggning i denna del af lastningen, alla kaserner och öfriga byggnader för kronoarbetskompanierna måste lör flyttas, så hade i förslaget en särskild kostnad af *23,000 rdr deruti blifvit upptagen, enligt en åberopad bilaga, hvarjemte särskild ritning blifvit bifogad öfver förenämnda etablissement, som vid flyttningen skulle komma att förläggas nedanföre linien N:o VI, hvarest dessa byggnader finge ett särdeles lämpligt läge. De här omnämnda förslag omfattade, enligt Chefens för Ingeniörkorpsen an mälan, allt som ännu återstår för att bringa Carlsborgs fästning i fullständigt skick, med undantag af bestickningen. Stockholms befästande. Då Kongl. Majit, genom Nådigt Bref al den 22 November 1864, nedsatt en särskild Komité, för att taga det år 1836 uppgjorda befästningsförslag under pröfning samt inkomma med fullständiga förslag till Stockholms befästande, till hvilken Komité, deruti Chefen för Ingeniörkorpsen äfven vore ledamot, borde aflemnas alla dithörande planer och förslag, som omfattade äfven försvaret af Brandalsund; så hade, enär nämnda handlingar lära tillhandahållas genom bemälda Komité, så fort densamma der hunnit utarbetas, Chefen för Ingeniörkorpsen ansett något härom nu ej böra här upptagas. I detta ämne har Hans Kongl. Höghet, Hertigen af Östergötland, i egenskap af Ordförande i nyssnämnda Komité, i underdånighet anmält, att, ehuru Komitén enligt Kongl. Majits föreskrift skolat inom den I sistlidna Augusti inkomma med berörda förslag, för att tjena till grund för den framställning till Bikets Ständer, Bil. N:o 3 a. till Kongl. Moj-J.s Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. lil hvilken Kongl.
Jag frångick visserligen icke mitt yrkande af propos. på återremiss med anledning af min anmärkning; men jag trodde mig böra tillkännagifva, att jag ville, äfven i händelse en sådan propos. icke meddelades, söka tillvägabringa den af mig föreslagna redactionsförändring på den väg, som Ståndets flesta ledamöter anse mest lämplig. Gr. von Fersen: I följd af hvad jag sednast anfört, får jag vördsamt anhålla, att R. o. Ad. måtte förena sig uti den anmodan till Constit.Utsk., att Utsk. ville dröja med att afgifva förslag till förändring af ifrågavar. grundlags-§., intilldess Ståndet afgjort frågan, ang:de fix spannmålstull. Frih. von Schulzenheim: Såvida det vore Constit.- Utsk. betaget att successivt under riksdagens lopp inkomma med det ena förslaget efter det andra angående samma §., äfven då förslagen vore till innehållen af hvarandra oberoende, skulle jag instämma med hvad Gr. v. Fersen yttrat; men då jag deremot anser Utsk. både berättigadt och förpligtadt att, om Utsk. så för godt finner och på grund af inkomna motioner, när som helst framställa förslag till ändringar i grundlagen, anser jag hvad Gr:n föreslagit åtmin - Den 10 Juni. stone öfverflödigt. Föremålet för närvar, förändrade redactionsförslag har endast varit landtoch sjötullen samt accisen. Utsk. är således oförhindradt att inkomma med ett nytt redactionsförslag, ang:de husbehofsbiänningen och K. M:s rättighet att bestämma spannmålstullen. Jag tror således icke, att Constit.Utsk. behöfver särskildt åläggas att fördröja sitt utlåt., intilldess R. St. fattat sitt beslut, rörtde tullen å spannmål. Hr Tham: Om jag icke oriktigt uppfattat Gr. v. Fersens begäran, innehöll den icke fråga om något åläggande, utan endast om anmodan till Const.Utsk. att icke inkomma med förslag i afseende på denna §:s förändring, förrän R. St. fattat beslut, ang:de brännvinsbränningsrättigheten samt tullen på spannmål.