Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tomback; se Metaller, sammansatta. Torsk; se Fisk. Trapp, tullfri såsom Lera. Tricot; se Strumpor. Trumpeter och trummor;’ se Instrumenter, musikaliska. Tråd: guldoch silfver-; sc Gulddragarearbelen. jernoch ståltill instrumentsträngar; se Strängar, andra slag; se Jernoek stålarbeten, bomullsoch linne-; se Garn, Trädfrugter; se Frugter, 31 Qvantitet för tullberäkningen. Införsclstull. Banko. - R:dr sk. rist Trädvaror: virke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget: furu och grantimmer: tillhugget, ej specificeradt 100 R:dr V. 10 mahogny, sockerkist och andra utländska trädslag, som ej äro vid införsel tullfria 1 kuh. fot 19 handstakar 100 st. 3 hjelkar och sparrar af furu och gran: af mindre tjocklek än 5 tum midtpå . Bjell;ar och sparrar af furu och gran hunna inoch utföras håde liksidiga och platta. Dimensionen af deras tjocklek lies tarn nies efter fjerdedelen af deras totalomfång midtpå, sa att t. ex. en bjelke, som på två motsatta sidor innehåfler 12 tums tjocklek och på do öfriga endast 8 tums, kommer att vid tullklarering behandlas lika med en bjelke, hvars alla fyra sidor tvärsöfver innehålla hvardera 10 tum. hräder och plankor, sågade: af furu och gran: under 1 t tums tjocklek 1 tolft 8 af 1 l till och med 3 tums tjocklek 1 tolft 16 — deröfver . 1 tolft 32 —• Anm.
Samtidigt spred sig ett rykte, att den nye ministerstatssekreterarens ställning blifvit vacklande och den fyra månaders tjenstledighet, hvarmed han hugnades, betraktas af många såsörrt en öfvergång till ett definitivt afsked från hela posten. Huru man sviker våra förhoppningar, visar äfven frågan om motionsrätten. Ehuru initiativet till densamma togs af den,nya regeringen sjelf och ehuru förslaget enhälligt accepterades af ständerna, blef det dock förkastadt på högre ort, påtagligen af eftergift för den mot Finland afundsjuka ryska opinionen, såsom framgår äfven deraf, att våra tidningar af högre politiska statsskäl en tid förbjödos att alls vidröra denna fråga. Äfven vid de högre administrativa posternas besättande får icke förtjensten göra sig gällande, utan det är det i Ryssland så vanliga gunstlingssystemet, som här tyckes börja göra sig gällande. Af allt detta har födts en oro i sinnena och en känsla af osäkerhet, som alltid verkar förlamande. Man känner sig stå alltför nära det gungflyartade, som i våra dagar är så kännetecknande för det ryska samhället, och det är allt detta man får tänka sig underförstådt, då hr Meurman säger, att de yttre förhållandena ej erbjuda någon garanti för att vi alltid skola beherska situationen. Vänder man blicken från det yttre till det inre, så är enligt hr M. partistriden förderflig, då allmänandan hos ett folk ej är stark nog att tvinga partierna att underordna sina enskilda intressen under det allmännas fordringar. Der-med åsyftar förf. utan tvifvel den långt avancerade punkt ipartikampen, då de stridande partierna vädja till främmande makter * för att genom deras medling segra öfver sina motståndare. Har det gått så långt, då står ofai * d för dörren. Det har i sjelfva verket på senaste tiden framträdt symptom, som tyda på att vi hunnit denna ödesdigra punkt i partibataljen. Under namn af de “ Petersburgska vägarnas “ politik har denna taktik redan länge bedrifvits i hemlighet af det fennomanska partiet, men först efter den nuvarande generalguvernörens ankomst till landet har man haft mod att öppet framträda dermed.
N:o 126, i anledn. af återremiss å Const.- TJtskts mern. N:o 119, fann R. o. Ad. för godt att, med vidblifvande af sitt redan fattade beslut, godkänna den föreslagna voter:s-propos:n. Frih. Cederström, Jacob, Emot det sednare alternativet i den af R. o. Ad. nu antagna voter:s-propos., får jag till prot. mig reservera samt anmäla min protest, enär det fattade beslutet står i rak strid mot grundlagen. Justerades 1 prot.utdr., angtde Const.TJlskts nyss föredragna mern. Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s den 14 dennes på bordet lagda mern. N:o 5g5, med anmälan om resultatet af extra-statsregleringen, fann R. o. Ad. nämnda mera. icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarna. Justerades pleni-prottn för den 10 sisth Maj f. och e. m. den 11 och 12 Maj samt den i5 Maj f. och e. m. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ■£■ till 2 på dagen. In fidem protocolti, F. O. Silfverstolpe. Tisdagen den i5 Juni i84i. Plenum kl. 7 e. m. Justerades 1 prot.utdr. för denna dag f. ni. Till pröfning företogs StatsUtsk:s den 14 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 5g6, i anledn. af 2 RiksStts återremisser å Utsk:s mern. N:o 582, ang:de arfvoden för riksdagskostnadernas utbetalning. På begäran af Hr von Hartmansdorff, A u g., upplyste lindert. Ridd. Secret., att utlåt. N:o 5g6 blifvit bifallet af BorgareSt. och lagdt lill handlingarna af BondeSt. Rörtde PresteSt:ts beslut, i anledn. af nämnda mern., var ännu ingen underrättelse ankommen. Hr von Hartmansdorff:
Men dessa begge mäns skaldenatur tycktes längre fram röra sig i så olika banor, att det skulle varit underligt att de någonsin berört hvarandra, så framt icke vänskapen tidigt fört dem tillsammans. Sedan Dahlgren efter åtskilliga färder till och från Upsala slutligen upphört med sina informatorsbefattningar, flyttade han 1814 till Stockholm, der han först antog lärareplats i en privat skola, som förestods af då varande hofpredikanten Afzelius, sedermera den berömde utgifvaren af »Svenska Folketsagohäfder». Det var icke långt härefter som Dahlgren i förening med ett nytt ljus, C. J. L. Almqvist stiftade »Manhemsförbundet», hvars vackra idé var att väcka den unga generationen till håg för fornhäfden och besinning af fädrens ära och värf och genom sådana förebilder uppamma den till en ny, frisk och stark anda. Vid sammankomsterna höllos föredrag i denna rigtning. Om Dahlgrens tal vid högtiderna heter det att »de glänste af qvickhet och lefnadslust». Under denna tid började den stora förändring märkas, som genomgick Dahlgrens väsende och lät hans sinnesart utpregla sig i en ny väg. Hans ystra, att icke säga bisarra, sångmö kastade tusentals sprakande gnistor omkring sig; och sedan han inom Afzelii familj med vers och upptåg i alla genrer celebrerat åtskilliga högtidsdagar, blef han snart (qvick, glad, sinnrik och medgörlig som han var) uppsökt af det större sällskapslifvet. Underligt var att, medan detta tilldrog sig å ena sidan, han å den andra helgade sig åt de ansvarsfullaste pligter. Den 22 juni 1815 blef han prestvigd, och en månad derefter fann han sig som komministersadjunkt vid Hedvig Eleonoras församling i Stockholm. Följande året utnämndes han till pastors-adjunkt och fick i denna egenskap från år 1820 till 22 under ledigheten förestå pastoralvården. Vid samma tid sökte han upphjelpa sina klena affärer genom att sjelf öppna en privatskola. Men icke blef det prestkappan som gömde den uppsluppne sällskapsbrodern: det visar en af de många anekdoter, hvilka han i glada lag brukade förtälja för sina vänner.
Då det således som jag hoppas visar sig att en BancoDiscont i Götheborg skulle medföra en väsendtlig nytta, icke endast för staden utan jemväl för angränsande orter hvilka deremot genom låneinrättning endast för Staden, förblefvo utan den hjelp, de lika med den, hade rättighet att påräkna; så dräger jag icke i betänkande att för min del tillstyrka en BancoDiscont i Götheborg, som äfven, om den lagliga äfvensom öfverräntan skulle nedsättas; (hvarom fråga blifvit väckt) alltid skall bära sig utan Statens eller Bankens förlust, eller det allmännas. Jag får derföre ödmjukeligen föreslå: 1:0. Att en BancoDiscont för Bankens räkning i Götheborg må inrättas med 2 mil-, lioners fond, tagen från den som hittills lör EancoDisconten i Stockholm varit anslagen, Den 24 Falvnar ii:, med fästadt afseende på de här föreslagne del? tagare, hvilka icke mera böra erhålla nya lån i BancoDisconten i Stockholm. 2:0. Att Westergöthland,Wermland,Dahls» land, Bohuslän och Halland måtte äga rättighet att jemte Götheborgs Stad, denna inrätta ning begagna. 3:0. Att för lån derstädes, sådana varor fingo hypothiceras som brandförsäkrade, ingen förändring kunde undergå, under Magasineringen och häribland spannemål förlandtmannen, då, jemte ansökningen bilades Konungens Betallningshafvandes bevis att den vore deponerad antingen i KronoMagrzinet eller annat Magazin under Konungens Befallningshafvandes vård j likväl alltsammans brandförsäkradt i hvilket fall som helst, och att endast ritorr spannemål belånas 4:0. Att denna RancoDiscont skulle lika med BancoDisconten i Stockholm styras af Riksens Ständers dertill serskilt valde fullmäglige, med samma föreskrifter som Stockholms BancoDiscont, och underkastade den vanlige revisionen af Riksens Ständers Revisorer. Jag känner och erkännner för val Herr Grefve Rosens berömvärda nit för sitt
Den, som vill, att den lön, hvilken, efter indragning af vice Advokatfiskal-, tjensten i Kammar-rättens Advokalfiskals-kontor, skall, jemte särskildt arfvode, utgå till den derstädes anställde Kanslist, bestämmes till 1,000 R:dr Runt, röstar ja; den det ej vill, röstar neji Vinner nej, kommer denna lön att uppföras med 1,700 R:dr samma mynt. Då omröstningen gifvit ett resultat af 63 ja och 56 nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med ja-propositionen. 16:de voteringen. Den, som vill, att det af Kongl. Maj:t äskade belopp af 1,000 R:dr R:mt för en Kanslist och Kammarskrifvare vid Öfver-Intendents-embetet skall anvisas till biträde vid räkenskapsoch renskrifnings-göromålen derstädes, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, omförmälda-belopp må utgå såsom arfvode för nämnde Kanslist och Kammarskrifvare samt dessa befattningar kunna, efter Chefens bepröfvande, åtskiljas. Voteringen har utfallit med 31 ja och 88 nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt nej-propositionens innehåll. Slals-Ulskoltels Memorial M 216. Den, som vill, att aflöningen för Öfver-Intendenten bestämmes till 5,300 R:dr R:mt, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Yinner nej, kommer berörde aflöning att uppföras rned 6,000 R:dr samma mynt. Voteringen har utfallit med 83 ja och 36 nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat enligt ja-propositionens innehåll. 18:de voteringen. Den, som vill, att nuvarande, på ordinarie Stat uppförda, anslag af 30,000 R:dr R:mt för Kongl.
Gränsa flera H'rader til Staden än twcmnc, hvilka i sidant fall, pä lika färt utse En Ledamot hwardera, anställer Konungens Befattmngshafwan de pä Lands - Lontoirct lottning emellan defia flera H räder, til utrönande af de twä, som komma at Ledamöter af sina medel utgöra, och föranstalta derefter, at de, pä hwilka loiten fallit, maga i förestrifwen ordning walen werkställa. §. 4- Uti de Län, der flera Städer finnas', utsätta Konungens Befallningshafwande, efter befinnande omständigheter, til hwilka UpstattningS-LommittLer hwarje Stad kommer at Ledamöter för BorgareStLndet utwalja: iakttagandes derwid sadan fördelning af Landet, Staderna emellan, at BorgareStarrdetS Ledamöter, fä midt möjeligt ar, undwika «t belastas med langa och kostsamma refor. 5- Uti alla Upstatknings-Lommlttear är Konun-egs Befallningshafwande Ordsorande, Honom lil? ro;L kommer det oek ak utsätta tid och ställe för 6om« nultL^rnas saw.nr inkomster sa Ml Ledamöterna derut ka ia; a. t-lfe, det wis förrättningen allt order,teli» g"N o h riktigt tilgär; at, om harr finner något förer rar , so u strider emot de gifna föreftejster, til ?ro.ocoHet gära ina anmärkningar derwid, och i ts rgt a Kongl. Maj.tts och Kronans w'gnar iakttaga och be orma hwad kil »verkställigheten hörer, x saari d si ämbete i detta afseende kräfiva kan.
Utskottet, som tagit kännedom om de i motionen åberopade, till Utskottet sedermera aflemnade handlingar, och deraf inhemtat, att de till Ronneby hamns försättande i ändamålsenligt skick erforderlige arbeten, deribland fullbordande af en påbörjad jetée till förekommande af uppgnindning vid Rottne-åns inlopp äfvensom åns uppmuddring och borttagande af derstädes befintliga bankar och grund, blifvit, enligt sistlidet år upprättadt förslag, beräknade att medföra en kostnad af 20,000 R:dr R:mt, samt att Ronneby köpings innevånare, vid sammanträde inför köpingens nämnd den 28 Oktober nästlidet år, för att de för ofvannämnda ändamål erforderlige arbeten måtte kunna utföras, förklarat sig villige att, i händelse ett amorteringslån på billiga vilkor å 10,000 R:dr Runt kunde erhållas, för detsamma ställa nödig säkerhet, har icke funnit anledning för handen att tillstyrka det af motionären begärda anslag utan återbetalnings-skyldighet; hvaremot Utskottet, med afseende å beliofvet af Rottne-åns upprensning och fullbordande af den påbörjade jetöe-byggnaden vid åns inlopp till förekommande af uppgrundningar, äf - StaisUtskottets Utlåtande N:o 120. 37 yensom å nyttan af detta företag för Ronneby köping och kringliggande ort, samt i öfrigt förekommande omständigheter, ansett sig böra, i anledning af ifrågavarande framställning, hemställa: 24:o att Rikets Ständer för sagde arbetens utförande måtte bevilja Ronneby köping ett lån å 10,000 R:dr R:mt, att utgå från Riksgälds-kontoret, under de vilkor, som för bidrag af enahanda beskaffenhet varda vid innevarande riksdag bestämda.
För att beställa hästar på dem, nödgas en resande, sorn hur brådtom, i alla fall skicka förbud, och får således, utan någon nytta för sig, på de fasta stationerna betala bögre lega, än eljest behöfdes; och den, som ej begagnar förbud, får på somliga stationer betala mer och vänta på andra, så att hvarken den ena eller den andra har någon egentlig fördel af denna inrättning. Hvad statsverket beträffar, finner man, att en förhöjd sk jutslega skulle föranleda till förhöjda resepenningar för de embetsoch tjenstemän, sorn dermed skola förses. En förlust för statsverket skulle således uppkomma, och någon ersättning eller något anslag till betäckande af denna förlust har ej blifvit ifrågasatt; men vill man göra förändringen, bör man ock vara betänkt på medel att bestrida dermed förenade kostnader. När nu således hvarken jordbruket, bonden, de resande eller statsverket skulle vinna, utan snarare förlora på förändringen, och då, såsom Gr. Horn förklarat, ej heller diligencerna skulle vinna derpå, skulle vinsten endast tillfalla entreprenörerna; och då de ännu icke finnas, ser jag icke, att man behöfver, af medömkan med dem, göra skada åt någon annan. Jag tillstyrker derföre, att R. o. Ad. måtte i likhet med PresteSt. afslä detta betänk, med det tillägg samma Stånd beslutat, och anhåller, att Ridd.secret. måtte uppläsa PresteSt:s prot.utdr., rör:de detta betänk. Underteckn. Ridd.Secret.: PresteStrs prot.utdr., rör:de förevar, betänk., innehåller: ”Ståndet afslog detta betänk, och beslöt, att R. St. skulle, till befrämjande af diligenceoch forvagnsinrättningar, hos K.
Häremot anmäldes reservationer af Herr Prosten Carlander, Herr Åldermannen Lundelius, Herr Brukspatronen Bergsten, Herr Lundgren samt Herr Brukspatron Langenberg, soin åberopade sin vid ofvanberörde Betänkande N:o 35 afgifna reservation. Ank. till Exp. Utsk. d. 17 Nov., kl. 2 e. m. Memorial, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o *3.9. Hederv. Bonde-Ståndet har återremitterat Utskottets Betänkande N:o 39, i anledning af väckta frågor om upphörande af det Indeldta Cavalleriets fotmöten, samt förändring i föreskrifterne rörande remonteringen vid DragonRegementena, m. m.; men som de öfrige Riks-Stånden Betänkandet bifallit, kan återremissen icke föranleda till någon Utskottets vidare åtgärd. Stockholm den 14 November 1844. STOCKHOLM, tricät hos W. F Djlwai», 1844. Ålim. Ben.- och Ekon.-Uttkottete Betänkande, N:o 89. i N:o 89. Ank. till Exp.-Utsk. d. 29 Nov., kl. 6 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om Ränte-försäkrings-, Lif-ränleoch Lif-försäkring s-anstalters inrättande i Sverige. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet hafva a:ne motioner rörande detta ämne, af hulvudsakligen enahanda innehåll, blifvit remitterade till Allmänna Besvärsoeh Ekonomi-Utskottets handläggning, nemligen: i:o a( Friherre Adam Christian Raab, samt 2:0 af Herr Fr. Sundler, hvilka anfört: att frågan om
Boraxen och vaxet kokas tillsammans i en tredjedels liter vatten, och då det är väl kokt, blandas det i stärkelsen under flitig omröring, hvarefter det får stå en stund för att kallna. Bäst är att tillreda stärkelsen, dagen innan man vill använda den, emedan den då blir tjockare och man således får mera nytta af den. I sådant fall är naturligtvis nödvändigt att väl öfvertäcka den, på det intet dam må komma i. När man nu vill börja stärkningen, tager man ett tillräckligt stort fat, hvilket måste vara noga rengjordt, slår däri 1 liter kallt vatten och blandar i detta af den förut tillredda ' stärkelsesatsen så mycket, att blandningen blir lagom tjock. Detta pröfvas därigenom, att man i blandningen blöter en krage eller dylikt samt gnuggar den med händerna; om då ingen stärkelse fäster sig utanpå, utan alltsammans suges in i tyget och detta kännes glatt, då man stryker på det med fingret, är satsen bra. Har man fått stärkelsen för tjock, synes detta därigenom, att stärkelsen fäster sig utanpå tyget, och man slår då i mera vatten. Har man däremot fått den för tunn, så igenkännes detta därpå, att det stärkta kännes trögt, och man får i sådant fall tillsätta mera af stärkelsesatsen. Skulle, såsom ofta händer, under det man stärker, stärkelsen bli tunn, så får man tillsätta mera, så att man alltid har den lika tjock. Då man nu förvissat sig om, att stärkelsen är lagom, börjar man stärkningen på följande sätt: Tag 4 till 5 st. kragar eller manchetter, blöt dem i stärkelsen och gnugga dem därefter väl och vrid sedan upp dem så hårdt som möjligt samt insvep dem i en ren, våt handduk eller dylikt. Till skjortor användes något tunnare stärkelse än föregående. Skjortan starkes på afvigsidan, blötes och gnuggas, som förut är sagdt om kragar, och tillser man noga, att ingen stärkelse kommer utom vecket. Sedan skjortan är stärkt, blö- ter man linningen i vatten och utkramar något af stärkelsen för att få linningen något mjukare än vecket; därefter starkes bålen, och skjortan hoprullas och bortlägges samt är färdig till strykning.
Till Stats-Utskottets Betänkandcn. * jqS Till följe af Yällofl. Borgare-Ståndets å desse framställningar meddeldte Remiss, hafva Statsoch Ekonomi-Utskotten från Förvaltningen af Sjöärenderne samt Lots-Direcs tenrs-Ämbetet infordrat de i ämnet erforderlige upplysningar, hvaraf inhemtats, att hemäldte Ämbete ansett anläggningen af en Fyrbåk på Björnklippan icke för sjöfartens säkerhet vara af något väsendtligt behof påkallad, och såsom skäl dertill anfört: att denna klippa är belägen endast omkring 5 Tyska mil Nordost om Grönskärs och Korsö Fyrbåkar, hvilka för en Sjöfarande skola gifva all den rättelse, som till cursens bestämmande kan vara af nöden, samt att, då klippan i Syd från Söderarms Känningsbåk bar ett afstånd af blott 2^ Tyska mil, uppförandet af en Fyrbåk derstädes icke skall kunna förekomma att, om en Sjöfarande, i följd af luftens beskaffenhet, ej kan ernå sigte af Korsö och Grönskärs Fyrbåkar, han ju nödgas aflägsna sig från den farliga skärgården, pmedan han hvarken vågar nalkas klippan eller af Fyrbåken derå kan hafva någon ledning. Lots-Dirccteurs - Ämbetet har derjemte, dels anmärkt, att Björnklippan är af inskränkt
Men som framställning å nyo inom Riks-Slånden nu blifvit gjord i detta ämne, samt Rikets Ständer dervid tillika öfvervägat,. dels alt uti hvardera af Rikets Universitets-Städer, Upsala och Lund, finnas inrättade, Lancaster-Skolor, hvarest de personer, hvilka derstädes egna sig åt religionslärare-kallet, kunna, utan någon kostnad eller egentlig lids-uppoffring, inhemta kännedom om vexelundervisningssättet, dels ock att det torde kunna antagas, att, derest i enlighet med hvad Rikets Stander vid denna Riksdag hos E. K. M. i underdånighet hemställt, Pieslmän, hvilka vid Lancaster-Skolor äro anställde, tilläggas enkel tjenstårsberäkning, flera Prester, än hittills, skola anmäla sig såsom sökande tili dylika befattningar, och det såledesär för desse af nöden att ega insigt uti det i sådane slags Skolor brukliga undervisningssätt; alltså få Rikets Ständer härmed i underdånighet förnya deras vid sistlidne Riksdag hos E. K. M. gjorda underdåniga framställning, alt hvarje person, sorn hädanefter anmäler sig till undergående af prestexamen, jemväl bör inför Consistorium styrka sig hafva i någon Vexelundervisnings-Skola förvärfvat ejmindre erforderlig öfning i yexelundervisnings-methoden, än ock fullständig kännedom om em sådan Skolas organisation.. I sammanhang härmed , och då Rikets Ständer, genom skrifvelse af deri' 22 sisth.
Sundhels-kollegium, bordt öfver kommitterades Betänkande, afstyrkte hufvudförslaget samt yttrade, efter en utförlig kritik af interimsförslaget såsom sin öfvertygelse: ”att det vore bättre att förkasta hela förslaget och lemna alla de befintliga läroanstalternas organisation och verksamhet hufvudsakligen oförändrad, med bibehållande af den samverkan, sorn redan dem emellan eger rum genom den, fakulteternas alumner ålagda tjenstgöringsskyldighet vid de med Carolinska Institutet förenade kliniker, på ett lämpligare sätt än hittills bestämma läroverkens inbördes förhållande och rättigheter, samt ordna lärokurser och pröfningar så, att de i möjlig mån må blifva på en gång fullständigare och enklare. I sådant afseende föreslog derföre Kongl. Sundhets-kollegium i underdånighet följande grunder för den medicinska undervisningens ordande: ”I:o Samtliga nu befintliga undervisningsanstalter för läkare bibehållas vid hufvudsakligen enahanda organisation som hittills, med den tillökning i lärarekrafter, som Kongl. Majit, efter sig företeende omständigheter, vid den ena eller andra bland dem pröfvar nödig;” ”2:o Carolinska Institutet, som benämnes ”Medicinska fakulteten i Stockholm” ställes under det för båda Universiteten gemensamma Ivanslersembetets öfverstyrelse, med nådigt fasthållande af det år 1856 för Institutet föreslagna reglemente i alla de delar, hvilka ej genom bär meddelade stadganden ändras eller upphäfvas;” ”5:o Såväl undervisningsämnen som lärokurser och examina bringas, så vidt ske kan, till likstämmighet vid alla undervisningsverken, och lägges kommitterades förslag till studieplan i dessa afseenden tili grund, i den mån lärarnes antal vid de olika läroverken det medgifver;” ”4:o Utan föreskrifven Medicio—lilosotisk examen vid ettdera universitetet, blifva de för vinnande af legitimation såsom läkare erforderliga kunskapsprof vid alla tre läroverken: Medicine-kandidatexamen, innefattande den theoretiska och licen tiat-examen den praktiska delen af lärokursen;” ”5:o Tredje afdelningen af Kirurgie magister-examen indrages och dertill Motioner i Bonde-Ståndet 1862.
29 19 1 Af Låneafdelningen påförd förlust å försåldt papper 524 41 Rättegångskostnadsersättning till Vaktmästaren Westerlunds borgensmän 19 16 Afskrifning för makuleradt Charlmpapper — 784 35 4 D:o för inventarier 194 40 o Difference, uppkommen genom runstycksbråk 3 2 — 4 11 — 6 6 Jordbruket påfördt utöfver hvad det inbringat 548 1B 10 . _ _ Mjölqvarnen påförd utöfver hvad den inbringat 11 36 10 142 18 5 Papperstillverkningen dro d:o .. 9,055 4 9 ____ ___ ____ Brukets påförda Kapitalbehållning ökad med 9,598 42 2 20,300 5 11 50,219 39 — 65,539 22 — Summa 10,029 21 6 | 9,610 51 2 | 20,442 29 3 50,239 13 6 | 66,519 1 7 Kredit. Vinst genom utbyte af lumpaffall och sopor , 44 44 Skillnad i bokföringsvärde och försäljningsbelopp af gammal koppar 945 Influtne hyresmedel för Magazinet i Stockholm 153 16 264 6 — 240 Värdet å gammalt bly från kasserade formkypar och andre inventarier 88 11 47 6 Värdet å gammalt jern __ 42 — . — Värdet å gammal koppar 283 42 8 Räntemedel och kostnadsersättning af Vaktmästaren Westerlunds borgensmän 135 Debet. Debet. I5r uks tiri flen. Debet.