Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och inom denna enkla ram, Pivilket lif rikt p&amp; gligetroget arbete, p&amp; sjalftappfostrande kraft att vajr undan för ett hetsigt sinne, hsilken ödmjukhet, fromhet, och först och sist hvilket ttalamod. Saktmodig och talig och dock en karl för sin hatt, det var Knut Laveson, och med - verklig vördnad blickade jag p i det öfver papperet nedlutade lurfviga gril hufvudet. Men nu var brefvet flrdigt. Knut Laveson nedlade pennan, strök upp sin gria lugg och torkade med handens baksida svetten ur pannan. Belaten med sitt verk rtickte han mig brefvet att Iasa högt:. Min goda R Lef Val! Ju langre tid desto valkomnare torde det kanhanda vara, jag har flera gtinger tankt att skrifva nigra roder, tag ej till misstycke mina enfaldiga ord: Herrn vet, jag ar en olard man, dock valment, mitt hjklrta a r bundet med mycken förtrolighet till herr B. och i synnerhet " för alla goda htilsningar. Efter en bertittelse om sonens bref och den gode " redatörens " ingripande lydde slutet: " Nu vitncler jag mig till herr B. och säger: ungkarlslifvet a r val godt, men en god halft annu biittre, i synnerhet som tiden ilar och kalla vintern tillstundar, hvem vklrmer sangen? - Nu vill jag sluta. mitt bref. Jag vill vara uppriktig och andäktig Gud Vglsigne oss och alla. Ty Fromhet och dögd, tukt klra ' ocksti, man mer an guldet skatta mti, nar guldet försvinner, man vet ej hvar, s8 stAr dock dögd och Fromhet kvar. Lef val! Lef val! stiger den gamle Knut Laveson. P, S. Nu har jag fylt 81 tir Gud! hvot om jag lefver till ntista vár min darrande hand för mig sptir. "
Vid afslutningen af en sådan kurs i vå- ras, utdelade Hertiginnan af Albany, hvilken är museets beskyddarinna, diplom till de damer, som aflagt kunskapsprof efter genomgången kurs. Saintidigt upplästes ett href från Florence Nightingale, som uttalar hennes ledsnad att vara urståndsatt att taga del i högtidligheten; detta till följd a f, a t t hon numera är af sjukdom fängslad vid sitt rum. " Ni vet ", fortsätter hon, " hvilken djup sympati jag hyser för Parkes-Museets verksamhet, synnerligast den del deraf, som utgör föremål för dagens högtidlighet. Utan qvinnor kunniga i ämnet, skola vi aldrig kunna åstadkomma nigon huslig hygien. De vackraste grundsatser och system för aflopp, vattenledning och ventilation blifva, utan husmodern, nä- stan en död bokstaf. Men gör henne praktiskt kunnig i huru hon skall hålla luften, marken och vattnet rena samt insläppa guds dager i sitt hus, och det, helsa och lif bevarande hygieniskac systemet är komplett. ' Gamla Lisa. Nyligen dog i Paris " I n riei1Ze Louisette " en qvinna, soni under Paris belägring, då Bel fort ockuperades af Preussarne, tio gånger smög sig genom fiendernas led för att hämta underrättelser om sin son, samt öfverföra bref till mobilsoldaterna och föra deras tillbaka. En gång fasttogs hon, men frigafs af en välvillig officer; flera gånger sårades hon lindrigt; men hon vågade allt, för att hemföra soldaternas helsningar till mödrar och hustrur. Till erkännande af liennes förtjenster gaf municipalitetet henne ett grafrum i närheten af den plats på kyrkogirden, der de franska soldater jordats, som dogo under försvaret för sitt land. Hennes kista beledsagades till grafven af alla ännu lefvande mobilsoldater, som stredo vid Belfort; och en minnesvård skall resas på hennes graf. Parisermunicipalitetet i Paris har vid rue Fessart öppnat en asyl och ett arbetshern för qvinnor, afsedt att rymma 200 personer. Ett af dess ändamdl är att bereda tillgång till arbete för dem som sakna så- dant.
Till dessa förslag har Kommittéen, såsom det af betänkandet nogsamt synes, hemtat icke oväsendtlig grund från de yttranden, som blifvit afgifna dels uti en af »åtskilliga större jordegare, och deribland ordförandena i Trögds, Bro och Håbo samt Asunda hushållsnämnder, undertecknad skrift», hvilken rekommenderas såsom förtjent af uppmärksamhet, dels af hvad Hushållssällskapen och Konungens Befallningshafvande i Westerås och Stora Kopparbergs län uti jemväl synnerligen förordade anföranden i saken andragit, samt hvad flere handlande i Westerås upplyst. Bakom alla dessa, tvifvelsutan på öfvertygelse grundade och onlsorgsfullt utarbetade yttranden har Kommittéen väl sett varma fosterlandsvänner; men den omdömet förvillande och hänförande inflytelsen af sin egen orts fördelar träffas först hos de män, hvilka förordat linien till Storvik framför den till Korsnäs. Oaktadt den fullständighet, hvarmed Kommittéen i öfrigt återgifvit de från orterna, som af jernvägen skulle beröras, inkomna yttranden, hvaribland Kommittéen omförmält både den likgiltighet, som inom. Stockholms län skulle visat sig, och särskildt Lyhundra härads förklaring, att det ej af jernvägen, men af en uppgifven sjökommunikation vore i behof, har Kommittéen alldeles förbigått ett af Bro och Håbo häraders hushållsnämnd afgifvet liknande förklarande, att dessa härader icke heller vöre i synnerligt behof af jernväg; hvilket förklarande, märkligt i och för sig och vid jemförelse med det alldeles motsatta yttrande, som ordförandena i dessa med flere häraders hushållsnämnd jemte åtskilliga större jordegare afgifvit, desto mindre bort kunna undfalla uppmärksamheten vid författandet af betänkandet, som erinringar om detta yttrande under Kommittéens förhandlingar ingalunda uteblifvit. Svag blir emellertid alltid den grund för bedömande af stambanors lämpligaste riktning, som skall hemtas från orternas sinsemellan stridiga samt mer eller mindre lifliga framställningar af sina behof.
Enligt 1816 ärs BevillningsSammandrag utgjorde de, efter denna Artikel Skattgifvande Personer, följande antal: 396,682 Männer 196,382 Magar, Söner och Drängar öfver 18 är 592,964, å 1 Rdr _ 592,964: 59,6jo Magar, Söner och Drängar ifrän 15 till 18 år, å 32 sk. • - 39,740 : 418,521 Hustrur 246,984 Sonhustrur, Döttrar och Pigor öfver 18 år 665,505, a 24 sk. - » . - 332,752: 24 59,773 Sonhustrur, Döttrar och Pigor ifrän 15 till 18 år, å 16 sk. 19,925: R:dr 985,381: 24 Hvilken Summa dock, med anledning af V. Art. 3 J. uti 1815 ärs Bevillnings-Förordning, blifvit minskad för medgifne lindringar till 966,445 R:dr 16 sk. Och, som ändring i afgifterne nu icke blifvit gjord, piraknas att utgå uti jemn Summa - 2 Art. Afgift af Lön, Egendom och Rörelse, m. m. Med anledning af 1816 års Bevillniogs-Sammandrag, upptages Bevillningen af Embetsoch Tjenstemäns Löner öfver 1,200 R:dr å 3 procent till" - 56,350:' Likaledes af Löner från 6eo, till och med 1,200 R:dr, å 2 procent, till 30,220: Af Löner från 300 till och med 600 R:dr utgick 11,953 R:dr 11 sk. I r:st., beräknade å I procent af Inkomsten; men, sedan nu blifvit antagit, att alla sidane Personer , som njuta öfver 200 till 300
Mellan grefven och hans unga maka hade alltifrån den stund, då han stötte henne tillbaka öfver tröskeln till dotterns rum, uppstått ett egendomligt förhållande af nervöst vexlande ny och nedan, som ingen af dem förmådde bryta. En dag vid dotterns sjukbädd — och när han vände åter, låg en kyla öfver hans väsende gent emot hustrun, som hon hade mer än svårt att tina upp. En kväll i hennes närhet, under det hon lät all sin förföriskhet omsvepa honom som en berusande, giftig ånga, ur hvilken hans lungor drucko o c h drucko girigare för hvarje nytt andetag — och när han vände åter om natten att vaka vid Sonjas sida, bredde sig en trotsig ovilja öfver hans sinne att på detta sätt Jefvande slitas till döds mellan så skiljaktiga intressen. En trotsig ovilja, som smalt ner likt den första ljumma snön om hösten, under hvilken jorden ännu ångar sommarvarm. Smalt ner i det tysta rummet, där nattlampans svagt gröna sken lyste matt, som spädt af mörkret, där hennes hvita lakan bredde sin spetsram kring det feberröda kära, kära lilla ansiktet, och där ljudet af hennes andedräkt i en monoton rytm likt en melankolisk sång trängde direkt till hans fadershjärta med bitter förebråelse o c h ljuft vemod. När icke själf emellanåt Karl Stjärne, gripen af en plötslig åtrå efter den kvinnas närvarelse, som trots allt band honom, slet sig lös från Sonjas feberbädd för att egna ett par timmar åt Käthe, höll sig denna tillbaka, lemnade knappast sin enskilda våning, där hon intog alla sina mål. Det vill säga: en stund hvarje dag företog hon en promenad — en lång promenad i regel — numera alllid till fots, trots hon tillförene alltjämt haft en formlig passion för att åka. Men den som hade sett henne vid den lilla åkarestationen på Myntgatan hvarje middag taga droska till Söder, hade nog haft anledning komma på sina egna tankar. Men i dessa stunder var hon ej grefvinna Stjärne, hon var Roscs moder. Därpå kommer ett hvarf skum af söt grädde, så återigen bröd, honung och vispad grädde, tills skålen är full. Garneras med syltade bär. pottaska, 5 hela ägg och 1 | liter rågmjöl.
N:o 62, så lydande: »l:oJ vestra stambanan, som, utg:de från Stockholm, skall genomlöpa inre delarne af Södermanland och sträcka sig förbi Hallsberg och sjön Toften i Nerike till gränsen af Skaraborgs län i närheten al sjön Skagern, samt derefter inså i den för denna banas fortsättning genom Westergöthland redan fastställda riktningen öfver Sköfde och Alingsås till Götheborg»; och »4:o) södra stambanan, som vid Falköping äfven skall utgå från den vestra och genom en utgreningsbana förbindas med Jönköping samt derefter fortsättas öfver Ljungby genom Småland och Skåne till Malmö.» Om man jemför detta med Hr Cederschiölds argumentation, skulle deraf följa, att några anslag till de i 1 :sta och 4:de mom. omnämnda bansträckningar icke skulle vid denna Riksdag kunna ifiågakomma och följaktligen icke heller till vestra och södra stambanan. Nu har likväl Utsk. ansett denna fråga icke vara afslagen, utan endast, att någon ytterligare åtgärd från StatsUtsk:s sida icke borde vidtagas, och till just detta har jag med min röst inom Utsk. bidragit, och detta vill jag äfven här förfäkta. Hvad som förekommer å sid. 2 i Utsk:s Utlåt. N:o 97, rörer jernvägarnes sammanhang inbördes, men icke anslagssummorna, hvilka deremot förekomma i voter:spropos:ne. Hvad Frih. Ter - Den 1 Angnst! f. m. 11 smedens förslag angår, hade jag hoppats att han velat uplysa Ståndet, huruvida hans mening är att bifalla de öfriga voter:spropos:ne och endast yrka den förändring som förekommer i voter:sproposm N:o 3, ty eljest måste jag bestrida att man först afgör denna propos., som Frih:n föreslagit, och derefter voter:spropos:ne N:is 1 och 2, helst man icke vet hvarthän det leder, om man binder sig genom ett beslut. Att man icke kan lösrycka förslaget, synes bäst deraf, att då Afdelningen skulle upställa voter:spropos:ne beslöt man att göra R. o.
Slutligen har blifvit yrkadt, att, så väl de i Gestrikland, Helsingland och åtskilliga af de öfrige i norra orterna befintlige nybyggen, som ock alla till rotering indeldte mindre hemman i andra delar af Riket, måtte till understöd för de svagare rotarne af gamla roteringen få användas; hvaröfver Utskottet får meddela det Utlåtande, att, då extra roteringens natur är sådan, att de dermed förbundne skyldigheter, endast under krigstid böra utgöras; något sammanslående deraf med ordinaire roteringen till deltagande i de den sednare ätföljande, samt både und er fred och krig utgående kostnader icke kan ega rum; och vidkommande åter de i norra orlerne varande nybyggen, hvilka såsom till naturen, antingen kronoeller skatte, efter den af Utskottet antagne princip, icke böra anslås till deltagande i extra rotering, så, och enär Utskottet i det föregående ansett sig icke tillsländigt, att, om^eätlet til] deras användande något för - 134° Hesv. otk EkonUtsk. Betankanden. slag afgifva, klan Utskottet ej heller till yttrande upptaga frågan om deras förenande med ordinaira roteringen, en fråga, som alldeles skiljd från den om jemnkning af extra roteringen i alla fall bordt, för att vinna afseende, inom motionstiden väckas. Till Riksens Höglofl. Ständers vidare ompröfning hemställes detta jemte flera Ledamöters särskildta Utlåtanden vördsamligen. Stockholm den 20 Sept. 1825» Besv, och Ekon. Ut sk. Betähkanden. 1341 IJtclrag af protocollet, hållet uti R. Högl. Ständers Allmänna Besvärs• och EkonomiUtskott den QO Sept• 1823. S. D. Friherre
Malmfångsten, som under åren 1851—1855 utgjorde i medeltal 105,615 Sktc, har nemligen under åren 1856—1860 uppgått till 604,050 Sktt eller i årligt medeltal 120,810 Ska. Hela brottuppfordringen utur dessa grufvor har under ifrågavarande fem år utgjort 771,751 baljor å 5 kubikfot eller 482,344 kubikalnar; och då 482,344 kubikalnar löst berg blifvit uppbrutne Tab. Läster. Tunnor. Läster. Tunnor. Läster. Tunnor. Läster. Tunnor. Läster. Tunnor. Upsala län. Bergsoch brukshandtering. Fabriker. 17 med en malmvinst af 604,050 Sk® samt en kubikaln i malmhopen gifver 3 Sk® malm, så följer deraf, att malmen utgjort 41,34 procent i volum af hela brytningen eller 8,51 procent mera än under de senast föregående åren. Hela grufveförlaget, eller kostnaden för malmens brytning och uppfordring, har under åren 1856—1860 uppgått till en sammanräknad summa af 1,010,363 R:dr 51 öre R:mt, nemligen i kontanta pen ningar 736,700 R:dr 2 öre, spanmål 260,124 R:dr 99 öre, och materialier, leinnade in natura, 13,538 R:dr 50 öre, eller i medeltal för året 202,072 R:dr 70 öre; och har malmens brytningspris sålunda per medium uppgått till 1 R:dr 67 öre Sk® eller 18 öre högre än under nästföregående qvinqvennium. Malmen från såväl Dannemora som öfrige grufvor inom länet forslas, emot lega af ortens allmoge, förnämligast vintertiden till omkringliggande bruk i detta samt Stockholms och Gefleborgs län.
Hon, som med sin väninna bott på de präktigaste hotell i Europa och aldrig vetat hvad brist ville säga, hon måste nu mången gång gå lika hungrig som de trasiga drinkare hon samlade till möten i kristna föreningens af unga män lokal, där hon gratis fått ett rum upplåtet för dessa möten. Hon, som åkt i första klassens kupéer på järnvägarna och i sidenklädda vagnar på gatorna, måste nu gå långa vägar till fots, emedan hon icke ens kunde betala en spårvagnsbiljett. Men oaktadt alla dessa försakelser, kallar hon denna tid för den lyckligaste i sitt lif. » Jag hade några vackra ringar, som jag fått af vänner eller forna elever, » skrifver hon vid tal härom, » des.^a sålde jag, liksom min klockkedja, och jag har aldrig ångrat det. Jag ville ej ha några prydnader, som kunde falla mina stackars fattiga i ögonen och göra mig på något sätt olik dem. Att få dela min sista penning med någon uthungrad man ellar kvinna var en verklig njutning, och jag har ingen tid af mitt lif varit rikare. Jag umgicks med Gud, jag lefdo i andens gemenskap, världen hade för mig intet att gifva och kunde heller intet taga ifrån mig. » Full af planer att hjälpa de fattiga och hungrande, föreslog hon uppförandet af ett arbetshus, där de hemoch arbetslöse kunde mot litet arbete få mat och bostad. Vederbörande skakade blott sina hufvuden och intet gjordes. Själf fortfor hon att hålla nykterhetsmöten och besöka de fattiga, tills hon af öfveransträngning och umbäranden var nära att duka under. Då föreningen emellertid såg antalet af sina medlemmar och därigenom äfven sina tillgångar ökas, kunde den begynna att ge sin ordförande aflöning, ehuru till en början ganska ringa; efter någon tid blef den dock större, och snart nog kunde ingen blifva mer omhuldad af sina vänner, än hvad miss Willard blef. Med sitt amerikanskt praktiska förstånd lärde hon under sitt arbete mer och mer inse, att en mäktig häfstång för nykterhetssakens framgång låg i kvinnans deltagande i arbetet samt i hennes lika rösträtt med mannen.
Summa R:dr 4,824,769:41.— Genom ofvanberörde förhöjning af Inkomst-Titlarne äro desse nu beräknade till: Och blifver alltså den Summa, som af Allmänna Bevillningen nu erfordras till fyllande af Stats-Verkets behof 1,666,452: u. 6; 5'474>347: 22. 1. Den af Stats - Utskottet förslagsvis förut jjppgifne tillökning å bidraget af Revillningen Stats-TJtskottets Betänkandeti; 2795 950,000 R:dr, inskränker sig sålunda till 246,451 R:dr 35 sk. 6 r:st. För öfrigt hafva Riksens Höglofl, Ständer beviljat och anslagit följande utgifter för en gång, nemligen: Till afledne Regerings - Rådet von Schevens Arfvingar, innestående Pension 500: Häradsskrifvarens Rydströms Pension 54: i2. 7» Krono-Fogden Westbergs Dito 41: 32. — Fieutenantens Thorssells Expectance-arfvode 116: 32. — StadsRokiiållaren Carlsund, Mantalsskrifning» Provision - 44: 17. gå Afledne Secreteraren vid Ingenieur - Corpsen Morius Sterbhus, Begrafningshjelp - 871! 32, —- Majoren F. Toll, dess Accords-ersättning 544: Kyrkooch PrastgårdsByggnad i Torneå Församling, att med 2000 R:dr årligen i 3:ne år utgå 6,000: — •—> ^Lieutenant Rousseau, dess Expectance-arfvode 116: 32. — Regementsskrifvaren B. Hvarförutan Riksens Högloft. Ständer jemväl letnnat anvisning för följande Utgifter, att utgå på Öfverskotten å Stats-Ve: kets In“ trader för . år 1816 och följande åren, nemi.'
– Och Concini! tillägger Falckenskjold. – Javisst! – Brandts pepparbruna ögon glittra. – Tänk framför allt på Concini! Han var grefve, liksom Ers Excellens, och utländing liksom ni; han var en lika stor gunstling hos Maria af Medici, som ni själf hos drottning Mathilde. Hennes son lät mörda honom, när han kom ut ur drottningens sängkammare, och folket hängde hans lik i en galge på Pont Neuf, slet sedan ner det igen, släpade det genom gatorna, skar det i tusen bitar och sålde dessa documents humains. – Detaljerna äro högst intressanta – säger Struensee med ett krampaktigt försök till ett småleende – ni skildrar verkligen med högst lefvande färger, men – Komplimenten bör snarare adresseras till monsieur Voltaire – och till honom tager jag mig friheten hänvisa Ers Excellens i och för vidare upplysningar! – Nej, tack, min käre grefve. Jag är fullt nöjd med hvad jag redan fått veta. Jag håller det icke för otänkbart, att Concinis öde en gång blir mitt. – Ers Excellens har många fiender – anmärker Falckenskjold lugnt – och det finns många exempel på, att en stark folkstämning kräft sitt offer till trots för majestätens personliga gunst. Af den allmänna meningen har Ers Excellens ingen skonsamhet att hoppas. Sörj således i tid för att alla papper äro i ordning! – Mina papper äro klara! – Struensee reser sitt hufvud trotsigt. – Vill man vara rättvis, har jag ingenting att frukta! – Hatet är alltid blindt, Ers Excellens! – Liksom rättvisan! infaller Brandt. – Men de två ha i öfrigt ingenting med hvarandra att skaffa. Ni går för brådstörta tillväga. Tag fatt med mjukare händer eller uppgif det hela! – Nej – svarar Struensee stolt. – Jag vill ingenting uppgifva af hvad jag tror vara till gagn för land och folk! – Godt! Så gå vidare, men blinka icke! – För resten kommer det nog en tid, då vi få ge efter. De kungliga ekipagen ha redan kört fram, och Struensee kommer för att hämta drottningen.
Likaledes antog R. o. Ad. BorgareStts den 5 dennes på bordet lagda inbjudning till instämmande i Ståndets beslut ang:de ett anslag af 10,000 r:dr till nödiga byggnaders och verkstäders uppförande för en arbetsinrättning i Eskilstuna fristad. Ånyo föredrogs BondeStts den 5 dennes på bordet lagda inbjudning till instämmande i Ståndets fattade beslut, i anledn. af i punkten under hufvudrubriken Utdikningar och Aftappningar m. m., i StatsUtsk:s utlåt. N:o 435 litt. C, i anledn. af ifrågasatta extra-statsanslag för lättade communicationer och andra allmänna arbeten. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., begärde först detta mål ånyo på bordet, men afstod sedan derifrån och yttrade: Orsaken, hvarför jag begärde denna inbjudning på bordet, var den, att här icke var fråga om någonting mindre än en tillökning af 200,000 r:dr emot hvad R. o. Ad. beslutat, och att detta var en nog vigtig sak för att på så få man hand afgöras. Jag önskar nu deremot afslng å inbjudningen, frångår min begäran om densammas bordläggande, under yrkande, som sagdt är, på afslag å denna inbjudning. Hr von Hohenhausen, Michael Silvius: Mig synes att mycken fråga kunde vara om hvilketdera förslaget som vore det bästa, antingen hvad BondeSt. gjort eller hvad sorn förut blifvit antaget; men då 3 Stånd redan fattat definitiva beslut, så befarar jag , att det vore ett upprifvande af ett förut fattadt beslut, om R. o. Ad. frånträdde sitt. Jag får således för denna orsak skull förena mig med Frih. Tersmeden i anhållan om afslag å den föredragna inbjudningen. R. o. Ad. ansåg inbjudningen icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna. Till pröfning företogs BondeSt:s förliden gårdag på bordet lagda inbjudning till instämmande i Ståndets fattade beslut i anledn. af Statssamt Allm. Besvärso. Ekon.Utsk:ns utlåt.
Vet ers nåd då alltid så noga om gåfFRU VON HAGEN. Ni har rätt, ormen gömmer van kommer ifrån vår Herre eller hin, håle. sig ibland blommor och frestaren spejar ständigt efter rof, verlden blir sämre för hvar dag, och man smittas af dess onda väsende. måste oupphörligen vaka och bedja, för att icke beSTARK. Den starke mannen behöfver icke nå- gra predikningar och klagopsalmer, han hjelper sig bäst sjelf, och försöker någon att bedra honom, så krossar han den med ett slag af sin jernarm. talar kärlekens lära, hvad skulle vi väl ta' oss till FRU VON HAGEN. Herr Styfvenson, annorlunda om vi icke ägde dessa heliga ord som upplysa vårt förstånd och bilda vårt hjerta. (tar fram en bok) Jag håller just här på att läsa ett arbete om barnaoskuld och rättfärdighet, ett ypperligt verk, som jag skulle önska att ni kände. tycker inte om sådan läsning. Barnsagor, skrif STARK (skjuter undan boken). Jag tackar, men jag na för att hålla dårar i styr med, tomma luftbilder granna ord, det ena strålande af guld och perlor, stånd; ha, ha, ha hvilken klok menniska har någonsin trott derpå? tanke). Ah! utan allt sundt förnuft himmel och helfvete! bah, det andra luktande svafvel och rök på tio mils af FRU VON HAGEN (för sig, liksom fattad af en plötslig 39 STARK (allt häftigare). Goda gerningar! christelig vandel hvad är det för slag? ett tomt prål tillkommet för syns skull, en lysande utansida som oftast gömmer den svartaste själ, en grann klädning på en det är ödet som gör oss till det vi äro, tjufven och smutsig kropp. Nej, bort med all förställning, all list! mördaren rå lika litet för sina brott, som hjelten och snillet för sina bedrifter, och om den ene får lägga sitt hufvud under bilan, och ärestoder resas åt den andre, så är det slumpen som delat de olika lotterna. (han drar åhördt honom, närmar sig till honom). djupt efter andan.
De förut nämnDe £afja*€reDitibcn, att Den är för kontoret fofJnaDt* odj räntefrt, famt årligen på förljanD förfäfraD, ma bibehålla^; Docf meD ffplötgljet för £3anco*©tprelfen, att i ftfJa rummet, od) feDait anDra utmägar blif* mit begagnaDe, äfmen Detta Qtreöitm uppfäga, Då £3anfent egen (Jäll* ning fåDant forDrar. jf affccnöc på aniuånöanbet af fåöana, till fanten ingå* enbc capital*afbctalntngar, forn, tttom öe mebel, fjwilfa funna från iDifcont*fonöerna öfverflytta©, icfe blifmit affeööa, att omcbclbart på lifa måga t utgå, iafttages foljanöe: 24:o ©en årligen ingåenDe betalningen för IpftaDe QMafJrar, jemte capital*afbetalningen å De få fallaDe ©ilfmer*fafJig^ett*lånen od) capitabafbetalningen å De 4,400,000 £K:Dr, för fymilfa 0\iftgälDt*€on* torett Obligationer fifJliDne SviftDag blifmit utfärDaDe, utgöranöe till* fammant ett belopp af 199,666 9v:Dr 32 ff., Ijmilfet Docf fatmolift ett eller 1/ögfJ 2:ne år före näfJa lagtima SviféDag, Då Q3anfeno f}Ma* fJe« Deraö fnara åter#inDcagning wiD påfotn# manDe behof. 25:o 23anfenö winf för ar 1835 och De följanDe åren må oaf# fortaDt förblifva unDer Def? ©tprelfeö