Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
– Ingen ting förströr mig, jag reser igenom våra täckaste landskaper, och deras skönheter draga ej mer mina blickar till sig. Det är sant att Naturen redan förlorat en del af sin fägring, men i Elfskogs nejder skall jag ännu betrackta det återstående med vällust; där irrar jag ouphörligt, en ouphörlig sommar härskar där; de upträden som Lotta utpekat kunna aldrig hinnas af förödelsen; min inbillning har förevigat dem. Jag är öfvertygad att den husliga sällheten är människjans verkeliga bestämmelse, det är den man kan njuta oblandad af de plågor som ofta gifva vämjelse åt nöjet. Om ock ett flygtigt bekymmer, en öfvergående ledsnad, skulle förbittra vårt lugn, hvad äro de annat än en påminnelse om det verkliga vi äga; lik de flygtiga moln som skymta förbi Månan, och hölja den endast att föröka dess glans? Kanske skulle en långvarig stillhet slappa våra böjelser och göra dem oskickelige till det goda; sjelfva passionerne äro för människjorne i allmänhet hvad stormarne äro för sjömannen; utom dem skulle vi icke frugta något skeppsbrott, utom dem skulle vi icke ofta ernå den önskade hamnen. Men hvilka olyckor skulle hota ett tillstånd som naturen och förnuftet gillar? I Lottas armar skall jag trotsa dem alla, och, berusad af sällhet, qväfva alla känslor som hon icke väcker. Aldrig har någon väg förefallit mig så trög, aldrig några hinder varit så odrägliga. Jag ville hinna inbillningen, som fladdrar framför mig och försätter min varelse i de trackter jag nalkas så långsamt. Min längtan beröfvar mig all upmärksamhet på de föremål som verkeligen omgifva mig. Hundrade gångor har jag frågat efter afståndet emellan ställen dem jag noga känner. Jag afundas foglens vingar, och knotar på Naturen som nekat oss den snabbhet hon skänkte rådjuret. Så oroliga ögnablick skulle vara odrägliga om de icke voro följde af angenäma mellanstunder, under hvilka jag glömmer det närvarande och lefver i en kommande tid; ett slumrande tillstånd är icke sällan en lindring i smärtan; hvar är den usling som icke kändt verkningen af dess godhet?
S*a kor lära oförtöfvadt inkomma. < •; Häst-afveln, sora förut varit god, bär visserligen blifvit ytter; likare förbättrad gerion! de hingstar, som fran Strömsholms stuteri bFifvit till orten aflande, men elen osed allmogen bär, att allt förtidigt nyttja de unga fölen, så att de ofta användas till tyngre och svårare körslor, innan de ännu fyllt tre år, åstadkommer en skadlig verkan, och förderfvar alldeles hästar af ädlare race, som, långt’6 skonade frän strängt arbete, kunde blifva förträfflige. Ett talrikt stuteri af Dansk race, från ön Fyen,är anlagdt på Adelsnäs, och på Ljung har Majoren Grefve A. von Fersen nyligen gjort en dylik» men mindre anläggning, samt från England inköpt en fullblodshingst af högt värde. Får-afveln, för hvars förädling Regeringen Under de sednare åren användt så många och nyttiga omsorger, diar inom detta lät1 ännu icke gjort stora framsteg, och sådane kunna ej heller väntas 1 en landsort, der mesta jorden nyttjas till åker eller äng, och är fö1 god att användas till betesmark, som likväl är så oundgängelig för fären, hvilka mindre än andre kreatur tåla ätt ständigt födas inom hus. I länets skogsbygder, der utrymme ej saknas, borde detta ht»' der för en mera utvidgad fårskötsel, ej kunna äga rum, men haga*1' ne borde rödjas, och befrias från skog och buskar, hvilket åter f°r' drar ett arbete som ännu ej blifvit påtänkt, mindre företagit; me11 som likväl i tidens längd ej torde uteblifva. De, som medelst inköp af elektoral-gumsar från kronans stäm-schäferi vid Näs, förbättrat sm egen afvel äro, så vidt till min kunskap kommit, endast Hans E^ eliens m. m.
Den 29 April. 345 Hvad det angår, att vid förflutne riksmöten någon förhöjning, utöfver hvad SlalsUtsk. nu föreslagit, icke beviljats, ehuru fråga derom varit väckt, ser jag icke deruti något hinder för nuvar. R. St., för att, om de finna billigheten sådant erfordra, härutinnan vidtaga rättelser, helst om det kan visas, att förhållandena för närvar, i högre grad än vid föreg:de tillfällen sådan ändring i anslagsbeloppet påkalla. Jag tror helt säkert att den höjda summan, såsom erforderlig, lill fullo åtgår. I öfrigt hafva Hrr von Hartmansdorff och Akerman så fullständigt utvecklat saken, att jag icke vill trötta R. o. Ad. med upprepande i annan form af hvad de redan anfört, utan åtnöjer mig med att uti deras åsigter yttra mitt instämmande. Hr von Troil: Om R. o. Ad. skulle anse BondeSl:s sekreterare höra tillerkännas det af Hr Landtm, och Hrr Talmän föreslagna arfvodesbelopp af 400 r:dr, derföre att han icke är bosatt i hufvudsladen, så borde Ståndet också, i konseqvens dermed, påyrka det sekreteraren i PresteSt., hvilken blifvit hilkallad frän Westerås, niå erhålla samma arfvode. Men min och hela SlalsUtsk:s öfvertygelse har varit den, att samtlige sekreterarne borde i och för sitt besvär åtnjuta enahanda ersättning, men alt sekreteraren inom BondeSt. borde derjemte tillkomma ersättning för resekostnader och hushyra. Hvad det sistnämnda angår, ber jag få upplysa, ali inom den afd. af SlalsUtsk. der denna fråga först förevar, vägde åsiglerna emellan om man borde bestämma den till 33 r:dr 16 sk., efter det belopp som vid föreg:de riksdagar beslämls, eller lill 50 r:dr b:co, såsom Utsk. ock slutligen tillstyrkt. R. o. Ad. loide således finna, att nuvar. StatsUtsk. i detta fall gått längre än föregide R. St.
Carolinska medico-kirurgiska institutet rätt att, i likhet med universitetens medicinska fakulteter, anställa såväl den theoretisktmedicinska, eller så kallade medicine-kandidat-cxamen, som den praktiskSmcdicinska eller mcdicine-licentiat-examen, samt att Kongl. Stadgan för bemälda Institut den 26 April 1861 måtte i öfverensstämmelse härmed varda ändrad, och de åtgärder i öfrigt vidtagas, som för beslutets befordrande till verkställighet må finnas nödiga. Stockholm den 23 Februari 1863. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 94. 21 Reservationer: af Friherre Cederström, B.: »Uti en af regeringen så nyligen pröfvad och afgjord fråga, som denna, har jag trott någon anhållan om ändring icke böra, utan synnerligen tvingande skäl, af representationen nu aflåtas. Efter min uppfattning äro de till stöd för yrkandet om den ifrågavarande förändringen andragna förhållanden icke af sådan beskaffenhet. Vore läkarebildningen i vårt land, under efterlefnad af gällande föreskrifter, af den bristfälliga och mindre fullhaltiga art, att lärokursernes omreglering syntes, af sådan anledning, vara utaf verkligt behof påkallad, då finge visserligen alla formela betänkligheter vika. Men den läkaregeneration, som uppvext under åtnjutande af det hos oss stadgade undervisningssätts fördelar, är i obestridd och säkerligen välförtjent besittning af allmänhetens aktning och förtroende. Jag inser således ej, att detta undervisningssätt, under ömsesidig inverkan af anbefallda, omsorgsfullt på de respektive läroverken fördelade, theoretiska och praktiska lärokurser, kan anses otillfredsställande. Rikets Ständer hafva tillförene önskat en »samverkan» emellan rikets universiteters medicinska Fakulteter å ena sidan, samt Carolinska Institutet å den andra. Likasom för en fullständig läkarebildning praktiska öfningar i hufvudstaden äro föreskrifne, likaså torde den theoretiska universitetsundervisningens vigt ej böra förbises eller underskattas.
Majrts Nådiga Skrifvelse, angående Myntväsendets upprätthållande. Stats-, Bancosamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten: Af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om fortfarande anslag till Strömrensningar Den 29 Maji. och lättade Vatten-communicationers befrämjande. Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottcn : Af Kongl. Majrts Nådiga Propositioner: 1:0 om anslag af medel till NavigationsSkolors inrättande; 2:0 angående Vacanceafgifts erläggande af Rustoch Rotehållare vid Båtsmanshållet, då Båtsmän under krig afgå; och 3:o angående hästars posterande i stället förmanskap af extra roterings-skyldige; samt af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, angående yrkad befrielse från rotering för Tynderö Socken i WesterNorrlands Län. BevillningsUtskottet: Af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om upphörande af Certepartiers chartering för fartyg, som begagnas till inrikes sjöfart; och af Herr P. Lindqvists Memorial, innefattande hemställan, att, om skattskyldig ej klagat öfver PröfningsCommitte^s åtgärder, samt LandsKamereraren, Kronofogden eller Häradsskrifvaren dervid ej anmärkning gjort, KammarRättens vidare behandling med den skattskyldige och den taxering, sorn han undergått, måtte helt och hållet förfalla. BancoUtskottet : Af Rikets Ständers Revisorers Berättelser af åren 1825 och 1827, om BancoVerket; af Herr Norei Motion, om tryckning Den 29 Maji, af Herrar Bancofullmägtiges afgifne Berättelser; och af ilensammes Memorial, angående fortfarande silfverupphandling för Bankens räkning. LagXJtskottet : Af Kongl, Majrts Nådiga Skrifvelse, med öfverlemnade af ett utarbetadt förslag till ny PrestvalsFörordning; af Rikets Ständers JustitiaeOmbudsmans afgifne EmbetsBerättelse; samt af Herr A.
Åhja, här ser rätt småtrefligt ut; det förstås att ett par hvita gardiner hade tagit sig bättre ut än de der, och en matta framför soffan hade heller inte varit så illa. OTTO. Är här trefligt? Jag tycker det ser ut som i ett fattighus! Fågelbur och balsaminer, precis som i fattigstugan borta på kyrkbacken. Du har fan så dålig smak, min kära Karl! KARL. Du har alltid tyckt så du. Nå hur trifs du i din nya ställning? KARL. Åhjo! Rätt bra, min far! LARSSON. Inte alltid så roligt, tänker jag! KARL. Nej! det förstås det kan inte alltid vara så roligt. Ni vet sjelf hur det är. Man sår ut på våren med förhoppning att få skörda på hösten men då händer det stundom, att kornet slår felt; somt har masken ätit upp, somt har multnat bort Men apropos, hur har det gått med skörden? LARSSON. Jo rätt bra. Jaså! Det slår felt, sa' du? Nå! nå! Jag tänker, det inte blir så lätt för barnen att begripa din filosofi FRU LARSSON. Min kära gubbe låt nu filosofien vara i fred! Karl har nu en gång tagit sitt parti och försörjer sig rätt bra med sitt arbete, så att du nu inte har någonting att säga. Förresten ha vi kommit hit på kaffe, och efter den här svåra promenaden kan man behöfva lugna sig litet. KERSTI (kommer in med kaffet). KARL. Det har mamma rätt uti; den der saken kan vara utagerad nu, tycker jag oss emellan åtminstone. LARSSON. Utagerad? Nej, det är han visst inte. Du vet inte, hvilken smälek jag fick lida den der söndan. OTTO (afsies). Den fredlöse Den Fredlöse. Dramatisk Dikt i en akt af August Strindberg. Uppförd på K. Dram. PERSONER: THORFINN. VALGERD. GUNLÖD. GUNNAR. ORM. Bipersoner. Högbänkstolparne sirade med bilder af Odin och Thor. Eld på ärilen, midt på golfvet. I taket rökfång. Väggbjelkarne behängda med saxsvärd, yxor och sköldar.
Kopparmynt, om uppsmältning af Bankens förråd af gammalt ttttttttttittttttt» Kopparräntan och Slagskatten; se Stals-Verket, dess inkomster, ordinarie, sid. 3 Kortspel, om stämpling deraf Svar pä återremiss Kuopio Läns Lazarett, om Seraphimer-Ordens-Giilets skuld dertill; se Anmälan 46 Kreatur, örn skärpt ansvar för ohägn af betande , Krigs-Academien; se Hufvud-Titel 3:dje, sid. 7, Anmälan 192. Krigs-Artiklar ne. om tillägg till 2 Cap. 27 § , rörande ansvar för befälhafvare, som nekar till utgifrie ordns , om föi ändring i 96 § 14 Uap , angående fördelning af böter , Krigs - Cassören, om förbättring i hans inkomster * t t t t t t tttt tytt t t t t t t t t * t Krigs-Collegium> deas löne-reglering; se Anslag 22, Hufvnd-Titel 3;dje, sid. 4. rt> i —5 — JC C/2 ~ N :o 46 oX ro r. 7Q Utlåtande, Betänkande eller Memorial. Riks-Ståndens Beslut. N:o Sid. Ridd. o. Adeln. PresteStåndet. BorgareStåndet. V .40 b. V 40 b. i 40 b. V 40 å. A 40 b. A 40 å. om tillkomsten och förvaltnin gen af åtskillige under det* sammas disposition st iil 1t om bristande verkställighet af contract emellan Kollegium och leverantörer; se Anmälan U7. Krigs-Fiscalen j om upphörande af hans beroende utaf Kongl. Krigs-Hof-Rätten ,,,,, Kvigs-fondj om bildande deraf genom uppiänadc medels insättande i enskilde Banker rch Hypotheks-inrättningar , , , , , , , , , , , , , , , , , Krigs-Hof-Rätten; se Hufvud-Titel öidje, sid. 4, Hof-Rätt, Anmälan 197.
Af dessa reflexioner, i fall de äro grundade, följer, att inteckning för de i förevarande mål . omtvistade borgensförbindelser, i enlighet med sjelfva skuldsedlarna, sådana dessa, till rigtigheten erkända af utgifvaren och oemotsagda af nya fastighetsägarne, företeddes hos Häradsrätten, efter att genom ansökningen hafva blifvit anmälte i öfverensstämmelse med gäldenärens då ingifna betyg, borde af Häradsrätten, såsom ock skedde, beviljas med förmånsrätt från den dag, ansökningen var gjord. Redogörelsen för utförda åtal mot domare och tjenstemän kommer denna gång att omfatta liera mål, än den för något föregående år haft att upptaga. Orsaken är, att ett större antal af sådana under årets lopp hunnit afgöras, bland hvilka åtskilliga varit ovanligt länge anhängiga; och jag måste tillstå, att jag till långsamheten icke alltid trott mig finna giltiga skäl. Det kan ej nekas, att tredska och dröjsmål i afgifvande af infordrade förklaringar haft större framgång till sakernes uppehållande, än som troligen behöft äga rum, i händelse allt varit gjordt, som göras kunnat, till de obehöriga hindrens undanrödjande. Utan obillighet torde det kunna sägas, att hos vederbörande Ofverrätter det ännu icke blifvit sed att vid behandlingen af publika åtal hafva närmare räkning på infordrade förklaringar och, när de för länge uteblifva, i tillbörlig ordning använda tjenliga medel till tredskans afhjelpande. Utan försummelse i detta, och någon gång äfven i andra afseenden, skulle val troligen icke händt, att aktionsmål, anhängiggjorda vid början af min tjenstetid eller redan dessförinnan, nu först under sistlidna år blifvit bos första domstolen afgjorda. Imedlertid är den nu följande långa listan på afgjorda åtal för tjenstefel endast genom antalet ovanlig, icke förskräckande genom sin halt. Felen äro ej svårare än vanligt, och till största delen föga betydliga, ehuru al sådan beskalTenhet, att allmänna ordningen icke medgifvit deras förbiseende.
Man har redan erfarit nyttan af detta stadgande, hvarigenom man åsyftade att medelst sådana varors uppläggande i Stockholm bereda en förmånligare byteshandel härstädes, mera lockande för Finnarna. De befinna sig sålunda icke i bestämd nödvändighet att gå till Danmarks och Tysklands hamnar för att få dessa varor, utan kunna taga dem här. Konsten att controllera, det inga missbruk härvid skulle äga rum, är fatt, och jag har skäl att tro, det inga sådana genom denna utsträckta nederlagsrätt uppkommit. Då man sedermera sammanställde de comparativa förhållandena emellan de summor, som för handeln med Finland utgingo från och ingingo till Sverige, erfor man, att dessa summor årligen närmade sig till hvarandra, till Svenska handelns förmån. Denna nederlagsrätt, som sedermera oafbrutet fortfarit, har ej ensam jemnat dessa handelsförhållanden. Åtskilliga af våra inhemska tillverkningar, såsom sockerkokningens och tobaksförädlingens fabrikater hafva blifvit före - 20S Den 9 Junu nial för Finska afnämares begagnande. Följden deraf är, att Finska skepp, som hitkomma med laddningar, äfven gå härifrån med laddningar, hvarförutan en gifven förtjenst uppkommer genom deras uppehälle i Svenska hamnarna. Dessa äro de omständigheter, som, i förening med andra eftersinnanden, föranledt dertill, att man trott sig böra stadna i alternativet att förnya en convention om handeln med Finland. Uti förslaget dertill skall man finna flera och betydliga förhöjningar i tullafgifterna; isynnerhet är detta förhållandet med landtmannavaror , och det har också varit K. M:s nåd. afsigt att lägga den i Revilln:sUtsk:s betänk, ut> tryckta princip till grund för tractatens uppgörande, i hvad lämpligt och möjligt vore. Det är nämndt, att R. St. skulle äga bestämd rättighet att fatta beslut i sådana frågor som denna, d. v. s. bestämma, att ingen nedsättning i tull skall äga rum genom tractater med främmande magter. Hvad dessa sednare afhandlingars afslutande beträffar, så berättigar Reg.formen K. M. dertill, och handelstractater äro ingalunda derifrån undantagna.
Ocb clet snöra af klr <7ar/ ^frosen/u^ (remitteraclt till Ltatsocb Lanco-Dtskotten) cle, i snföres, burusom, uncler utreöningen af f. cl. BiksDisconten ocb Oötlia Lanals Discont lärer öet stunciom bafva inträffat, att Lan^uerouteracl Oälclenär, efter wänga ars förlopp, genom någon väns eller gennares beweclling, kunnat erbjucla Verket full betalning af DäneLapitalet, sä vicia clen upplupne räntan blekve bonvm efterskänkt. förlattningarne förbjucla Disconterne i allmänbet att någonsin antaga accorcler. Detta staclgancle bär också visserligen sin gocla gruncl för en ännu i activite varancle Discont; men förbällanclet senes ej vara cletsamma för en upplöst samt uncler utreclning ställcl lVIassa, cler allt, som möjligen kunnat inclrikvss, reclan erbällits, ocb cler enclast genom cle äterstäencle forclringarne; försäljning, antingen pä Auction eller uncler bancl, något ytterligare kan vara alt förboppas. Ocb föreslår clertöre Dr brosenius, att clet mä lemnäs fullmäktige i Lanken ocb B:gsllontoiret rättigbet att för cle upplöste Disconternes äterstäenöe koiclrin - Letänkanclen; IV o Hä. 2ig gar antaga säclana anbucl, som innebära fulla gälclanclet af (kapitalet ocb cler enclast räntan bel eller till någon clel mäste afskrifva?. fburu, pä sätt berörcit är, Dr Dembergs motion blifvit remitteraö enclast till LtatsIItskottet, likväl ocb som cle cleri sramställclle förslag äro ak sällan beskakfenbet, att clesamma röra Bankens rätt, sä bakva 8tstsocb Länco-Dtskotten bäcla motionerne, sä viclt cle anga f. cl.
Stats-Utskottet hyser den underdåniga förmodan, att Nådigt bifall härtill skall hos Kongl. Majit så mycket mindre möta något hinder, sorn. den obetydliga inkomst, hvilken skulle kunna tillflyta Stats-Verket af de ifrågavarande Jordlotters utarrenderande för Kronans räkning och för närvarande icke utgör mera, än 233 Ridr 44 sk., säkerligen skall, om än den till något visst behof vore afsedd och påräknad, kunna ersättas genom de inflytande arrenden för Carl Gustafs Stads Bruk med underlydande lägenheter. Detta allt underställes Riksens Höglofl. Ständer vördsammeligen. Stockholm den 29 Juni 1815. På Höglofl. Riddersk. •ch Ad. Ledamöters vägnar Carl de Geer. På Vallöf!. BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr. Landberg. På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Gustaf Murray. På Hederv. BondeStåndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius. Riksens Den 2 Juli. Uppläst hos Höglofl. Ridd* och Ad. den 2 Juli, Hogvörd. Prest-Ståndet den 2 Yallofl. Borgare-Ståndet den 3 - Hederv, Bonde - StånJJet den 2 i . Riksens Höglofl. St cinders Stats - Utskotts Utlåtande öfver de Joos Hagnér diga Prest-Ståndet gjorda anmärkningar vid Stats-Utskottets under d. , 26 Maj afgifne Betänkande, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition till Riksens Ständer af den 5 April, angående det åt Westersamt Norrbottens Läns innevånare meddeldte Lån af 5o;ooo R:dr Banco, Till Stats-Utskottet har ankommit ett Utdrag af Protocollet hos Högvördiga Prest-Ständet den 3 innevarande Juni e. m. som innehåller: att, vid äterföredragningen af Stats-Utskottets den 26 Maj afgifna Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer af den 5 sistlidne April , angående de at Westersamt Norrbottens
Föredrogs ecb hides till haudlingame ConJitutions Utskot tets Memorial N:o .26, angående Högloflige Ridderskap!. ts och Adelns uterremiss på Memorialet N:o x j, S.vD. Föredrogos å nyo och biföllos Stats-loch GeconomieUtskottens Utlåtanden: 5:0 16, i fråga om skogsplanteringar i Skåne; N:o 17, i anledning afhyäckt motion, att Rikets Ständer ville förnya deras underdåniga anhållan vid sigta Riksdag, att under den blida årstiden, samt alltid vid marcher till oell ifrån vapenöfningar, tågande trupper måtte aubéfallas att tälla elier bivotiaqnera och sjelfva tillreda sin mat; N:o 18, i anledning af väckt motion, om vissa bestämmelser i afseenek på Gevärstillverkningar för Kronans räkning; N:o ig, i fråga om försäljning till skatte af ecclesiastike hemman i Skåne; N:o 20, i anledning dels af Kongl. Majrts Nådiga" Skrifvelse, rörande ny indelning lill ordinarie knektehåll af'oroterad jord, dels ock af väckta motioner om den nya indelningens anslående till. lindring i gamla ordinarie roleringen ; ppo 2i, i anledning af vackt motion, angående lindring uti extra ro teringen inom Bohus Län. S. D. Föredrogos å nyo Bevillnings-Utskottets Memorial: N:o 27, i anledning af olika beslut, hvaruti Riks-Stånden stannat, i afseende på grunderne för den blifvande allmänna Be vil i ningen: Ståndet, sora vidblef sitt beslut, angående bestämmandet af en personel cönsumtions-afgift för bränvin, alla utländska spirituosa, vin* och spel om penningar, gillade de föreslagne voterings-propositionerne; N:o 28, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i frågan angående Curluis-afgiftens fortfarande; Voterings-propositfonen gillades. S. D. Föredrogs å nyo och lades till bandlingarne Bevillningsoch.
Se - Den 8 F e b r u a r i i f. m. % flan slår det: och skola dessa alltid vara förs edde med vederbörandes bevis att löpande årets afgift blifvit erlagdj eller säkerhet derföre ståhl, innan passj som uttryckligen bör innehålla, att de till en sådan handel äro berättigade _, dem meddelas. Bösa t le Judar oell Utlänningar, deribland utländska handels-expediter malte räknas, anses lika med handlande i släder. Då detta var intagit i Författningen, tror jag, att jag uppgifvit det riktiga förhållandet. Att ej något om en olaglighet kan införas, torde Ridderskapet och Adeln finna. Herr Munck af Rosenschöld: Det ordet utlänningarj som således i förevarande Utlåtande är utbytt mot ordet Italienare, fanns icke i den först föreslagna Bevillningsförordningen; således hade jag all anledning att göra anmärkningen. Jag hade då så mycket mera anledning dertill, som BevillningsUtskottet först ville roed Bevillning ihågkomma endast de utlänningar, som voro Italienare och Judar. Hvad beträffar det, som Utskottet yttrat om olaglig handel, så har min anmärkning endast haft afseende på Bevillningen, och då hvad jag yrkade blifvit af Utskottet iaktagit, har jag ej något vidare att erinra, utan tillstyrker bifall till Utskottets förslag i denna punkt. Utskottets förslag blef af Ridderskapet och Adeln bifallit. 9° Den 8 Februari i f. ta. § 9.5. Angående Bevillning af åtskillig oroterad Jord. Herr Hjerta: Här inträffar det fall, att i sjelfva förslaget till BevillningsFörordning inkommer, likasom det förut varit uti 1823 års, såsom förutsatt, att ett Rikets Ständers beslut skulle vara fattadt, att all i riket befintlig jord skulle vara indelt till kneckteoch båtsmanshåll. Det är denna redaction jag vågar motsätta mig, ty om det skulle införas bär, så vore det gifvet, att så vore. Jag känner intet Rikets Ständers beslut, som säger att sådan jord skall indelas.