Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Likväl mäste den blifva en sluten fästning med detacherade flankerande verk, och således må jag väl anse den såsom en sjöfästning, bakom hvilken hufvudstaden ligger med alla sina förråder. Den är ämnad att sommartiden, när sjön är öppen, försvara hufvudstaden. Den värde talaren nämnde också, att det ej vore meningen, annat än att denna fästning skulle kunna utstå en attack af flytande batterier; men Den 20 Mars f. m. för alt motstå en sådan n!!ac!<, hvilken kan göras af sådana stora flytande batterier, sorn t. o. m. tredäckade linieskepp med sin förfärliga kraft, och ångfartyg, så är det väl nödvändigt, att den skall vara ganska stark och kunna motstå en strid på flera dagar, och detta är allt hvad planen för denna fästningsbyggnad afser. Att den skulle kunna motstå en lång belägring kan ej vara frågan här, och om det äfven skulle hända, alt den skulle falla i fiendlliga händer, så skulle den dock snart återfalla i våra händer, när vintern isbelägger alla sunden. Den måste vara stark, och jag anser det vara mest öfverensstämmande med byggnadsplanen, att R. o. Ad. bifaller de årliga 100,000 r;dr, som StalsUtsk. föreslagit. Hr von Hohenhausen, Michael S i 1 v i u s: Jag skall icke länge uppehålla R. o. Adts tid. Jag har begärt ordet i anledn. af några yttranden af Gr. Anckarsvärd. Hvad angår bestämmande af angelägenheten af Stockholms försvar, genom Waxholms befästning, och den förflutna lid af 3oo år, som denna befästning varit påtänkt, så får jag i anledn. deraf återkalla i edert minne, mine hervar! elen skilnad, som nu äger rum emot fordom, då våra hmdtkrig fördes vid Kymenäclf och våra sjökrig vid Finska viken. En sednare talare, Gr. Frölich, har nyss nämnt om Åland och de fästningsverk, som der byggas.
Då Jäg ansett detta böra ske blött de ar, då öfverflöd finnes* och att man inskränker sig till Spannemål * har jag trött skätternes frivilliga Utgörande in natura till ett visst belopp, långt rigtigare, än att Kronan köper upp spannemål; då det är brist på Säd. Jag medgifver, att förslaget fordtar mycken undersökning öCh myckett utarbetning, om svårighetörne Vid dess Verkställande Skola kUnnä häfvås, tilen jag anéer det i allt fall rimligare, än dell hittills varande Magaäinslnrättftitigen > sådan söiii dell blifvit styrd. Herr ‘rham: Jag hvarken har gillät ellef ikall gilla Magazinslnrättningen* och lika litet kan jag gilla, att införa en tiy iVlägszinslnrätt. Ding söm ännu Vidsträcktare skulle orsaka ännu Värre oredor. Den skulle blifva i större fckala , skulle medföra ert bestämd osäkerhet. Det Skulle bero af Räntegifvarne, att betala i Spannemål eller penningar. 1 goda år skulle Magazinerne öfverhopa» af ett stort qvantum Spannemål; deraf skulle förluster uppkomma; i4* Bens Augusti f, m. och de skulle drabba Räntegifvarne sjelfve. Man skulle lemna Staten ett credltif, säger man; men huru vidsträckt skulle det utgifvas, och med hvad säkerhet för det allmänna myntvärdet. Det är ej möjligt att deruti finna annat, än osäkerhet. Jag anhåller således att Betänkandet måtte bilallas. Herr Munck af Rofenjkjöld: Den siste värde talaren har alldeles rätt om erläggandet af skatterne i spannemål skulle få den utsträckning, han omtalat, men jag hade trott, att just det borde vara föremål för Utskottens arbete, att föreslå behörige gränsor derföre , så att ej Magazinen öfverfyllas, och att ej creditifvet behöfver bestämmas för stort. Således äro vi båda af samma tanka, att öfverdriften ej är lämpelig. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus:
S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 15, i anledning af ej mindre gjorda anmärkningar emot vissa delar, än äfven Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i afseende på andra delar af Betån - 468 Prot.-Utdrag den 1 Augusti 1857. kandet N:o 8, angående ilrågaställda förändringar i föreskrifterna om stämplade pappers afgiftens utgörande. Härvid förekommo följande §§ och moment uti Förordningen om stämplade pappers-afgiften: § 2 och § 4, mom. I. Med förblifvande vid fattadt beslut, afslog Ståndet inbjudningen, och Utlåtandet, i denna del, i öfrigt lades till handlingarne. § 4, mom. 2. Utskottets i Betänkandet N:o 8, afgifna och i Utlåtandet Nio 15, förnyade förslag angående borgare-bref, pass och tillstånds-bref att. hålla näring och kaffé m. m. gillades, hvaremot Ståndet, med afslag till inbjudning, vidblef fattade beslut, angående sjö-pass, skiljobref och våg-attester till låns erhållande. § 4, mom. 3. Ståndet godkände Utskottets förslag till tarif för bouppteckningars kartering, men afslog inbjudningen, i hvad den angår geometriska kartors och testamentens förseende med stämpladt papper, i hvilka delar Ståndet vidldef fattade beslut. 8 5. Med vidblifvande af fattade beslut, afslog Ståndet inbjudningarne. § 6. Inbjudningen afslogs af Ståndet, som lörblef vid dess beslut. §7. Inbjudningarne, angående obemedlade personers afgifts—frihet samt prestattester, alslogos af Ståndet, som vidblef dess beslut, samt i öfrigt lade hvad i.
JVs 4 tillstyrkt, samt, efter denna proposms besvarande med Ja och Nej, förklarade, det han ansåg Ja härvid hafva varit öfvervägande. Gr. Gyldenstolpe begärde votering. Uplästes lill justering samt godkändes följande voter:s-propos.: Den som bifaller Bevilln:sUtsk:s i dess Utlåt. JYi 21 afgifna förslag, rörtde bevillntn af emhetsoch tjenstemäns samt betjentes löner m. m., röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, afslås nämnde förslag, och godkänner R. o. Ad. hvad Utsk., i fråga om berörde bevilln., i dess Betänk. J\s 4 tillstyrkt. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 26. Nej — 7. Hr Gr. o. Landtm, lillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. 3:dje punkten, ang:de ifrägaslällde serskilde bestämmelser om bevilltun af tjenstemäns löner under krigstid. Bifölls. 4:de punkten, ang:de bevilln:n å rörelse och näring samt fast egendom. Hr von Hartmansdorff: Jag anser mig icke böra bestrida 11 H. 4 50 Den 19 Augusti f. m. den ändring, sora Utsk. i denna punkt föreslagit; ty när R. o. Ad. nedsatt bevillnra för emlietsoch tjenstemän, så kan Ståndet icke underlåta, att jemväl nedsätta henne för näringsidkare på landet. Men jag ber blott alt få nämna, det jag förutser, att följden af dessa beslut skall blifva ännu ytterligare nedsältningar, hvilka jag bestrider, såsom ledande till statsbrist och följaktligen riks-gäld. Hr Adelborg: Då Hr von Hartmansdorff, af fruktan alt förmå Ståndet till eu inkonseqvent handling, icke kan yrka afslag å Utsk:s ifrågavar:de framställning, så kan jag deremot göra det.
Ad. utfärdade Instinkt., låtit till Riddarh.Utsk. öfverlemna ett lill R. o. Ad. ställdt Mern., innefattande förslag huru tryckningen af Ståndets prot. vid innevarande Riksdag må lämpligast verkställas; alltså får Utsk., med insändande af della Direktms Mern., för egen del yttra, alt Utsk. anser de af Direktm för berörde tryckning vidtagne åtgärder och afgifne för - Den 7 December. 159 slag vara ändamålsenliga, samt leda till skyndsamhet och besparing; hvarföre Utsk. tillstyrker: alt samma förslag må varda af H. R. o. Ad. godkända. Slockholm d. 1 December 1853. På Riddarh.Utsk:s vägnar. Tönnes IVrangel. Riddarh.Direklrns bifogade Mern. var af följande innehåll : Då det, enl. 10 § af den för Riddarh.Direkt, utfärdade instrukl., åligger Direkt, alt vid början af hvarje Riksdag till II. R. o. Ad. inkomma med förslag huru tryckningen af R. o. Ad:s prot. må lämpligast och med största skyndsamhet kunna verkställas, får Direkt. härmed vördsamt föreslå, alt under innevarande Riksdag det H. Ståndets prot. må få likasom under de sednaste Riksdagarne, uti en uplaga af 500 exemplar tryckas med täta stilar och förkortningar af ofta förekommande ord samt fördelas i häften af omkring 30 ark, med iakttagande deraf att intet pleniprot. stympas, utan lill slut införes i häftet, hvarjemte Direkt, har äran anmäla, att, enl. nu angående ifrågav:de tryckning afslutadt kontrakt, kostnaden för hvarje tryckt ark blifvit betingad till 10 r:dr 32 sk. b:ko, eller 1 ndr 16 sk. mindre än betalningen derför vid sednaste Riksdag utgjorde, och då endast ett häfte är under tryckning 4, men så snart 3 häften på en gång kunna tryckas, 8 tryckta ark skola af boktryckaren aflemnas. Stockholm d. 15 Nov. 1853. slug. Posse. Carl Bennet. Fredr. Boije.
Läns dito Örebro dito och Nora Stads dito Carlstads dito Wester-Norrlands dito i Hernösand och Sundsvall Gefle Läns Häkte Gottlands dito i Wisby - Malmöhus dito Landscrona Fästning — Christianstads Läns Häkte Halmstads Läns dito peli Warbergs d:o Carlscrona Fästning Dito Stads saint Listers, Bräkne och Medelstads Härads Häkten - Götheborgs Stads och Läns dito - Götheborgs Fästning Ny-Elfsborgs dito Carlstens dito Östersunds Läns Häkte Westeroch Norrbottns dito i Piteå Stockholms Spinnhus Norrköpings dito - Summa Stöld. 58 '21 11 b 6 8 i4 7 9 7 20 10 12 10 4 8 5 44 55 5o 18 77 5 4'i 28 2 4 26 2 8 20 27 ~6o3! Bedrägeri och Förfalskning. Rån och röfveri. Har. Blodskam, Tidelag. Våld »ch slagsmål. Dråp. Mord. För gift ning. Upror och myteri. Rym ning. Böters förvand ling. *9 22 31 1 2 5 40 • 1 ■ v - '■ " : 'i. ( I V , v ' , Bill. I, B, sid, 403« Summarisk Räkning för Allmänna Magazins-Inråttningens Förvaltning och Tillftänd, Åren 1800 till och med 1811, Summarifk Räkning för Allmänna Maga-zins-In Igoo till ocl Debet. Allmänna Magazinslnrättningens Behållningar uti Sverige och Finland vid igoo års början uti kontanta friedel j. Spannmål, Proviant, Bränvin, Ved och' Kohl m. m.- _ - 728702 31 11 Uteftaende Fordringar hos diverse Stater och Verk 51826 36 3 Dito hosdiverfe Vinft af Bränvinsbränningen och förfäljningen uti Stockholm till 18»t åts flut och Furulund till 1808 års flut, enligt fammandrag .. 1069675 32 4 Afgår förluft på SpannmålsMagazin». Specie.
M. anhåller om undersökning af orsakerna till det onda, och vidtagande af åtgärder till detsammas afhjelpande. Man bör dock icke på stående fot affatta en sådan skrifvelse, och derföre hoppas jag att R. o. Ad. vill bevilja en återremiss. Gr. Mörner: Såsom ett ytterligare skäl, hvarföre den al Utsk:t föreslagna skrifvelsen är öfverflödig, beder jag få fästa uppmärksamheten på 100:de §:n i nu gällande skoistadga. Der står nemi.: »rektor och klassföreståndare böra noga tillse, att icke i något ämne hemlexor åläggas lärjunge till ett mått, som kan betaga honom nödig hvila och förströelse, eller hindra förberedelse i andra läroämnen.» Det finnes således redan föreskrifter, hvilka det endast är fråga om att rätt tillämpa. Jag fortfar i mitt yrkande om bifall till Hr Huss’ förslag. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts förev:de hemställan och förslag, dels återremiss deraf och dels afslag derå samt antagande af Hr Huss’ förslag, att R. o. Ad. måtte för sin del besluta att R. St:r skulle hos K. M. i underd. anhålla det K. M. behagade, på sätt K. M. pröfvade lämpligast och efter att hafva hört öfverstyrelsen för medicinalverket, låta utreda, huruvida nu gällande föreskrifter rörande undervisningen vid elementarläroverken menligt inverka på lärjungarnes helsotillstånd, och, om så är händelsen, hvilka orsaker derföre ligga till grund. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan och förslag, hvartill svarades nej; sedermera propos. på återremiss deraf, då svaren utföllo med flere nej, jemte ett eller annat ja, och slutligen propos. på afslag derå och antagande af Hr Huss’ ofvanomförmäldta förslag, hvilken propos. besvarades med många ja, jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
— N:o 27. med hemställan om afskrifning af 11 ifrån Banken utgifna odlingslån. V. B. 184. A. 257. — N:o 28. med uppgift om och huruvida någon del af den sedan 1851 års början upplupna Banko-vinst erfordras för Bankens konsoliderande. V. B. 184, 222, 259. A. 284. VI. U. 22. A. 27. — N:o 29. i anledning af väckt fråga om förhöjd pension åt Enkan efter aflidne Stereolyperingsoch Tryckeri-föreståndaren C. A. Bi oling. VI. B. 22. A. 27. —• N:o 30. angående Riks-Slåndens skiljaktiga beslut, i anledning af Utskottets Memorial N:o 28, med uppgift om och huruvida någon del af den sedan 1851 års början upplupna Bankovinst erfordras för Bankens konsoliderande. VI, B. 22. A. 27. — N:o 31. i anledning af erhållen ålerremiss å Utlåtandet N:o 20. VI. B. 22. A, 27. — N:o 32. innefattande föreskrifter lill undvikande af penningeremisser med posterna mellan Stockholm och de orter, der Rikets Ständers Bank har Låne-Kontor, m. m. VI. — N:o 33. i fråga om öfverlemnande från Bankens Mynt-kabinett till Kongl. Mynt-Kabinettet af 517 st. Mynt och Medaljer af guld. VII. B. 128. VIII. A. 34. —■ N:o 34. med förslag lill reglering af Bankens låneoch kreditiv-rörelse.
Mycket mera finnes visserligen i bränvinsförfattningarne som man för befrämjandet af ett nyktert och sedligt lif ibland folket skulle önska annorlunda, men man får nöja sig med om ännu något kan vinnas i detta afseende. En tid torde snart komma, dä friheten äfven i denna lagstiftningen konseqvent genomför sina åsigter, och då, ve värt olyckliga land, innan reaktionen kommer och äter kan klafbinda det lössläppta odjuret. Stockholm den 15 November 1865. O. A. Sandberg. Af Doktor Sandberg! Om fördelningen af Adelar af bränvinsförsäljningsmedlen till städerna och landsförsamlingarne, ejler hvarderas folkmängd. Vid sista riksdag väcktes af en aktad ledamot inom detta Stånd, hvars åsigter jag vanligen delar, en motion att afgiften för minuthandel med och utskänkning af bränvin måtte ingå till Statsverket. I detta förslag kunde jag då icke instämma, emedan landsförsamlingarne skulle utan ersättning förlora en inkomst, för hvilken föreslogs att städerna af Statsverket skulle hållas skadeslösa. Motioner i Preste-Ståndet J865. Men fördelningen af dessa medel synes icke vara fullt billig och rättvis. Nu är föreskrifvet att hela beloppet af så beskaffade afgifter skall så delas, att l:del lemnäs till Hushållssällskapet och £:del till Landstinget, hvaremot jag icke vill något erinra. Men till grund för fördelningen af återstående ftdelar bör läggas folkmängden så väl pä landet som i alla de städer, hvilka i landsting äro dermed förenade, och hela beloppet för länet till hvarje stadsoch landskommun derefter utskiftas. Man säger väl att denna förderfliga konsumtion är störst i städerna och deruti har man beklagligtvis fullkomligen rätt. Men till hvilka personer är det som städerna afsätta sitt mesta bränvin, likasom alla andra sina öfverflödsvaror? Det är ovedersägligen till landsbygdens innevånare vidderas idkeliga stadsresor, och denna afsättning förökas och tillvexer i städerna i sammamån som den minskas på landet. Emellan Wexiö och Calmar finnes bränvinsutskänkning endast på tvänne gästgifvaregårdar, den ena j^dels mil och den andra fyra mil från Calmar.
Sigrid, som såg hennes förlägenhet, skyndade att trösta henne. » Se inte så tillintetgjord ut, kära Elsa. Det var ju inte bläck. Värre var det när Hanna Pram hällde ut bläckhornet öfver doktor Håkansons nya, ljusa sommarpantalonger. » Och så följde en ny historia, som kom alla att glömma det lilla missödet. — Hvem ringde så ljudligt på tamburklockan? Justitierådinnan, som var litet nervös, hoppade till på stolen. Men ännu hastigare flög hon upp, då hon fick se den inträdande. » Bengt, min rare gosse! — Kusin Bengt! — Så roligt att se dig äter. Vi visste icke, att du redan var kommen. Välkommen hem igen från din långa resa! » Han möttes med så många glada utrop, den lycklige Bengt, att det märktes, att han varit efterlängtad. I nära två år hade han också varit utomlands i och för vetenskapliga forskningar, och man hade ej väntat honom på ännu några dagar. » Men hvarifrån kommer du egentligen, just nu? » frågade justitierådinnan och gaf honom en varm handtryckning. » Nästan direkt från tåget, tant lilla, eller, om du hellre så vill, direkt från palmernas land. » » Åh, då är den där palmen därifrån? » sade Sigrid och såg med glänsande ögon på en palmväxt, som han haft all möda att bevara oskadad under de lifliga välkomthälsningarna och nu bugande lämnade henne. Ehuru alla de öfriga utbröto i ohejdad munterhet vid denna hennes naiva fråga, behöll kusin Bengt fattningen och svarade mycket allvarsamt: » Om det varit möjligt, skulle jag nog fört med mig en äkta inföding åt dig, men den här har tyvärr inte vaknat till lif under tropikernas sol. Men just därför kommer den nog att trifvas så mycket bättre! » Sigrid presenterade kusinen, doktor Borg, för sina vänner, hvilka alla iyckte, att han såg ofantligt » stilig » ut, och de båda skolgossarne granskade i smyg hans » piffiga » resdräkt samt voro idel uppmärksamhet, under det att han berättade några episoder från sin resa, fastän de kände, att de nu voro ohjälpligt undanpetade för aftonen. — Det gick som ett vågsvall öfver salsgolfvet.
Men bråka RICHARD. min väg. Gå, hör du, eller också går jag GROT. Bara du får fundera på saken, så du vill Nej, gud bevars, jag skall gå, jag. nog inte förstöra alltsammans för oss, för du är ju inte elak i alla fall, du lika litet som jag, i grund och botten äro vi nog inte 180 elaka, några. Hvarför skulle inte vi kunna hålla tillhopa? Ja, ja, jag går, jag går. ELISA. Hvad vill du mig? RICHARD. Jag ingenting. ELISA. Pappa sade, att du ville tala med mig. RICHARD. vänta, jag vill tala med dig. Kom! Då ljög han! (Elisa ämnar gå igen.) Nej, (Han går; strax därpå inkommer Elisa.) Sätt dig här och försök att höra mig lugnt. Ser du, Elisa, jag måste säga dig (hårdt) men gråt inte, det är sannerligen ingenting att gråta för! ELISA. ämnar säga mig. Jag skall inte gråta, jag vet, hvad du RICHARD. Vet du? ELISA. Att vi måste skiljas, ja. RICHARD. Hur vet du det? 181 ELISA. så det var bättre, när det var lek, Richard. RICHARD. Hvad menar du? ELISA. näs? Det var en eftermiddag på midsommardagen, jag satt i bersån, och du kom till mig. RICHARD. Tyst, Elisa, tala inte om det! ELISA. mitt försvar, jag vill inte, att du skall tänka alltför illa om mig. Du kom till mig, och så sade du, ja, orden minns jag nu inte, Jo, det kan du inte neka mig, det är Minns du i somras, när vi voro ute på RudJag ser det på dig. Och det är nog bäst men du sade mig att jag inte skulle känna mig Minns du? Först tyckte jag bara, att det var förödmjukad, därför att det bara hade varit lek. besynnerligt och kränkande, det också, lefvande, i ett helt annat ljus, och då tyckte men så på natten, då kom det för mig, igen, så jag, att jag förstod det, och att det var så sant, af en annan människa, äfven om den icke
Så be i inftruftionen för proöinciat*mebici ben 29 Suti 1774 in* tagna tafebeftämmetfer ide äro efter numaranbe tibsförpåltanben afpaS* fabe oip titt fötjb beraf ide peifer i attmänpet numera minna tiltämpning, i ben bet be ännu qmarftå oföränbrabe, par jtongl. SJtajd tilt att mi* bäre fraft ocp merfan upppäft befja beftämmetfer od; tittifa förftarat, att, bå titt itåbig pröfning förelommer bet förffag titt np inftruftion för pro* oincialtälare, pmarS utarbetanbe @uttbpetS*@oltegium fått fig uppbraget, Äongl. v ftyretfe f ig tilt b r a g it feban fifta 9ft i f 8 b a g. 121 äbongl. 9Jtaj:t mitt taga t bftuermäganbe, Ijurumtba, utöfmer be t 9tefe* reglementet ben 31 DBtoBer 1851, fProöinciattäBare*inftruBtionen ben 13 Sunt 1822 ocj) nåbiga 23refmet ben 23 Sult 1856 mebbelabe Bcftäm* melfer, några ytterligare förefBrifter må crforbraö i affeenbe på meber* gållittng till prooinciattäBare för lemnab fjuBmårb etter anbra tjenfte* förrättningar. IRiBetö @tänberö anflag af 4,800 riBöbaler för innemarattbe flatö* Snftitut för regleringöperiob till lönförBättring åt föreftånbare od) lärare ttrib 3111 5DBaj:t förbelat i fjufmitbfaBlig öf* merenöftämmelfe meb ett af inftitutetö ©ireBtioit uppgjorbt förflag.
Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den 19 sistlidne Januarii under N:o 38 afgifne, samt den 3 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande, rörande yrkadt förbud mot otillåtna Landtmarknader, samt om Militairmarknads-vakter, och inställande af en marknad i Borås. Friherre Anckar swärdh Carl Henrik: Jag är af den tanka, att det är vådligt att blanda militaire med menigheter, och tror, i öfverensstämmelse med flere reservationer och hufvudsakeligen den Friherre Cederström afgifvit, att Betänkandet på denna grund bör afslås. Herr Rothlieb, Axel Fredrik: Jag förenar mig med Friherre Anckarsvärd, och far åberopa Friherre Cederströms reservation, såsom instämmande med min tanka. I anledning häraf anhåller jag om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition på återremiss af Betänkandet. Friherre Cederströnij, Jacob: Betänkandet innehåller flere ämnen, än det om Mi - Den 19 Februarii f. m. 127 litairevaktér. I händelse Ridderskapet och Adeln skulle med mig instämma i tankan, att sådane icke böra yrkas, blir det nödigt att återremittera Betänkandet, emedan det i de öfrige detaillerne synes väl grundad t. Grefve Posse_, Arviel: Äfven för mig är det mindre behagligt, att i folksamlingar se militairevakter; men erfarenheten bar visat mig, att det ej alltid kan undvikas. Jag är i öfrigt nu mera öfvertygad, att den rättighet, som bär yrkas, redan äges afKonungens Befallningshafvande. Ur denna synpunct är det således för mig alldeles likgiltigt, om Betänkandet bifalles eller ej. Herr von HartmansdorffAugust: Jag instämmer med Friherre Anckarsvärd i hemställan , att Ridderskapet och Adeln ville afslå Betänkandet; ty hvad som är behöflig!, det kunna vederbörande ändå ernå hos Konungen, om de begära det.
Handelsrörelsen sysselsätter 6 handlande med öppna bodar och omfattar förnämligast spannmål, salt, viktualier, kramvaror och alngods. De handlandes ställning är i allmänhet berglig, torghandeln under torgdagarne är särdeles liflig och på lifsförnödenheter af alla slag är ingen brist, ehuru, på sätt anmärkt är, priserna derpå de sednare åren stegrats. Öfver handtverkeriernas förfall klagas, och tvifvelsutan icke utan allt skäl. Den ovisshet, hvaruti man sväfvade näst före ulgifvandet af de författningar, hvilka närmare bestämma deras förhållanden, verkade menligt på deras drifvande, och följderna af de nya författningarne hafva ännu icke rätt kunnat visa sig. Emedlertid förmodas i orten, att verkan deraf skall blifva handtverkeriernas allmännare öfvergång till fabriksmässig behandling och en derutaf uppkommande skarpare skillnad emellan den egentliga arbetaren och förläggaren. Af fabriker finnes ej mer än en lackfabrik med ringa tillverkning. Sjöfarten idkas hufvudsakligen på Stockholm och bedrifves nästan utslutande af ett här bildadl rederibolag. Fartygen, hvardera af emellan 30 och 40 lästers drägtighet, äro till antalet 16 om tillhopa 568 svåra läster. Faktorirörelsen, af ringa omfång, sysselsätter 4 personer. Berättelse öfver Westmanlands län för åren 1844—1847. 6 •42 Jordbruket utgör i denna stad ett af borgerskapets hufvudsakligaste yrken. Jorden indelas i afseende på ägande rätten, i egendomsjord, som går i arf och salu, samt sä kallad herräkersjord, som i män af ålder, utdelas på borgerskapet. Den förstnämnda jorden innehåller 421 tunnland 26 kappland åker, 422 tunnland 26 kappland äng och 113 tunnland bagar, och herråkersjorden är indelad i 84 lotter, hvardera innehållande omkring 2 tunnland åker och 3 tunnland äng. Af dessa lotter äro 9 anslagne till lön åt stadens Borgmästare och Komministrar, 75 utdelas bland Borgerskapet.