Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-Ståndet väckt, till Utskottets behandling öfverlemnad motion, har Herr Kontrakts-prosten ,/. K. Forssell föreslagit, att i de genom Kongl. Maj:ts Nådiga kungörelse den 5 Mars 1831 meddelade föreskrifter och medgifna rättigheter i afseende å auktioners hållande måtte göras flen inskränkning, åtminstone hvad landsbygden beträffade, att, vid enahanda vite, som för auktions-förrättnings utsträckande utöfver viss tid på aftonen redan finnes i nämnde Kongl, kungörelse stadgadt, auktion ej finge hållas å dag, som närmast föregår söneller helgedag, hvilken inskränkning motionären, med hänsigt till vårt folks lynne och sedvanor, ansett vara af en klok lagstiftning och ett skyldigt afseende å upprätthållandet af sabbatens helgd påkallad; hvarförutan särskilda förhållanden inom en trakt af det stift, motionären tillhörde, skulle hafva föranledt honom att framlägga förslaget, för att i samma förhållanden söka åstadkomma önskad rättelse. Utskottet har tagit motionen i öfvervägande; och ehuru den åberopade Kongl. <ungörelsen stadgar, att auktion, hvilken hålles å dag, som näst föregår helgedag, skall slutas kl. 7 på aftonen, kan Utskottet likväl icke annat än vitsorda det på åtskilliga orter å landet icke sällsporda förhållande, att svårigheter möta äfven för den verksammaste kronobetjening att tillse efterlefnaden af förenämnde föreskrift och att förekomma de osedliga och för en förestående sabbats helig hållande hinderliga samqväm, hvaruti en med anledning af auktionstillfället samlad sysslolös hop menniskor vanligen på närmare eller fjermare afstånd från auktionsstälfet tillbringar den återstående delen af aftonen och stundom äfven hela natten; hvadan Utskottet, i enlighet med hvad motionären föreslagit, vördsamt hemställer, att Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla om den ändring i högst åberopade Nå - .4lim. lies».- och Ekon-.Ulsk. ISetänk.
JU 124; i ani. af väckt motion om förändring i nu gällande stadganden i afseende å det åtskilliga af Kongl. KammarRms tjenstemän tillkommande anmärkningsoch aktorats-arfvode. Föredrogos Den 10 Juni. 129 Föredrogos och biföllos Sta!sUtsk:s nédaunämnde den 7 dennes f. m. på bordet lagde Utlåi:n. JVS 125, i ani. af väckt motion, ang:de rättighet för åboerne å åtskilliga Wisingsö skolegodshemman, ali få desamma till skatte lösa; JVs 126, i ani. af väckt molion om förändring i liden för hållande af Upbördsstämmorne å Oland; JV2 127, i ani. af väckt fråga om försäljning af en del Kronans egendomar; JVS 128, i ani. af väckt molion, ang:de förändring i tiden för utgörande af den till Marstrands kyrka och skola anslagne kronobonden i Tjörns härad; JYI 129, i ani. af väckl motion, ang:de förändring i Kongl. Förordningen den 16 Okt. 1723, rötande Presterskapets i Skåne upbörd; •M 130, i ani. af väckte motioner, ang:de dels bestämmande af vissa vilkor för vinnande af dispositionsoch jordegande-rätt till de s. k. kyrko-hemmnnen i Halland, dels ock om rättighet för åboerne i de inom Götheborgs Stift varande mensal-hemman, all få desamma lill skatte lösa; samt JV2 131, i ani. af väckt motion, ang:de uphörande af Kronans återlösningsrätt till de s. k. Trippiske hemmanen i Halland, m. m. Vid föredragning af StalsUlsk:s den 7 dennes f. m. på bordet lagtla Utlåt. f 132, i ani. af erhållen ålerremiss å Betänk. JVs 19, ang:de uplåtelse på viss tid åt enskild man af en K. M. och Kronan tillhörig, intill Kongl.
Ja och Nej; hvarefter R. 0. Ad. biföll denna § med don af Gr. Puke yrkade förändring. § 12. Gr. Oxenstjerna, Axel Thure Gabriel, anförde skriftligen : Som åtskilliga af Riddarhus-Utsk:ts medlemmar afgifvit en reservation mot pluralitetens mening, hvilken i allo gillat Riddar - 382 Den 11 Februari. hus-Direkt:ns förfarande i afseende pä det i 12 § af dess Berättelse omnämnde ärende eller Biddarli.-salens förändrade inredning, och jag äfven deltagit i denna reservation, skulle jag vördsamt anhålla att härom fä yttra några ord. Jag hade, då ärendet förevar i Utsk:t, ej varit i tillfälle att närmare pröfva detaljerne vid en möjlig förändring —, jag hade endast genom några mätningar å den af Professor Scholander upgjorda ritningen öfver Riddarh.-salen och den der projecterade förändringen funnit — att man vid detta project alltför litet gjort afseende på nödvändigheten att, jemte det man beredde bättre sittplatser på detta rum, hushålla med utrymmet och ej göra dessa platser alltför spatiösa, — så att antalet af platser derigenom inskränktes till den grad, att hela projectet derigenom blef odugligt och har måst förkastas. Hade denna dubbla upgift af Riddarb.-Direkt. förelagts den person, till hvilken Direkt, behagade vända sig härom: att nemi. både söka åstadkomma beqvämare sittplatser med ryggstöd och det största möjliga antal platser, som med nödig beqvämlighet stod i förening, och hvilket antal ej borde understiga 500 platser, så hade aldrig detta dödfödda project med thv åtföljande orimliga kostnadsförslag af Snickare Dumrath kommit i dagen och Riddarb.-Direkt, hade åtminstone kunnat så tillvida efterkomma R. o. Adis vid förra Riksdagen fattade beslut, att den hade haft nu att framlägga för R. o. Ad. clt fullt antagligt förslag, om Direkt, äfven af andra orsaker — nemi. de snart stundande stora reparationerna af hela huset — ej funnit skäl att innan denna Riksdags början sätta detsamma i verket.
(Pag. 121, Förkl. 60,) Af Revisorerne är erinran gjord angående balancerandet i ArlilleriAfdelningens räkenskaper af Hofslagaren Engvalls skuld, 676 R:dr i5 sk. 10 r:st, härrörande af ett honom ålagdt vite, 6 procent af betalningssumman för en ofullgjord leverance af hjulaxlar, jemte skilnaden i det pris, som bordt Engvall tillkomma, och del, hvartill persedlarne å ny auction upphandlats. Som frågan om nämnde fordrans liqviderande beror af utredningen utaf Engvalls concursmassa, derom tvist är hos Domstol anhängig, och enär föihållandet med berörde leverance i öfrigt är af Kongl. Krigs-Collegium nöjaktigt utredt, lärer i delta ämne något tillgörande icke för närvarande erfordras. 76 Stats-Utskottets Utlåtande^ N.-o ~6. Förvaltningen af Sjo-Årendena.‘ § *94- CPag. 129. Revisorerne hafva anmärkt, att den vid 1837 års slut i Förvaltningens Hufvudbok balancerade i Cassan varande contanta behållning icke funnits verificerad, i likhet med det belopp, som vid samma tid i Banken innestått; Utskottet har dock ansett berörde förhållande nöjagtigt förklaradt och hemställer, alt anmärkningen må förfalla. §• Förkl. 95.) Äfvenledes har Utskottet, i följd af meddelad upplysning, funnit Revisorernes anmälan, att Kamereraren Krutmeijer årligen uppburit och qvitterat en Kammardrängs lön vid Stockholms Station, hvarom anmärkning varit väckt och utgjort föremål för Kongl. Kammar-Rättens pröfning, icke påkalla någon åtgärd. § i96- (Pag. i3o. Af Revisorerne är vidare anmärkt: 1) angående f. d. Vai fs-Comtnissarien N. G.
Ni tror inte det! Men med den minsta historiska blick skall ni se det! Adeln gjorde korstågen, adeln gjorde det, adeln gjorde det! Hvarför är Tyskland sönderslitet? Jo, bönderna resa sig upp mot adeln, hugga af sitt eget hufvud. Hvarför står Frankrike, la France, jo derför att Frankrike är adeln och adeln är Frankrike, de äro identiska begrepp, de äro solidariska! Hvarför, frågar jag igen, är Sverige för närvarande uppskakadt i sina innersta grundvalar? Jo, adeln är krossad! Christian den andre var en man med snille, han visste hur man skulle eröfra ett land, han sågade inte af ett ben eller en arm, nej, han slog af hufvet! Nåväl! Sverige skall räddas, konungen vet sättet: adeln skall upprättas och kyrkan skall krossas! Hvad sägs? OLOF (stiger upp). Ingenting! (Paus.) OLOF. Ni är fritänkare? ADELSMANNEN. Ja visst! OLOF. Ni tror då inte att Bileams åsna kunde tala? MÄSTER OLOF 89 - ADELSMANNEN. Nej för tusan! OLOF Men det gör jag! ADELSMANNEN. Verkligen! LARS ANDREÆ (inkommer). Guds fred, Olof! OLOF (tar honom i famnen). Välkommen, Lars. ADELSMANNEN (går). Populace! LARS. Hur trifs du här? OLOF. Det är så qvaft! LARS. Jojo! OLOF. Och så lågt i taket! LARS. Det är derför de ha så svårt att gå raka. OLOF. Jag har på tio minuter blifvit så hofman att jag lärt mig tiga då en åsna talar! LARS. Det skadar inte det! MÄSTER OLOF - OLOF. Hvad tänker kungen? LARS. Det talar han inte om! OLOF. (Folket har börjat samlas). Hur ser han ut? LARS. Som ett frågetecken med åtskilliga utrop efteråt! BRASK (inträder; alla vika undan). MARSKEN (som kommit tillbaka går emot honom och helsar). OLOF (helsar Brask. vånad ut).
Då Revisorerne uti denna § icke anmärkt något emot sjelfva afskrifnings-atgärden, utan blott emot underlåtenheten att lagsöka tvänne löftesmän i hvilkas oförmåga att betala ej skulle vara lagligen styrkt, liar Styrelsen för allmänna väg-och vattenbyggnader endast att i detta sednare afseende upplysa, att handlingarne visserligen ej utvisa i hvad mån de tvänne löftesmännens fattigdom blifvit lagligen styrkt, men viii att de ej blifvit lagsökte; att denna försummelse blifvit begången af f. d. Kommitterade för strömrensnings-ärendenas förvaltning, hvilken redan ar 1827 upphörde; att åtal derföre blifvit emot vederbörande ledamöter uti f. d. Strömrensning*- — 192 — kommittéen anstäldt med påstående om ersättning för den på detta lån för kronan uppkomna förlust; att denna ersättningsskyldighet likväl icke blifvit af Kammarrätten ålagd; och att samtliga f. d. Strömrensnings-kommittéens ledamöter sedermera med döden afgått, så att numera anspråk på ansvar ej skulle emot någon nu lefvande kunna väckas för den anmärkta försummelsen, hvilken ock i sinom tid redan blifvit, i öfverensstämmelse med Revisorernes åsigt, beifrad och dömd. Stockholm den 1 Februari 1854. A. E. von SYDOW. M. F. Aberg. Kommittéens för salpeterärendena underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskningen af salpeterfondens räkenskaper för åren 1850 och 1851. Stormäktigste Allernådigste Konung! Genom remiss af den 4 innevarande månad, har Eders Kongl. Maj:t behagat i nåder infordra Kommittéens för salpeterärendena underdåniga utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers berättelse angående verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1850 och 1851, i hvad denna berättelse rörer salpeterfondens förvaltning och räkenskaper för berörde år; och får Kommittéen, till fullgörande af högstberörde nådiga befallning, underdånigst anföra följande:
Af den 12 i denna Manad, öfver Herr Landshöfdingen Friherre B. W, Focks Motion Den ig Februarii. SiS om Löners anslående för LänsNotarier och Lands Contoiristerj deruti Utskottet ehuru göromålen vid Landsböfdinge-Embeten de sednare åren ganska betydligt tilltagit, ansett sig enär Statens tillgångar nu icke medgåfvo några utsträckningar i afseende på tillökning uti Civile Embetsoch Tjenstemanna-Corpser med nya Löner å Rikets Stat, så mycket mindre kunna tillstyrka de nu föreslagne Tjenstemännens förseende med Löner, sorn Lands-Kamererare och Lands-Secreterare i allmänhet ägde mot sina manga och trägna göromål svarande Löner i jemförelse till deras vederlikar. 8:0 Af den 16 i denna Manad, i anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition, rörande medels utseende till bestridande af kostnaden till Högstsalig Hans Majit Konung Carl XIILs Begrafningj deruti Stats-Utskottet till Riksens Ständers bepröfvande hemställt, om icke den till detta behof förslagsvis uppgifne Summa af iyo,ooo R:dr kunde emot behörig redovisning anvisas, till bestridande utaf det af StatsVerkets Intrader för år 1816 ännu odisponerade öfverskott stort, 503,497 R;dr 45 sk. 4 r;st., samt underdånig anmälan derom göras till besvarande af Koogi. Maj;ts Nådiga Proposition. 9:0 Af den 16 i denna Manad, tillika med Utskottets författade Förslag till beräkningen af Stats-Verkets Intrader i den Riks-Stat, sorn af Riksens Ständer vid denna Riksdag skall uppgöras, att tjena till efterrättelse till nästa Riksdag, hvarvid Utskottet tillika anmält, att Den 19 Februarii. de uti 60 §.
Börjades föredragningen paragrafvis af Stats-Utskottets Utlåtande, M 21, i anledning af Rikets Ständers åren 1860 och 1861 församlade Revisorers berättelser. angående nämnda år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af Prot.-Utdrag den 17 Januari 1863. 171 allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1838 och 1839; och medhunnos dervid §§ 1 till och med 10, af hvilka § 2 lades till handlingarne, såsom icke erfordrande annan åtgärd; hvaremot öfriga nu föredragna paragrafer godkändes, §10 i dennas båda moment. S. D. Föredrogos och godkändes Expeditions-Utskottets förslag till Rikets Sländers underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj:t: JVs 3, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående jordafsöndring från kaptensbostället Bredaryd Norregården för utvidgning af Bredaryds församlings kyrkogård; JVs 6, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse åt Eskilstuna öfre kanalbolag af plats på Carl Gustafs stads gevärsfaktoris område för en slussanläggning; M 7, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår; JVS 8, angående ändring i 2 § 1 mom. af Kongl, Förordningen den 11 Juli 1862, rörande reglering af presterskapets löneinkomster; JVS 9, i fråga om postförvaltares arfvode för tidningars alsändaiide och ut delning; JVS 10, angående upphäfvande af 84 § i Kongl. Förordningen deri 6 September 4842, rörande truppers och persedlars förskaffande; JVS 11, om ändring i Kongl. Förordningen den i Oktober 1838, angående tillverkning, vård och försäljning af krut; samt JVS 13, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om antagande af en författning, angående förnyande af Svensk myndighets beslut, som förlorat sin exekutiva kraft i främmande stat. S. D.
Han kom nu till Neapel i storskola, i » un c o l - legio », s o m stod under presterlig ledning, och hvars elever sällan eller aldrig tillätos besöka sina anhöriga. Den unge Domenico kände därför knappast sin far, för hvilken han hyste en med fruktan starkt blandad ömhet. Hans hjärta klappade af den gladaste förväntan, när han efter tagna examina ändtligen återvände hem och s o m biträde anställdes i faderns, på sista tiden betydligt utvidgade affär, med hvilken nu äfven var förenad en bankrörelse. Den gamle Bertarelli behandlade sin son med mycken godhet och vänlighet, men gossen blef ändå sviken i sina ljusa förhoppningar, ty i faderns sätt låg alltid något, som uteslöt hvarje förtrolighet och hvarje närmande. Då ville slumpen, att Domenico råkade i berö- ring med den amerikanske konsuln, mr Gray och hans hustru. Dessa fattade liflig sympati för ynglingen, för hvilken de gästfritt öppnade sitt hem, och hvilken de bemötte med den största vänskap — en vänskap som blef af ingripande betydelse för hans framtida öden. Dagny OBS.! Bokkomitens anmälan a f böcker för barn och ungdom. - P P 1896. 8: te haft. DAGNY TIOSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITTERIIRA INTRESSEN UTQIFVPN AY FREDRIKA-BREMER-FORBUNDET. Frecl~i7c VetterZzmd, Viktor Rydberg och 80-talets ungdom. AZfJa: iZd Agrell, Idealet. Saga. L. D-n, En afton i Gymnastiska Centralinstitutet. Meddelanden från Fredrika-Bremer-Förbundet. Från skilda håll. Litterära notiser. Böcker för barn och ungdom julen 1896. Fran Fredrika-Bremer-Förbundets bokkornite. Pris pr För Förbundets medlemmar kr. {För icke medlemmar 4: 00. Fredrika-Bremer-For bundets adr. : Drottninggatan 54, Fröken Kristine Dahls rationella Underkläder sasom Clieiiiiletter, Bröstband, delade Kjolnr m. m. samt Syenska Dr aktre form for eningens Underkläder i K.
Styrelsen för Svenska Slöjdföreningens söndagsoch aftonskola förmält sig dessutom ega att för ändamålet disponera, användas till uppförande på Landtbruks-akademiens nuvarande tomt af en ny byggnad, till inrymmande af lämpliga lokaler ej blott för nämnda skola, utan äfven för allmänna slöjdoch industri-expositioner, för utställning af Landtbruksakademiens samlingar af åkerbruks-redskap samt för ett geologiskt museum; ll:o, till aflönande af lärare och underhåll af elever, äfvensom till andra erforderliga utgifter vid skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona, 7,000 R:dr årligen under åren 1864, 1865 och 1866, eller tillhopa Tjuguett tusen R:dr; 12:0, till aflöning för Styrelsen öfver Allmänna Vägoch Vattenbyggnader samt dess tjenstebiträden såväl i hufvudstaden, som i landsorterna, 28,900 R:dr under hvartdera af nämnda år, eller tillsammans Åttatiosex tusen Sjuhundra Riksdaler: 13:o, till reseoch inspektionssamt undersökningskostnader och expenser för allmänna arbeten, 30,000 ILdr årligen under samma tid, eller tillhopa Nittio tusen R:dr: 14:o, till arfvoden för lärare vid Mariebergs artilleri-läroverk för undervis nings meddelande åt civil-ingeniörer, 3,000 R:dr årligen under sagde tid, eller tillsammans Nio tusen R:dr; 15:o, till stipendier för elever, som genomgå den för civil-ingeniörer bestämda Stats-Utskottets Memorial R:o 220. 19 kurs, 3,000 R:dr årligen under oftanämnda tid, eller tillsammans Nio tusen Riksdaler; 16:o, till ersättning åt aflidne Häradsskrifvaren C. E. Ruckmans sterbhus för den förlust bemälde Ruckman fått vidkännas till följd af för hög uppskattning af bostället Ärja, Ett tusen Sexhundra R:dr. § 133.
Sedan Utskottet till öfverläggning förehaft ej mindre de uti Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, gjorda framställningar rörande Fjerde Hufvudtiteln, jemte i anledning deraf inom Riks-Stånden afgifna yttranden, än ock de till Utskottet remitterade särskilda motioner, som afse denna Hufvudtitel, får Utskottet här nedan meddela yttrande öfver sålunda föreslagna eller inom Utskottet ifrågaställa förändringar af Hufvudtitelns nuvarande anslag, enligt den ordning, hvaruti de i Riks-staten äro upptagna. Hvad beträffar löneregleringen för embetsoch tjenstemän, bör dock erinras, att de i detta hänseende uti Utskottets särskilda utlåtande N:o 48 föreslagna vilkor och bestämmelser blifva, såvidt denna Hufvudtitel angår, gällande endast för do embetsoch tjenstemän, som tillhöra Landtförsvars-departcmentets Kansli-expedition och Krigskollegium, hvadan Utskottet för arméen tillhörande militäre och civile tjenstemän föreslagit särskilda bestämmelser, upptagna i 25:te punkten af detta utlåtande, äfvensom Utskottet i 24:de punkten yttrat sig i fråga om löneregleringens definitiva eller provisoriska beskaffenhet. Landtförsvars-dcpnrtenientct. l:o. Departementets Kansli-expedition. a) Under åberopande af hvad Utskottet uti sitt utlåtande angående Andra Hufvudtiteln yttrat och hemställt, i fråga om nedsättning af det för ExpeditionsBih. till R.
hand Han med hatten i följa henne, men i detsamma stod och funderade ännu på att kom Jonson ut och hälsade h o n o m v ä l k o m m e n samt drog honom fann in intresserad efter med sig. T i l l sin missräkning han dock häradshöfdingen vida mindre en af taflorna kort stund, än han väntat, och hvarunder han m y c k e t förströdd, t o g Sterner afsked. s a m m a väg s o m de, och till intresserade o m han stark lust trappan halsen, snibbarne föllo ner på r y g g e n. det Han då vore Ingrid ledig o c h skulle vara hade tagit När festen var slut o c h balgästerna troppasamtidigt ine n d a g o c h se d e m säga, m e n h e j d a d e höll Ingrids Men ej l ä n g r e v a r och glad; hon dansade gick han han i stället, att föräldramärkte, med att hemma. af, de hade söndag förmiddag, i det han i hast räknade hylla röst. var sådant? och i samma rörde darrande. så af dem — alldeles hvit. fingrar som fråga då han på henne. mörkröd och morbror. inte fosterföräldrar. log hon och hvarandra, butiken. tillade hon. denna svarade, var samt Det aldrig blifvit sig cirkladt o c h i H a n s h u s t r u föreföll » jag en riktig bal. moster! han hvarfvet. hade hon ej. » sade Sterner, målarHan hade en dem och ägna uttryckte valda ordalag. verkstaden (FORTS.) rade Kungl. operan ö p p n a d e den nya säsongen i måndags m e d uppförandet af » Mefistofeles ». ITufvudpartien innehades s o m förut af fru Östberg (Margareta — Helena) samt hrr Ödmann (Faust) o c h Söderman (Mefistofeles). Den förstnämnda, hvars stämma fortfarande bibehåller sig ovanligt väl, erhöll efter sitt briljanta utförande af tredje aktens _ fängelsescen en bukett och en lagerkrans. TIr Ödmann skördade o c k flere gånger välförtjänt bifall. I Pantalis ' lilla parti fick man nöjet höra fru Lindens varma, sköna altstämma.
Skinn skattebergs bergslager 146; 32. — 881: 15. 6. c) Förordnad intill 1854 års slut: Wiberg, G. A 1853 Nov. 17. Östergöthlands län 97: 406:10.— Beträffande sjelfva ansökningen, anförde Bergs-kollegium hufvudsakligen, att, då, enligt Kongl. Brefvet den 14 Oktober sistlidet år, det icke blifvit de i förut vanlig ordning utnämnda Bergsfogdarne förvägradt att med tjenstgöringen fortfara, Bergsfogdarne Helander, Sundin, Bratt och Slettengren syntes böra hänföras till sådana ordinarie tjenstemän, hvilka, 20 Stats-Utskotlete Utlåtande, N:o ZS7. enär de, i följd af indragning, med tjenstgöring upphöra, Jiro berättigade till löne-ersällning eller vid afskedstagande! antingen undfå pension af Civil-statens pensions-inrättning, eller varda på allmänna indragnings-staten uppförde; alt deremot C. A. Wiberg, såsom endast förordnad, alt tjenstgör till innevarande års slut, icke syntes ega skäligt anspråk på iöne-ersältning; samt alt, hvad slutligen angick de elfva personer, hvilka blifvit lörordnade alt tills vidare förrätta bergsfogde-ljenst, mot åtnjutande af tjensten åtföljande förmåner, de visserligen icke bordt, då de sökte sina tjenster, vara okunnige om dermed förenade vilkor, men alt, då under de 26 år, som förflutit sedan Kongl. Maj:t i nåder förklarade, att bergs-statens tjenstemän skulle blott tills vidare lörordnas, och hvilken tidrymd för flertalet af bergsfogdarne omfattat deras verksammaste ålder, desse tjenstemän skäligen kunnat taga sig anledning lill den förmodan, alt deras förordnanden skulle än ytterligare fortfara till dess de uppnått pensions-åldern, och derföre ej sökt annan befordran, samt härtill komme, alt skicklige personer till desse tjenster måhända icke erhållits, om de sökande föreställt sig att de, efter så lång tid, skulle, på äldre dagar, då de tilläfventyrs ej voro qvaiificerade för annan tjensle-ulofning, gå i mistning af en gång erhållna inkomster, Bergs-kollegium vid sådant förhållande och ehuru de tillförordnade bergsfogdarne icke egde fullt lagliga eller ovilkorlig! gällande anspråk å den sökta ersättningen, likväl ansåge deras begäran grundad på billighet och förtjent af behjertande, hvarvid dock Kollegium hemställde, att ersättningsbeloppet måtte lämpas efter sökandernes längre eller kortare tjenstetid.
På grund häraf och då den staden omgifvande landsorten vrore en bland de tätast bebyggda och folkrikaste i landet, hvadan det kunde med säkerhet antagas, att antalet lärjungar vid skolan inom kort tid komme att vinna än ytterligare betydlig tillökning, i beräkning hvarå skolhuset ock redan vore ändamålsenligen inredt, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer, såsom en gärd af rättvisa och billighet, måtte bevilja ett sådant anslag, att Enköpings skola kunde varda å stat uppförd såsom ett elementar-läroverk med tre lärare, nemligen en rektor och tvänne adjunkter, aflönade i likhet med och under de vilkor i öfrigt, som för elementarläroverk med tre klasser vore föreskrifna. Till förbättrande af Söderhamns skolinrättning, som för närvarande utgöres af en pedagogi med tvänne lärare, hvilka aflönas af det vid nästlidet riksmöte för dylika läroanstalter beviljade reservations-anslag, har inom Borgare-Ståndet 92 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123- Herr J. G. Ellberg, — på det nämnda samhälle med den uti ifrågavarande hänseende dit hänförliga landsort, hvars folkmängd uppginge till icke mindre än 40,000 innevånare, måtte kunna få de anspråkslösaste fordringar på en någorlunda tidsenlig undervisning för det uppvexande slägtet utan alltför stora svårigheter tillfredsställda, — framställt begäran om anslag till inrättande i samma stad af en treklassig elementarskola med en rektor och tvänue kolleger.