Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Frih. Bonde säger i sitt tal, att i sådana ämnen, som det ifrågavande, kommer det icke an på en rhetorisk framställning, utan bör afs:de endast fästas vid siffror och fakta. Otvifvelaktigt har den värde talaren häruti fullkomligen rätt, men just detta har för mig varit en anledning, att underkasta Frihms siffror och fakta en särskild granskning, och det har då befunnits, att desamma äro i flera afseenden ingenting mindre än tillförlitliga. 132 Den 3 December f. m. Vid jemförelse mellan den sedelmassa, som här i landet cirkulerar, i förhållande till det klingande myntet, och förhållandet i detta afs:de uti andra lander, upgifver Frih. Bonde, att i England, der det klingande myntet antages utgöra omkr. 30 mill. pund St., skulle de i cirkulation varande banknoterna upgå till endast 20 mill. s. m. Jag har här till hands en berättelse, hvilken, såsom officiel, är fullt tillförlitlig, och sorn är intagen i »Economist» för d. 29 Okt. hvaraf inhemtas, att sedelutgifniugen blott af Engelska banken då utgjorde omkr 30 mill, hvilken summa dock, genom afdrag af depositioner m. m., reduceras till 23,173,000 pund St., såsom utelöpande sedelstock. Men härtill kommer ytterligare omkr. 6 mill. för de öfriga bankerna i England, samt omkr. 10 mill. för bankerna i Skottland och Irland, eller tillsammans nära 40 mill. pund St., i st. t', de af Frih. Bonde upgifua20; ty att frågan var om sedel-cirkulationen i de förenade rikena tillsammans, synes tydligt deraf, att den metalliska myntqvantiteten är på detta sätt beräknad. I Frankrike ater skulle, enl. Frihms upgift, cirkulationen i guld och silfver utgöra 3V2 milliarder francs, men banksedlarne endast 500 mill.
Efter den i rikshufvudboken intagna, på dessa räkenskaper grundade, general-räkning för krono-magasinerna hafva Revisorerne låtit uppgöra nedanstående tabell, i afseende hvarå de få, till förklaring öfver skiljaktigheterna mellan ingående balanserna i denna och de ut - I ' < gående balanserna i den tabell, sista revisions-berättelsen innehåller, upplysa, att här jernval redovisas den Wadstena Krigsmanshus-kassa med flera andra kassor tillhöriga spanmål, hvilken, sedan den till Kronans magasiner influtit, för stats-verkets räkning användts och sedermera blifvit kassorna i liqvid godtgjord. Debet. Balans från år 1851: Behållningar och fordringar, statsmedel 313,667: 37. 11. samt dessutom i sednaste revisionsberättelsens tabell ej upptagna Wadstena Krigsmanshus-kassas medel 4,973: 39. 1. Uppbörd: Arrende-medel och hyror för magasins-lägenheter 4,828: 11. 7. Lever eringar: Från Kongl. Ränte-kammaren och länen : 181,926: 42. 4. Balans till år 1853: Credit. Balans från år 1851: Öfverlevereringar och skulder, statsmedel 3.446: 35. — samt dessutom i sednaste revisions-berättelsens tabell ej upptagna, militie-boställskassans medel 779: 17. 10. Lever eringar: Till Kongl. Ränte-kammaren, länen, Fångvårdsstyrelsen, m. fl. ... 36,350: 11. 8. Balans till år 1853: Debet. Balans från år 1852: Uppbörd: Extra medel och uppbörder * 2,935: 14. 6. S:r 5,628: 37. — Lever eringar: N Från Kongl. Räntekammaren och länen 204,284: 2. 3. Balans till år 1854: Balans från år 1852: Lever ering ar : Till Kongl. Ränte-kammaren och länen 39,260: 44. 8. Balans till år 1854:
Efter ledning af Böcker och Räkenskaper, bafve vi genomsett och undersökt, så väl Låne-Reversalen med dertill hörande Hypothek, som andre Säkerhets-Handlingar, hvilka förvaras, dels hos Herrar Fullmägtige och dels hos vederbörande Ombudsmän, hvarvid, i afseende på vården af desse angelägne Document, vi funnit all ordentlighet vara iakttagen. Så vidt vi varit i tillfälle utröna, hafva Discont-Verkens Bevakningsoch Utsökningsärenden ifrån den tid, Riksgälds-Contoiret med utredningen haft befattning, blifvit af vederbö - Revisorers Berättelse. för rande Ombudsmän med uppmärksamhet, nit och drift besörjde» Till upplysning om Disconternes financiella ställning, äro bilagde Räkenskaps-Utdrag N:rs I» 2 och 3. författade, hvilka utvisa förhållandet med hvarje Disconts halancerade Tillgångar och Skulder den t October 1818, då utredningen öfvertogs af Riksgälds - Contoiret samt den i Januarii 1822 eller deli dag, till hvilken Räkenskaperne granskning undergått. Gotha Canal-Bolags J. d. DiscontInrättning. Enligt Bilagan N:o 1, inbalancerades, den Usta October 1818, denne Disconts Tillgångar till ett belopp af , R:d. 4,g^o,g34". i5. 3. samt Skulderne likaledes 4*782,786:31.11. hvadan Tillgångarne öfver stego Skulderne med R;d. i58,i47-’3i. 4* Till följd af Rikets Ständers Beslut, hlef Discontens, ibland de inhalancerade Tillgångarne, upptagne fordran hos Canal-Bolaget (R:d 1,083,877:38.2.) uti Räkenskaperne vid Riksgälds-Contoiret afskrifven. Och när således ifrån sistherördeafskrifne Summa R:d. 1,083,877:38. 2. afdrages det inhalancerade
Att 4 B ev ilin in gs - Ut sko t i cis Memorial Bi:o 16. ersättningen för tolagen vid en stigande tulluppbörd åter skulle oskäligt höjas derigenom, att i tull-uppbörden äfven inginge de fordna särskilda afgiftcrna, är ett påstående, som tillräckligt vcderlägges af det kända förhållandet, att tolagen, efter nu stadgade grunder, öfver hufvud uppgår till mera än 8 procent af tulluppbörden och följaktligen skulle, om regleringen förkastas, fortfarande utgöra en så betydlig beskattning å den utländska i allmänhet stigande varutraliken, då deremot, enligt förslaget, denna beskattning uppginge till en vida lägre procent. Till hvilka stegrade anspråk hvarje uppskof med regleringens genomförande måste leda. finner man ock vid jemförelse af Kongl., Maj:ts Propositioner vid 1844 års och innevarande riksdagar. I den förra upptogs tolags-ersättningen till 370,200 R:dr; i (ien sednare till 543,820 R:dr såsom ett medium af uppbörden åren 1853_—1855; men redan sistnämnde år uppgick städernas tolags-irikomst till 045,342 R:dr 33 sk. samt år 1856, efter all sannolikhet, till mera än 800,000 R:dr B:ko. Om också förhållandet under sistnämnde år må antagas vara tillfälligt, lider det likväl icke något tvifvel, att tolags-uppbörden hädanefter sällan skulle komma att understiga hvad den utgjorde år 1855. När nu, detta oaktadt, stapelstädernas representanter genom Borgare-Ståndet godkänt den i financielt hänseende för städerna visserligen mindre fördelaktiga tolags-regleringen, torde deraf, kunna slutas till en allmännare stadgad öfvertygelse, att denna reglering för handelns naturliga utveckling och för ordnandet af tull-lagstiftningen eger företräden vida öfvervägande dea financiela förlust, som städerna derigenom underkasta sig.
Ian den i Januarii 1815 och samma dag år 1817 blifvit okad med 2,806,584 R:dr 4 sk. Banco , hvilken tillökning förklaras genom de här ofvan omförmäldte, vid 1815 ars Urlima Riksdag tillkomne Anordningar och Dispositioner. Bevillningen för arén 1814 och 1815, som utgått efter 18x2 års Förordning, befinnes väl hafva influtit till ett belopp, som ej allenast motsvarat de vid 1812 års Riksdag af den na Bevillning beräknade Anslag, utan ock lemnat ett icke obetydligt öfverskott; men detta oaktad;, har Con. toiret måst anlita Banken om så ansenliga Lånbiträden, att Capital DiscontSkulden emellan den 1 Januarii 181 5 och den 31 December 1816 blifvit ökad med 1,069,865 R:dr 31 sk. 10 r:st., ehuru uppå sistnämnde eller 1816 års Anslag till Statsbehofvens fyllande 520,000 R;dr Banco voro outtagne. Sådant har väl till en del härrört derifrån,' att RiksgäldsContoiret måst förskjuta största delen af Anslagen till Banken och Statsverket, enär Bevillningen inflyter året efter det löpande, inom hvilket Anslagen skola utgå, och att jemväl, efter Riksens Höglofl. Ständers anordningar vid 1815 års Riksdag, Contoiret fått vidkännas ansenliga, förut icke påräknade contanta utgifter; men hvad som i mera hufvudsaklig måtto påkallat Bankens biträde, är den starka annotering af CreditSedlar, som under åren i S J 5 och 1816 ägt rum. Räkenskaperna utvisa, att de CreditSedlar, hvilka åren 1815 och 1815 ingått, dels genom UPP; 78 Riki. St. Revisoren Berättelser.
— Vet du Agda, jag är litet matt i dag, jag kan inte hålla tankarne samlade, det är inte värdt att öda någon läsning på mig. Vi vänta till i morgon, gå du in till ditt! Hon lydde genast, men innan hon gick, kysste hon fru Beck på den fårade kinden, och den blinda klappade sakta hennes nedböjda hufvud. Agda kom igen på aftonen. Lampan var tänd, och fru Beck satt med händerna i knäet och väntade, att Agda skulle läsa. De hade samtalat om en hel del likgiltiga ämnen, Agda kunde ej finna på några flera. Dörren öppnades hastigt. — Ser du Agda, att jag hade rätt, det är fru Wilhelm. Fru Beck sträckte armarne mot Wanda, som med ett gladt »god afton» gick fram till henne och drog schalen tätare omkring hennes skuldror med en mjuk, smekande rörelse. Wanda nickade vänligt till Agda utan att synbarligen lägga märke till det vackra ansiktets ovanliga blekhet och de små händernas nervösa skälfning. — Jo, nog hör jag bra, sade den blinda. Jag hörde fru Wilhelm nere i första farstun. Den där dörren, som smäller igen af sig själf, är lika säker, om inte säkrare, än en betjänt som anmäler. Amelie håller i den till det sista, så att den skall göra så litet buller som möjligt, och det hörs knappt, när Alida låter den falla igen. Hedvig har alltid brådtom för att inte tala om lilla Agda. Konrad drar och drar i den i stället för att knuffa till, och när det inte går att öppna den på det viset, bråkar han med låset, tills han kommer ihåg, hur det skall vara. Han är otålig, förstås! — Och jag — sade Wanda. Jag måste ju också ha mitt sätt, efter som det käns igen. — Fru Wilhelm slår upp begge dörrarna med en fart, det är som om en hvirfvelvind kastade upp dem — det låter som: hurrah, nu är det jag, som kommer, och så gå dörrarne igen med en duns, precis som nyss. Det var då jag sa’ till Agda, det är fru Wilhelm, och hon svarade, att det var omöjligt.
Directeurer och Suppleanter vid Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö skulle före nästa Riksdags början med döden afgå, eller genom laga förfall sättas ur stånd, att detta uppdrag bestrida, RiddarhusDirectionen tillika med Ridderskapets och Adelns Fullmägtige i Banken och RiksgaldsContoiret då genast borde gå i författning om nytt val i den afgångne Suppleantens ställe; Om hvilket Beslut underrättelse skulle genom Utdrag af Protocollet Riddarhus-Directionen, samt Herrar Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret till behörig efterrättelse meddelas. Ut Supra. Den 20 December e. m S. D. Remitterades till Riddarhus - Utskottet: Kongl. Majrts den 18 dennes till Herr Grefven och Landt-Marskalken . aflåtne Nådiga Skrifvelse, angående Riddarhus-Ordningen; med anmodan till Utskottet, att ofördröjeligen uppgöra och till Ridderskapet och Adeln afgifva Förslag till en ny Redaction af RiddarhusOrdningen, i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts högstberörde Nådiga Skrifvelse. Ut Supra. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 8 om aftonen. In fidem Protocolli O. J. Lagerheim. Söndagen den 21 December. Plenum klockan u förmiddagen. Uppl ästes till justering och godkändes följande Expeditions-Utskottcls insände Förslag till Riksens Ständers underdånige skrifvelser till Kongl. Majrt: • ' N:o d56. Angående grtmderne för de från Riksens Ständers Bank utgående Lån mot Inteckning i Fast Egendom. Den2i December f. ml 20? Angående inrättandet af Beklädnads-Directioner för det indelta Cavalleriet m. m. N:o 453. Angående reglering af Rikets Styrelse-Verk. Angående ny organisation af Tull-Verket. N:o 46°- Angående den tid inom hvilken betalningsskyldigheten af anmärkte Bevillningsmedel upphörer.
Dårhuset 126 och å Enkhuset 38 d) K°nglSerafimer-La&arettet. I anseende till ökade' utgifter har dess kapitalfond, som vid 1843 års början utgjorde 276,849 R:dr 5'sk., vid slutet af ar 1847 nedgått till 261,924 R:dr 5 sk. I medeltal för dessa fem år hafva inkomsterna varit 41,011 R:dr 28 sk. årligen, utgifterna 44,212 R:dr och de på Lazarettet vårdade personer 2,652. e) Sjukhuset uti Catharina f. d. Krono-Bränneri-Egendom. Denna Inrätt nrng, hvilken, på sätt i förevarande Berättelse förut är omnämndt, under Stockholms Stads-Nämnds styrelse blifvit i betydlig mån utvidgad, och numera kan anses för en stadigvarande sjukvårdsanstalt, har, under loppet af aren 184£. 1847, lemnat vård åt 242 barnsängsqvinnor, 598 bensårspatien ter, 4~4 veneriske patienter, 700 invärtes sjuke och 45 koppsmittade, eller tillsammans 2,009 personer. Kostnaden derför har utgått af allmänna Fat tigvardsmedlen och är upptagen bland Slads-Nämndens ofvanomförmälda utgifter. f) Allmänna Garnisons-Sjukhuset. Inkomsterna, bestående af Statsanslag, aro uppgifne likasom tillförene, till 31,320 Ridr; hvaremot utgifterna uppgått för år 1847 till 39,491 R:dr 30 sk. 9 r:sl. Skillnaden emellan Statsanslaget och utgifterna har blifvit betäckt af de medel, som influtit för Officerare, Underofficerare och manskap af främmande Korpser, för hvilkas sjukvård betalning till Sjukhuskassan blifvit erlagd. Dagliga sjuknummern sistnämnde år var i medeltal 172, deraf 143 af garnisonen. D.) Arbets-Inrättningar. a) borra frivilliga Arbetshuset.
Uti förut omförmälda, inom Presle-slåndet afgifna, anförande har deremot Professoren styardh, hvad frågan om rättigheten att medgifva kapital-rabatt beträffar, hufvudsakligen vltrat: alt statslån med kapital rabatt vanligen tillhört sådana perioder, då Staterna varit invecklade i stora och blodiga krig, som hotat deras sjelfständighet, och dä del, lill följd af deras svaga kredit, varit en nödvändighet för detri att underkasta sig iner betungande lånevilkor, likasom stundom enskilda, för att fa penningar, nödgades förskrifva större summor än de verkligen bekommit; att ehuru en dylik upplåning sedermera blifvit betraktad såsom något för statslån väsentligt, hilde likväl hundradelals millioner blifvit upplänade utan kapital-rabatt; att dedetta lånesätl lillräknade slatsekonomiska fördelar, nemligen en enklare förvaltning af stats-skulden och en större lätthet att anskaffa penningar, dels icke i verkligheten lÖrefunnes och dels vore af löga betydenhet i jemförelse med detsammas olägenheter; att. enär räntan i allmänhet skulle ega benägenhet att falla och således efter förloppet af 10 å 20 är sannolikt komfne att blifva lägre än för närvarande, kunde de statslån, som nu upptagas emot t. ex. 5 procent, framdeles genom s. k. ränte-konversion nedsättas till 4J eller 4 procent, hvarigenom en föidel bereddes, som man icke kunde tillgodogöra sig om lånen beviljades med kapital-rabatt; samt all, då befolkningen inom Sverige ännu icke vore hemmastadd med de invecklade beräkningar, som fordrades för att bestämma verkliga värdet af obligationer med kapital-rabatt, en större del af uppiånings-sunifnorna skulle kunna erhållas inom landel, om sådan rabatt å derför utgifna obligationer icke medgålves. Utskottet torde icke behöfva erinra om de skiljaktiga åsigter, hvilka under sednasle
Hos Rikets Ständer har i betragtande förekommit, huruledes, då Concurs-lagen af den 12 Mars 1830 i 1 morn. 68 §. af 5 Cap. örn rättegång i concurs-mål föreskrifver, det ”Kronans ombudsman i orten och alla samtlige ”borgenärer skola om stämningen serskildt underrättas,” Domaren likväl icke är i tillfälle att låta serskilde kallelser i concursmål tillställas utländska fordrings-egare; vid hvilket förhållande, och enär det således ej kan hafva varit lagstiftarens mening att sådant Domaren ålägga, men ordalydelsen af ifrågavarande moment lemnar ruin för en motsatt tydning, Rikets Ständer ansett ett förtydligande af detsamma i denna del vara nyttigt, och på sådan grund, för deras del, beslutat, att 1 mom. af ofvanberörde 68 §. bör lyda sålunda: Kronans ombudsman i orten och alla kände iuländske borgenärer skola om stämningen serskildt underrättas. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M. härigenom i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 November 1840. Expeditions-Utskottets Förslag till und. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Ådeln den 14 Nov. 1840. Preste-Ståndet den 14 Borgare-Ståndet den 18 Bonde-Ståndet den 18 Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, angående närmare lagbestämmelsej huru förfaras börj då, vid lagfarts sökande3 fullständiga åtkomst-handlingar saknas. (Lag-Utsk. Bet. N:o 133.) S. A. K. Med fästad uppmärksamhet på olägenheten deraf, att stadgande saknas, huru förfaras bör, då, vid lagfart af köp om fast egendom, säljarens åtkomsthandlingar, såsom förlorade, ej kunna för Domstolen uppvisas, hafva Rikets Ständer väl funnit föreskriften i Kongl.
Byggriingab:n, som uli länets allmänna brandstodsbolag ingått eller ingår, i likhet med hvad i K. förordn. d. 15 Juni 1818 stadgadt är för dem, som ingått eller ingå i allmänna brandförsäkringsverket för byggnader på landet. H. Ex. Hr Frih. Gyllenhaal, Lars Herman: I anledn. af Hr Ramsays nu väckta motion, anser jag mig böra upplysa, det jag utarbetat ett förslag till en K. propus, i enahanda syftning som motionären framställt; att Konungen öfver delta förslag i nåder behagat infordra Högsta Domstolens utlåtande; att detta utlåtande torde med det snaraste vara alt förvänta, hvarefter ärendet kommer all inför Konungen i Statsrådet i und. föredragas, och att således den K. propos. snart är att emotse. För öfrigt får jag nämna, att jag, såsom enskild delägare i brandstodsbolaget för Skaraborgs län, ej kan annat än på det varmaste understödja den nu af Hr Ramsay väckta motionen. Remitterades till LagUtsk. Hr Bergenstråle, Claes Gabriel, anförde skriftligen: Inom vårt land uppstod, för ett par år sedan, fråga om införandet af ränteförsiikringsanstalter, efter ungefär samma grunder, som uli flere Tyska stater. Att börja med, omfattades frågan med mycken liflighet; men dessa inrättningar lofvade dock kanske mera än de kunde hålla; förvaltningen inom vårt glest bebodda land förutsågs blifva både högst vidlyftig och kostsam; farhågorna härför, jemte flere andra orsaker, hafva emedlertid gjort, att intresset härför i'allmänhet har, om ej utdött, åtminstone afsvalnat. Emedlertid har ifrån tanken å denna invecklade inrättning utgått ett annat förslag, under nanni af pensionsförening, hvars syfte är enahanda, men som är högst enkel och som, om den lofvar mindre briljanta resultatcr, troligen blir mera ordhållig. Jag vill ej upptaga R. o. Ad:s tid med att uppläsa förslaget, men för att derom gifva någon ehuru ofullständig ide', torde det tillåtas mig alt nämna:
I skrifvelse den 3 sistlidne Mars, hafva Landshöfdinge-Emhetet i Malmöhus Län och Biskops-Embetet 5 Lunds Stift, till följd af Eders Kongl. Maj:ls Nådiga Remiss den 12 sistlidne Februari å transumt af Likets Ständers Revisorers Berättelse om sist hållna Ståts-Revision, af Kyrkoherdarne i Skåae infordrat underdåniga Förklaringar öfver de af samma Revisorer vid sednare årens Kyrkot äknmgar gjorda anmärkningar; och får jag alltså, i afseende på Mörarps Kyrkas Räkenskaper, en sådan Förklaring i djupaste underdånighet afgifva. Hvad första punkten af anmäi kningarne beträffar, eller att Kyrkoberdarne för ett icke ringa antal Kyrkor innehaft större oförräntade behållningar, än som medgifves 1 Eders Kongl. Majlis Nådiga Instruktion af den 12 April i8i5, tyckes detta fall visserligen, under mina företrädares tid, någon gång hafva ägt rum, ehuru den oförräntade behållningen icke varit betydlig; men då jag först sistlidet år den 1 Maj, såsom-Kyrkoherde, tillträdde detta Pastorat, täcktes Eders Kongl. Majit Nådigst finna, alt jag för mina företrädares åtgärder icke kan ansvara. ■För egen del skall jag ställa mig nämde Nådiga Instruktion till noggrann underdånig efterrättelse. Dock torde det Nådigst tillå,tas mig nämna, att orsaken till det anmärkta förhållandet oftast är att söka deri, att tiden för räkenskapernas uppgörande inträffar strax efter den, då Kyrkornas betydligaste inkomster inflyta, och att det ofta icke låter sig göra att genast få behållningen utlånl mot den föreskrifna säkerheten och till det räll te belopp af sex för hundradet, hvarunder ingen utlåning lärer få äga rum. Äfvenledes skall andra punkten af Revisorernes anmärkningar, rörande bifogande af noggrant Invenlarieconto öfver Kyrkans tillhörigheler af böcker m. m., af mig blifva behörigen iakttagen. Så vidt jag kunnat utröna, har dock ingen församlighet äf Mörarps
Det är med åberopande af alla dessa skäl, jag pä det högsta afsfyrker den af motionären ifrågasatta förändring. Häruti instämde Hr Gr. Ridderstolpe sami Hr Gr. Strömfelt, H. F. Af Hr Frih. Stjernstedt, Lars, emot afstyrkan d e t a f G r. Cron hjelms motion om omedelbart val af electorér: Emot det af Utskrs pluralitet fattade beslut att, med afstyrkände af Hr Gr. Cronhjelms motion, endast med någon mindre betydlig förändring bibehålla bänkmlsvalen får jag mig reservera samt anhålla, att min reservation malte få betänk, till H. Ståndet åtfölja. Olägenheterna af bänkmtsva] äro i min tanka ganska påtagliga. För att förbigå den onödiga omgången med dessa val är det för det första ofta svårt, om icke omöjligt, att inom en tillfälligt bildad krets af 10 eller 20 personer filina en eller två, om hvilkas moraliska och iutellectuella egenskaper man äger ens någon, ännu mindre någon tillförlitlig kännedom. För det andra kunna bänkmtsvalen icke anses såsom fullt sjelfständigt; enär det visat sig lätt att controllera, huru inom ett antal af 10 eller 20 personer hvar och en afgifver sin röst. För det tredje har erfarenheten ådagalagt; att vid bänkm:svalen rösterna ofta varit så delade, att många blifvit bänkman genom lottning, utan alt hafva erhållit mera än en ä två röster; ett förhållande, hvilket föranleder dertill; att bänkmännen icke ens kunna anses tillsatta af Ståndets majoritet, utan oftast af en slunta; skickligt förberedd af ett eller annnat interesse. För det fjerde är det en allmän och obestridlig sanning, att de indirecta valen sakna till en stor del interesse för de väljande; ty dels är man alldeles icke säker, huruvida den blifvande bänkmannen kommer att med sitt val af eléetorer stadna på dé' personer, sorn man sjelf önskade dertill välja, dels utgör han blott en högst obetydlig minoritet vid ett blifvande elcctorsval, hvilket alltid och oundvikligen kommer att bero af listor.
Efter uppläsande af Expeditions * Utskottets insända förslag till' Riksens Ständers, underdåniga skrifvelser, angående dels tillökning i de Kongl, och Fursteliga Höfvens Stats-Surnjftjor, och dels Stats, * Summa för Hans Kongl. Höghet Arf-Prinsen Oscar, i händelse Hans Kongl. Höghet skulle inom nästa Riksdag sig förmäla; fann Hedervärda Bonde-Ståndet, som i dag anmodat Stats XTtskottet att meddela Utlåtande öfver den, vid bifallet till dess i berörde mål afgifna Betänkandeo tillagda önskan , att nämnde tillökning kunde taga sin början med innevarande år , det borde med beslut öfver de fpreslagne skrifvelserna innehållas , till dess Stats Utskottet - Den 7 Juli. 727 Utskottet afgifvit det infordrade Utlåtandet och det samma blifvit pröfvadt. Ut supra. Ex Protocollö Olof Werlin. S. D. Jemte anhållan, uti Memorial af sistlid» ne dag, det måtte ät Stats Utskottet öfverlemnas, att, efter inhämtad upplysning af Expeditions Utskottets Ordförande , föreslå Renskrifva» _ re-hjelp för samma Utskotts Cancellister, hemstäl» ler Expeditions Utskottet, på anförda skäl, om icke ett afpassadt arfvode kunde varda bestämdt för den eller dem af Utskottets Cancellister, som efter Riksdagens slut besörjer tryckningen af det då återstående Hillänget till Riks Ståndens Pro* tocoller, och derföre hos Stats-Contoiret redovi, sar. Härtill fann Ronde Ståndet skäligt för sin del lemna bifall. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Bonde-Ståndet lät sig nu åter föredragas Bevillnings-Utskottets den 3 Juli afgifna, och sedan den 5 i samma månad på bordet hvilande Memorial, med förslag till vissa ändringar och rättelser uti 1812 års Chartse-Sigillatae-Förordning.