Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ibland det beväringsmanskap, som vid mönstring till exercis finnes anmäldt och uttagits samt genom håg och fallenhet visat sig ega anlag för krigareyrket, skulle kunna som eliter ett tillräckligt antal utses till användbart underbefäl och gifvas en vidsträcktare och större öfning. Härtill skulle den bildade Beväringsfonden bidraga, öfverlemnad till något förvaltande embetsverk och ställd till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, men likväl underkastad samma granskningsrätt som öfrige statsmedel. Denna fond skulle icke lå användas till annat ändamål än för beväringsynglingarnes öfning samt till eliternas aflöning under exercis och tjenstgöring, så i fred som under krig o. s. v. Inom Komitén har jag ansett såväl min egen känsla som pligt fordra att framhålla den af allmogen allmänneligen hysta förhoppningen, hvilken äfven blifvit uttalad i Bondeståndets vid sistlidne Riksdag yttrade önskan och fattade beslut, nemligen att beväringsynglingarne borde tillåtas på ett års möte afsluta sina vapenöfningar, i stället för under tvenne hvarandra påföljande år. Derigenom besparades fördubblade marchedagar och spillda arbetskrafter, som sålunda dragas Irån modernäringarne. Afven minskades svårigheterna för ynglingarne att få tjenst under do år de äro underkastade vapenöfning. Kontrollen för beväringsmanskapet blefvc derigenom också mindre kostsam, så för staten som för den enskildte, och likväl förskaffades säkerligen landets försvar lika ölvade soldater, såvida undervisningen under freden behörigen meddelades på en gång. Med afseende på en för beväringsynglingarne nödvändig fri flyttning oell obehindradt val af vistelseort synes väl någon kontroll deröfver i vissa delar oundviklig, men den af pluraliteten inom Kommilén föreslagne synes mig betänklig.
Härtill kommer, att Barnhusets utgifter, hvilka år 1859 uppgingo till 173,141 R:dr 94 öre, under revisionsåret belöpte sig till 185,588 R:dr 93 öre och således, jemförda med förutgångna årets, stegrats med något mera än 12,000 Frdr. Inrättningens fond för inlösta barn har under året vunnit en tillökning från 220,688 R:dr till 243,598 R:dr. Under årets lopp hafva 476 barn blifvit mot fosterlön från Barnhuset utlemnade. På sätt under föregående år egt rum, har en särskild belöning af 5 R:dr beviljats för hvarje gossebarn öfver sex års ålder, som af fosterföräldrar i landsorten uttagits. Under året hafva 13 dylika belöningar utdelats. Den genom Kongl, brefvet den 22 September 1853 Stockholms kommun lemnade tillåtelse, att, under afbidan på tillfälle till utackordering, få till vård å Barnhuset inlemna ett begränsadt antal äldre flickor, har jemväl under revisionsåret lenmats obegagnad. Beträffande vården af de utom hufvudstaden utackorderade barn, hafva från vederbörande presterskap i allmänhet inkommit tillfredsställande upplysningar, hvilka äfvenledes bekräftats af den inrättningens tjensteman, som i Barnhusets angelägenheter företagit resor till åtskiliga delar af landet. I afseende å vården af barnen inom hufvudstaden, har Direktionen varit i tillfälle att öfvertyga sig om fosterföräldrarnes i allmänhet samvetsgranna uppfyllande af sitt ansvarsfulla kall. Endast i 7 fall har barns förflyttning ansetts påkallad af visad vanvård. Deremot hafva 365 personer för omsorgsfull vård om uttagna barn undfått belöningar af olika slag; hvarförutan Barnhusets belöningsmedalj tilldelats åtskilliga fosterföräldrar, de der, jemte örn vård om dem anförtrodda fosterbarn, sökt genom testamentariska dispositioner eller på annat sätt betrygga deras framtid. endast 1,611: 56.
Denna fråga kan aldrig bestämdt besvaras, aldenstund den minsta yttre skada ofta emot all förmodan kan hafva de oberäkneligaste följder, som ej en gång den skarpaste blick kan förutse. Något giltigt skäl, hvarföre läkaren mera än någon annan skall vara skyldig att beediga sine betyg, finnes ej heller för handen: ty om också dessa betyg stundom äro svårare att af andra än sakkunnige bedömas, så gäller detta äfven i många fall t. ex. med prestbetygcn; deremot är det en hög grad af orättvisa, att hos den ena embetsmanna-corpsen förutsätta en utmärkande oredlighet, hvaraf 310 Den 31 Decemijer f. m. man ej anser någon annan corps vara maklig. Kanske liar det nugongång handt, att en läkares betyg varit stridande emot sanna förhållandet; men dylika falska betyg hafva bevisligen stundom blifvit af andre än läkare utfärdade, och berättiga ingalunda till förutsättning om oärlighet bos hela läkare-corpsen. För öfrigt är det högst troligt, alt den som är nog äreförgäten, all kunna utgifva falska betyg, ej ryggar tillbaka föi* en ed, som han genom dess ständiga uprepande inom kort blott måsia^ anse som en tom formel. Sjelfva sedlighetskänslan vänder sig med Vfsky ifrån delta edgångens missbruk. Med anledning således af hvad jag i största köWAiet haft äran anföra, får jag i rättvisans, billighetens och den allmänna ajioralens namn vördsammast föreslå; alt hvarje i publik tjenst varande läkares betyg må, i likhet med andre embetsmåns intyg, ega full gällande kraft utan särskild edlig bekräftelse, och all således det lagstadgande som föreskrifver denna edgång, må ur författningarna utgiu Begärdes på bordel. Hr Reutersvärd, Pehr Adam, upläste 2:ne motioner af följande innehåll: 1:6
Rättegången angåeDde Baumannska kronofordran. Liqviden emel lan Statsoch Riksgälds-ver ken angående 1856 års öfverskott, besparingar och brister. 4- — 54 — Afskrifning af åtskilliga fordringar. 4. samt bristerne i åtskilliga förslags-anslag 619,317:22. 3. tillhopa B:ko H:dr 716,194:31. 7. hvadan det Riksgälds-kontoret tillgodokommande saldo gjorde » » 3,998,296:20.11. Utaf förestående saldo har Riksgälds-kontoret från Kongl. Stats-kontoret bekommit: under loppet af år 1856, på sätt i sednaste revisions-berät telse (pag. 60) finnas uppgifvet, B:ko R:dr 757,558: 19. 5. samt på grund af Kongl, brefven den 10 Oktober, den 24 November och den 11 December 1857: under den 5 November s. å 500,000: » 24 dito 666,666: 32. — » » 29 Januari d. å 333,333: 16. — „ » 1,500,000: tillhopa B:ko R:dr 2,257,558: 19. 5. och återstå alltså att till Riksgälds-kontoret levereras Summa B:ko R:dr 3,998,296:20.11.
Instruktionen för taxeringsförrätlningarna. §§ 4, 5 och 7. Det af Utskottet i Betänkandet N;o 9 framställda förslag till förändrad uppställning och i viss mån äfven förändrad lydelse af ofvannämnde §§, innefattande föreskrifter om sättet för uppskattning af fast egendoms värde, äfvensom, i sammanhang dermed, till förändrad redaktion af § 3 i Stadgan har, på sätt Utskottet redan i Utlåtandet N:o 14 gifvit tillkänna, blifvit bifallet endast af Bonde-Ståndet; men deremot afslaget af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvilka beslutat att föreskrifterna i ofvannämnde §§ af Instruktionen äfvensom redaktionen af § 3 i Stadgan skola bibehållas oförändrade. Sedan numera äfven Borgare-Ståndet, hvilket hade återremitterat frågan till Utskottets förnyade behandling, deruti fattat ett med sistnämnda 2:ne Riks-Ständs öfverensstämmande beslut, torde genom tre Stånds sammanstämmande beslut vara af Rikets Ständer afgjordt, att föreskrifterna i Instruktionens berörde §§, hvilka äro af reglementarisk natur, skola förblifva oförändrade, utom i hvad angår en i Utlåtandet N:o 14 föreslagen rättelse, hvilken blifvit af samtliga Riks-Stånden särskildt godkänd. Och då i § 3 af Stadgan endast hade föreslagits en redaktionsförändring, hvarigenom denna § skulle ställas i öfverensstämmelse med den förändrade uppställning, som uti ofvannämnde §§ af Instruktionen ifrågasattes, lärer berörda redaktionsförändring äfven genom tre Stånds sammanstämmande beslut skola anses afslagen. Uti Betänkandet N:o 9 pag. 13 hemställde, med anledning af i ämnet väckt motion, Utskottet, att i § 4 af Instruktionen måtte intagas en anvisning derom, att sådana fiskerier, som utgöra särskilda i jordeboken upptagna lägenheter, utan att vara i hemmans skattläggning inbegripna eller hafva i deras taxeringsvärde ingått, skola taxeras såsom annan fastighet enligt Bevillning s-stadgans 2:dra g, punkten 2:o.
— Rörande åter del olika förhållandet med de begge antalet och grunden härför, så tror jag att Utsk:n hafva tillräckligt förklarat anledningen till sitt förslag härutinnan, då de yttrat sig på följande sätt: ”Genom ett ensidigt yrkande af en större jordegare skulle nemi., efter Utskms tanka, i annat fall, och derest den af lagberedningen föreslagna grund bestämdes, det kunna inträffa, alt de öfrige delegarne, hvilka, under förlitande på föreningens fortfarande bestånd, redan borttagit alla hägnader, blefve tvungne att stängsel åter uppsätta, hvarigenom, oberäknadt den osäkerhet, som alltid häraf blefve en följd, ett stort mehn, synnerligen å de orter, der tillgång till stängsel-ämnen är mera knapp eller alldeles saknas, komrae att den mindre jordegaren tillskyndas.” Nu har Gr. Lagerbjelke sagt att, vid det af Utskm förordade förhållande, den mindre jordegaren deremot skulle kunna chikanera den större genom ett påstående i den syftning, hvarom Den 5 Juli f. m. 507 här är fråga. För min del tror jag åter, alt den större jordegaren har så många tillfällen att förskaffa sig inflytande i sin trakt, att rättelse vore troi. vida svårare, om denne ville chikanera den mindre, än tvertom. Då jag nu likväl hyser den förtröstan, att den verkliga egna fördelen skall laga ut sin rått såväl hos den ene som hos den andre; så anser jag ingenting vara riskeradt genom ett sådant stadgande, som här är föreslaget. Beträffande åter Gr. Lagerbjelkes alternativa förslag, att man skulle beräkna både jorderymd och personer, sä befarar jag det vara att komplicera frågan derhän, att man allt för mycket försvårar upphäfvandel. Jag vill ej detta upphåfvande, men jag vill förekomma att man, genom att försvåra detta, afskräcker från ingåendet; hvarföre jag alltså fortfarande begär bifall till förslaget. Hr von Hohenhausen: Sedan nu Frih. Cederström, C. R., anfört största delen af hvad jag ämnade yttra, har jag endast några få ord att tillägga. — Jag ber att få fästa Gr.
I distriktets omedelbara grannskap och alldeles invid dess egor ligga deremot kronoparkerna Åsen och Stora Sunnersta park, hvilka jag härmed löreslår må till institutet öfverlemnas, om ej annat, på arrende likasom förenämnde Djurgårdsparken, då årliga afkastningen i alla fall komme skogsplanteringskassan till godo och denna sålunda ej förlorade något, under det alt institutet vunne fördelen att fullständigt kunna lemna praktisk undervisning i skogshushållningen. Genom det förslag, jag här framställt, vågar jag, om det vinner Rikets Högloflige Ständers bifall, motse att kännedomen om en ändamålsenlig skogsskötsel skulle, genom de från landtbruks-läroverken årligen utgående eleverna, snart spridas till alla delar af landet, jemte en ändamålsenlig praktisk tillämpning af de grunder, på hvilka skogshushållningen måste hvila, och hvaraf snart äfven skulle följa ett större intresse för våra skogar och en bättre hushållning med dem, hvarefter åter den af~ sedda och väl behöfliga nya skogslagstiftningen lättare skulle kunna genomföras. Stockholm den 29 November 1862. Juhan Persson, från Upsala län. 416 Motioner i Bonde-Ståndet 1862. Af Nils Andersson från Wermlands län, om ändring i gällande tulltaxa, i fråga om förlullning af ämnen lill sammansatta knappar. Uti nu gållande tulltaxa hafva knappar af sammansatta, ej specificerade, ämnen sig åsätta en tull af GO öre pr skålpund, så att knappar af sammet, lasting, heleiler halfsiden nu draga lika tull, oaktadt sjelfva dessa tyger differera i tullsatser från 1 R:dr 50 öre till G R:dr pr skålpund. Tulltaxan har i detta speciela fall lrångétt det generela stadgandet, att tullen skall bestämmas med afseende å varans dyraste beståndsdel; skälet måtte vara det alt knappar, såsom en nödvändighetsvara, den der icke tillverkades inom riket, icke skulle bli allt för dvr för konsumenterna,! äfvensom det, all lurendrejeri af denna artikel icke kunde förekommas, om tullen sattes för hög. Detta skäl är visserligen talande; men ser man saken från en annan sida, blir förhållandet annorlunda.
Ared anledning af vederbörande skol-direktioners, af Kongl. Kommers e-kollegium understödda, ansökningar, har Kongl. Majit äskat, att staten för nedannämnde Navigations-skolor måtte erhålla följande tillökning, nemligen : Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 71. '29 till förhöjning i Stockholms Navigationsskolas års-anslag för instrumentaliers, kartors, böckers och möblers underhåll m. m. från 300 till G00 r:dr 300: n arfvode åt en andre under-lärare vid nämnde skola, under vilkor, att offentliga föreläsningar vid skolan i de delar af fysik eller andra vetenskaper, sorn med navigationen egde sammanhang, skulle från medlet af Oktober till medlet af December samt från medlet af Januari till slutet af Mars hållas af den ordinarie läraren eller någondera af underlärarne en timma dagligen eller tvänne timmar hvarannan dag; » förhöjning i det för undervisnings meddelande vid samma skola i läran om ångmachiners konstruktion och behandling bestämda arfvode från 200 till 300 r:dr 100: » förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Götheborgs Navigationsskola från 200 till 400 r:dr 200: » arfvode för undervisnings meddelande vid samma skola i läran om ångmachiners konstruktion och behandling 200: •n förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Gefle Navigationsskola från 200 till 333 r:dr 16 sk 133: 16. —- 3 arfvode för undervisnings meddelande vid sistnämnde Navi gations-skola i läran om ångmachiners konstruktion och behandling 166: 32. — förhöjning i arfvodet för under-läraren vid Malmö Navigationsskola från 200 r:dr till 333 r:dr 16 sk 133: 16.
Det måtte all afgift till Staten, vare sig såsom Bevillning eller Charta Sigillata, försvinna för löner, samt Konungens Nåd. Bref om afsked utur tjenst, utnämnande till adelig värdighet eller uptagande till de Kongl. Ordnar, äfvensom alla titlar i allmänhet. Anhållandes om remiss af denna min Motion till Högh Bevillms Utsk. Remitterades till BevillmsUtsk. 3:o. Då jag uti föregående Motioner om befriande för all karteafgift vid befordringar, afsked m. m. till och ifrån tjenster, äfvensom alla pensioner och K. M:s Nåd. utnämningar, vare sig till ordnar, titlar eller adelsbref, ej nämnt något att förebygga den minskning uti de igenom karta påräknade Statsintraderne, som deraf blefve en följd, anser jag mig nu pligtig dertill. Karteringsskyldigheten är, jemförelsevis med hvad i andra länder förekommer, högst ofullständigt använd. Rätta principen för karteringsskyldigheten är den, att hvar och en, som vill bevara åt den handling han uprättar, lagens bindande kraft, måste affatta den på karteradt papper, der nemi. endast första arket behöfver karteras. Det visar sig således tydligt, att denna afgift endast faller uppå den som eger något att förvara eller förvärfva. Vid antagandet af en sådan princip skulle man se äfven den minsta karteringsafgift rikligen fylla Statsbehofven. Jag inskränker mig här likväl endast till det förslag, att alla skuldsedlar och räkningar, som upgå i värde utöfver 100 Rdr rmt, malte åläggas att skrifvas på karteradt papper. Den 15 November f. m. 197 Betänker man, att beloppet af gängse skuldsedlar, såväl intecknade som ointecknade, beräknas upgå till minst 100 h 120 milhr Edr, så finner man att detta är det enda möjliga medel att beskatta penningekapitalerna, hvilka likväl böra kontribuera till Statsutgifterna, som den fasta egendom, hvilken icke kan undandragas den beskattande makten.
Stadgandet om statsministern ingick ursprungligen i § 5 men överflyttades med 1918 års grundlagsändring till § 6. Denna Regerings-Form samt Rikets öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller upphäfwas, utan genom Konungens och twå Lagtima Riksdagars beslut. Riksdagens beslut i Grundlagsfråga, wäckt af Konungen, skall hos Honom anmälas, på sätt Riksdags-Ordningen föreskrifwer. Antager Riksdagen ett inom densamma wäckt grundlagsförslag, skall beslutet derom Konungen underställas. Beskylles riksdagsman för grov missgärning, må han ej i häkte kunna inmanas förr än, efter anställd rannsakning, domaren sådant skäligt prövat, så vida han ej å bar gärning funnen varder; dock gälle, om han, efter domstols kallelse, sig ej inställer, vad allmänna lagen i ty fall stadgar. Ej må riksdagsman i andra fall, än som i denna och nästföregående § sagda äro, sin frihet berövas. Konungen äger att allena styra riket på det sätt, denna regeringsform föreskriver; inhämte dock, i de fall, här nedanföre stadgas, underrättelse och råd av ett statsråd, vartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade, infödde svenske medborgare. Konung vare myndig vid fyllda aderton år. Lag samma vare för den till tronföljden närmast berättigade prins och den af hans bröstarfvingar, som efter honom är till tronen närmast berättigad. Stadgandet om naturalisation flyttades med 1909 års grundlagsändring från § 28 till § 33. 1809: Skulle den olycka tima, at hela Konungahuset, inom hwilket Arfsrätten til Riket räknas, på manliga sidan utginge, då förwalte äfwen Stats-Rådet Regeringen med Konungslig magt och myndighet, intil des Riksens Ständer hinna sammankomma. Uti alla de fall, hwarom föregående fyra §. Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena wäckas, må ej till ett omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfwerlemnas till behörigt Utskott, som äge, att dem utreda och deröfwer sig yttra.
En ung flicka (pålitlig) ur ett god hem önskar plats som biträde 1 fa milj. Svar torde tacksammast san das till Änkefru S. Nilsson, Slotts backen 8, Visby, Gotland. (605) EN TSEFIiIGDUBLETT uthyres åt ensam person, med eller utan inN GLADLYNT, FÖRLOFVAD flicki ackordering, i officersfamilj, Svar till » K. önskar mot fritt vivre komma i god ocl H. S. », adress Iduns byra, Klara Södra vänlig familj, helst på landet, for att fi Kyrkogata 16, Stockholm. (819) deltaga i hushållet och lättare göromål in omhus Svar till » X». Nyköping p. r. (606) Pris kr. 2. — Till landsorten mot efterkraf. JOSEPH LEJA, STOCKHOLM. intygen. allt. F L O R A, BILDAD, treflig familj på egendom nära Stockholm önskas en bättre flicka som I sällskap och hjälp. Norra Inack.-byrån, Mäster-Samuelsg 62. Stockholm. EN UNG FLICKA * 99 G e f l e. LÄRARINNA. En äldre, allvarlig och undervisningsva lärarinna önskar pä nyåret plats i bilda familj. Undervisning lämnas i vanliga skrj ämnen, franska, tyska och engelska spn ken samt musik och handarbete. ?rariska talas flytande. Grundliga musikstudie: Goda betyg och referenser. Löoen 500 k: Närmare upplysning lämnas af fröken C Wallmark, föreståndarinna för Högre flicl skolan, Skara. (836) ILDAD, duglig, ordentlig flicka önsks plats. Väl kunnig i matl., bak, sön handarb. m. m. Svar » Idog », Iduns exr f. v. b. MOT FRITT VIVRE önskar en ung språkkunnig lärarinna unds jul«n ferieläsning, i godt hem. Svar till » 99 ' Nyköping p. r. (833j B rekommenderas 99 TJÄNSTEN som epidemisjuksköterska i öfre Fryksdo lens distrikt kungöres härmed till ansöka: ledig.
Ridderskapet och Adeln upplyst finna, att någon Remiss så mycket mindre derå kan äga rum, som sjelfva frågan, ledande till en förändring i Grundlagen, ej här kan väckas. Herr Nauckhoff: Jag förnyar hvad jag i detta ämne förut erinrat, eller att jag anser det vara stridande mot god ordning samt Ridderskapets och Adelns i frågan redan gifna be» slut, att in Pleno härom tillåta någon ytterligare öfverläggning, och jag hemställer så - 3* Den 4 April, ledes, om icke frågan bör anses afgjord samt förenämnde beslut alltid, lända till efterrättelse. Grefve Lilliencrantz: Sedan öfverlägg ningen nu tagit en så oförmodad vändning, skulle jag sjelf ingalunda önska någon framställning till Ståndets besvarande, och anmärker, att jag aldrig i detta ämne begärt någon proposition. Hane Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg den nu ventilerade frågan, i anledning af sitt beslut öfver Herr LandtMarskalkens i sista Pleno gjorda proposition, vara afgjord. Ropades ett ganska starkt ffa, Föredrogs till Remiss Grefve Rosens, Axet, ■igtlidne Plenidag uppläste Dictamen. Herr af Uhr, Carl Da vid, yttrade sig skrifttigen till protocollet, sålunda: Den värde Ledamot af detta Stånd, som i sitt upplästa Dictamen sistlidne Onsdag gjort rättvisa åt mina afsigter med mitt yttrande af den 20 Mars, har fullkomligen tillfredsställt mina enskildta fordringar3 men då jag blifvit van att mycket inskränka dessa , har jag deremot utsträckt mina lordringar såsom medbor ' gare3 Den 4 April. gare, och yrkar, såsom hvarje Svensk Mati bär, en allmän gemensam medborgerlighet ho* 'mina Landsman.
De flesta stora Sccevola. Damernas egen te-affär i London. EU a taref o c h ett Till Idun. förslag. London i augusti. llt fler o c h fler äro de nya banor, som öppna sig för Englands kvinnor, allt fler och fler de områden, inom hvilka de pröfVa sina krafter o c h » försöka sin lycka ». Den nya » Ladies Own Tea Association » är ett af dessa senare. Skulle några af Iduns läsarinnor vilja följa mig till » Damernas egen te-association » i New Bond Street för att se, hur dessa engelska damer drifva sin affär — utan någon slags manlig hjälp? Först några ord om New Bond Street, som är den fashionablaste modegatan i London. Här vimlar det både föroch eftermiddag, isynnerhet under säsongen, af den fina världens damer, promenerande eller hälst åkande i sina eleganta ekipager, ofta med pudrade betjänter och perukklädda kuskar. Man stannar utanför de ståtliga magasinen, hvilka innehålla allt af lyx och elegans, som den stora världsstaden kan bjuda på. Här finnes konungen inom damskräddarvärlden,Worth ' s stora etablissement, här är Atkinsons världsberömda parfymeriaffär, juvelerarebutiker med de mest bländande smycken, modistoch linneaffärer med allt som kan fresta Evas behagsjuka döttrar, förutom tafvelgallerier o c h konsthandlare af alla slag. Ja här är det, som London» socieletens » damer framför allt älska att göra sin » shopping ». Men det tar på krafterna och anstränger hjärnan att välja och bestämma toaletterna för Hunley^s regatta, för A s c o f s kapplöpningar, för en » At Home » här eller en bal, ett » garden party » där — därför behöfver man något lindrigt stimulerande, och hvad är därtill lämpligare än en kopp godt te? Låtom oss nu göra ett besök i &gt;The Ladies ' Own Tea Association, Limited » — som namnetfullständigt lyder — hvarom vi läst så mycket i åtskilliga tidningar på senare tiden. Detta är ett nytt uppslag inom damernas affärsvärld och började för några månader sedan samt går förträffligt. Bolaget består af några få damer, o c h affären drifves uteslutande af 4 ä 5 unga ladies.
Vid pröfning af infordrade underdåniga förslag ej mindre till framtida användande af denna tillgång, än till fördelning af den Fältjägare-regementet och Hästjägare-korpsen åliggande ackords-ränta, äfvensom till öfriga erforderliga åtgärder för öfvergången till de nya staterna, hade Kongl. Maj:t, under den 25 Maj sistlidet år, fastställt ej allenast s. k. öfvergångs-stater för Jemtlands Fältjägareoch Hästjägare-korpser, hvilka stater skulle tillämpas från den 1 päföljde Juni, äfvensom Interimsailönings-stat för befälet åt Wester-Norrlands Bevärings-bataljon, utan ock fördelningen emellan dessa 3:ne korpser af den Jemtlands Fältjägare-regemente och Hästjägare-korps dittills påförda ackords-ränta; dervid Kongl. Maj:t tillika i Nåder förordnat, att, då nyssnämnda regemente vore att anse såsom upplöst, dess Chef, Öfverste G. Armfelt samt Öfverste-Löjtnanten pä gamla staten, Öfverste A. Hammarsköld, jemte så stort antal af det, öfriga befälet, som för nya Fältjägare-korpsen icke vore behöflig! och som förklarat sig sådant önska, skulle, med bibehållande af innehafvande löner intill afgång eller befordran, förflyttas 6 SlalSrUlskottels Utlåtande, N:o 306. på indragilings-stat. bemälde Öfverstar, utan annan bestämd tjenstgörings-skyldighet, än den Kongl. Maj:t, vid deraf förekommande behof, kunde finna för godt att dem ålägga efter innehafda grader i arméen, samt det öfriga öfvertaliga befälet, emot vissa fastställda tjenstgörings-vilkor och deribland, att företrädesvis användas tili exercerande af YVester-Norrlands läns beväringsmanskap.