Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Betydelsefullt. Sköt väl om de båda damerna, doktor! Yngva, jag kommer snart igen! Allan och Eksköld gå. YNGVA. Kommer han igen? bröst, men rycker sig tillbaka och går mot dörren till sitt rum, när ridån faller. Ridå. Thora öppnar sina armar. Yngva kastar sig till hennes Tredje Akten. Samma dekoration. _________ Första Scenen. THORA. ALLAN. samtala. Allan, nyss kommen, håller ännu hatten i handen. Hon lyssnar inte till mina ord. Hon ska' lyssna till mina. ALLAN. THORA ifrigt. ALLAN. THORA trött. ALLAN. THORA. Allan och Thora stå temligen långt fram på scenen och Hvad ämnar ni säga henne? Att jag älskar henne. Jaså det. Vet hon af vår slägtskap? Jag sa' henne allt så godt som allt i går. Nåå? ALLAN. THORA. THORA. Hon svarade mig lika litet då som nu. ALLAN går till dörren till venster, Yngva! ropar. natt. Kanske att hon har fått somna nu. ALLAN. Nej, låt henne vara. Hon har ingenting sofvit i THORA hejdar honom. också stängt in sig. I går afton underrättade han mig helt kort om om fakta. I dag... Ja, redan klockan sju i morse bad jag om ett samtal. mig i en droska och for hit. Jag måste få träffa Yngva trösta henne säga henne... _________ Om jag bara fick tala med pappa! Men han har Slutligen stod jag inte ut att vänta längre. Jag kastade Andra Scenen. DE FÖRRA. SANDÉN från fonden i ytterrock och hatt. Kommer nyss från den der »principherrn». Blef SANDÉN utan att helsa. inte mottagen. Stannar framför Thora, som satt sig vid sybordet. Nå, sjung ut! Det är naturligtvis mitt fel. Hva'? Är det inte det hon menar? THORA att sy, men förmår ej. Jag menar ingenting. Försöker under samtalets gång SANDÉN. THORA. SANDÉN. THORA. SANDÉN utan att fatta Thoras framRår jag för, att hon skulle gå och förgapa sig... räckta hand. Men hon tänker.
Jag får anhålla om R. o. Ad:s ursägt för det jag uppträdt att yttra mig i ett ämne af så svår och grannlaga beskaffenhet, som det nu förevar. LagUtslits betänk, afhandla)-; men jag anser såsom representant min pligt fordra, att jag äfven i detta ämne uttalar min mening, och får jag först förklara, det jag, lika med en föregtde talare här straxt bredvid mig, yrkar återremiss af detta betänk. af skäl, att det synes mig böra förändras till samma form med det vid sista riksdagen af LagUtsk. afgifna förslag angtde lagmansrätternas afskaffande; men jag kan icke undgå att tillika uttala den öfvertygelse, att jag för min del destomindre finner någon våda vid lagmansrätternas afskaffande, som, ifall det blefve stadgadt, på sätt en talare framställt, dels att summa appel labilis bibehölles, och dels att doms fullgörande erfordrades för vads fullföljande, jag med skäl tror att Frih. Boyes uppgift derom, att af de mål, mot hvilka vad vid häradsrätt anmäles och fullföljes vid lagmansrätt, endast en fjerdedel fullföljes från lagmansrätterna till Hofrätterna, och att således antalet af de till Hofrätten inkomna vädjade mål, genom lagmansrätternas bibehållande, minskas med y5 proc., nästan helt och hållet komme att förfalla, enär, enligt milt förmenande, antalet af till Hofrätten inkommande vädjade mål icke i betydlig mån komme att ökas, om lagmansrätterna borttagas under iakttagande af ofvanangifna grunder. Men jag tror deremot, att det vore af högsta besvärlighet för rättsökande parter, om lagmansrätterna bibehöllos, då de äro så organiserade, att ting derstädes icke hålles oftare än en gång om året. Det händer nemi. nu icke sällan, att en person, som får sitt Den n Juli. mål afdömdt vid häradsrättens »ommarting, icke kan få detsamma under pröfning vid det årets lagmansting, och således måste vänta till nästa års lagmansting.
Efter en ganska långvarig K RISTINA vistelse i hembygden har nu grefvinnan Kristina Nilsson de Oasa Miranda öfver Trelleborg — Sassnitz återvändt till sitt hem i Paris. Som bekant, har hon under sin härvaro gästat den vackra Schanderska För husmödrar att beakta! Hos undertecknad finnes till salu: Karameller, fin-fin blandning endast kr. 1,60 pr kg, fin » &gt; » 1,25 » Delikat fransysk konfekt &gt; » 3 25 » Delikat marmelade » » 2,00 » Skogssmultron, delikatess » » 2,50 » Extra fin julgranskonfekt » » 2,25 » Grémeoch skumchokolade, olika sortering, till pris 1, 2 &amp; 5 öre pr st. Minsta som expedieras är af karameller 2 kg., af konfekt och dyl. 1 kg. Likvid pr postanvisning till ALBERT BRUNSKOG, Eskilstuna. K. Forsberg &amp; C:o, Nya Operahuset. Våla-Stolar. Hvita händer Eleganta visitkort å Iduns Kungl. Hofboktryckerl 12 Stora Vattugatan ia. Mitt privata Hem i Rättvik for klena personer hålles öppet äfven vintertiden. Ellen Mellander (G. 88011) (f. d. Sophiasyster). THEA-ROS-PARPYM M. fl. prisbelönta vid i8qj drs utställning ' med GULDMEDALJ Försäljes i våra butiker 8 ^egeringegatan — Veöterlånggatan lö. A. T. A. T. 34 97. samt hos alla finare parfymhandlare i riket. egendomen Gårdsby i Växjö-trakten. För sitt vinnande väsen afhållen af alla, har den celebra sångerskan särskildt å Varenda dansgille blifvit mycket firad. O VENSKA TANDLÄKARE I TYSKLAND. En ung ^ stockholmska, fröken Hildegard Lindberg, har i dagarna aflagt examen vid tandläkareinstitut i Berlin. Fröken L., som kommer att bosätta sig i Braunschweig för utöfvande af tandläkareyrket, torde vara den första svenska kvinnliga odontolog, som praktiserar i utlandet.
Deremot har den hittills för bref, som afsändas med diligenser och ångfartyg, under en lång följd af år medgifna frankeringsfrihet betydligt underlättat brelvexlingen, utan att, sä vidt Rikets Ständer erfarit, någon klagan öfver missbruk af denna frihet försports, och något giltigt skäl att befara sådant, om denna frankeringsfrihet utsträckes äfven till öfriga, utom postexpeditionerna anordnade bref-emottagningsställen, synes ej heller nu förefinnas, hvaremot brefvexlingen otvifvelaktig! skulle beredas ganska väsendtlig lättnad genom en dylik åtgärd. Rikets Ständer hafva ock trott det ej vara med Postverkets fördel öfverensstämmande, om för ofrankerade bref stadgades högre lösen, än som motsvarar det å hvarje bref belöpande porto, äfvensom Rikets Ständer ansett nu gällande stadganden i afseende på så väl postkartorna, som brefs kringbärande genom brefdragare, böra förblifva oförändrade. I öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit i underdånighet anfördt och med bifall lill E. K. Mils Nådiga framställning i fråga om tiden för de förändrade före skrifternes tillämpning, hafva Rikets Ständer alltså beslutat: l:o. Alt, vid inrikes brefvexlingen, ett medelporto för bref, som befordras emellan de orter, der post-anstalter finnas, må, utan afseende på afståndet, bestämmas till 4 skillingar banko för hvarje lod, dock med den portomoderalion, som genom nu, gällande författningar är medgifven: 468 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Att, vid inlemnandet af bref å Postkontor eller Postexpedition, till portoafgiftens erläggande skola begagnas s. k. frimärken, hvilka böra vara brefven åsatte, inen att det likväl må pä bref-afsändaren ankomma att portot med penningar betala; 3:o.
MissgerningsBalken. P. 542. — angående Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betankanden; 1) om tillstånd, för de Finnar, som ho i de så kallade Finnskogarne på Sveriges och Norriges gränsor att få upprätta särskilte Kyrkor och Församlingar; 2) 0111 förändring i Presträttigheternes utgörande; 3) i anledning af väckt fråga att Norrska Skepp måtte i Svenska Hamnar Behandlas lika med Svenska Skepp. P. 544* — 0111 remiss af Konungens Nådiga Skrifvelse angående offentlighet vid Ståndens öfverläggningar. P. 545, 554. — om StatsUtskottels Utlåtande rörande ändring i föreskrifterne för Hammarskattens utgörande. P. 70g. —. om Betänkanden från följande Utskott: StatsUtskottet: 1) rörande prolongation å arrendet af Klabböhle Laxfiske; 2) rörande utgörande af de så kallade Dejne-penningarne; 3) rörande föreslagen försäljning till Skatte af Kungsgårdar och OfficersBoställen; Statsoch BevillningsUtskotten: angående särskilt anslag till Taxeriugskost - 556 nadens bestridande inom Norrbottens Lön; Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten: i) angående åläggande för Häradshöfdingarne att visa redo för Häradets andel af saköres-medel; 2) i anledning af väckt fråga att LagCommitte'en måtte höras öfver alla Lagförslag, samt deraf föreslå redactionen; 3) angående jemkning i stängselskyldigheten byemäii emellan, då storskifte eller enskifte för sig gått; 4) rörande skyldigheten att deltaga i stängseln omkring skog och skogsmark; 5) om förändring uti regleringen af snöskottningsbesväret, samt ansvar för underlåten snö-plogning; 6) om upphäfvande af Stadgan om Jagt och Djurfång, af den i3 April 1808, så vidt den angår skallgång till rofdjurs utöda nde.
Då hordens' tillfällighet beredt mig den äran, att af Herr Grefven och Landt-Marskalken emottaga den Staf Herr Grefven med kraftfull och säker hand burit, är det äfven för mig en hedrande pligt, att till Herr Grefven och Landt-Marskalken frambära den högtidliga försäkran om Ridderskapets och Adelns lika så utmärkta, sorn uppriktiga högaktning och tillgifvenhet. Ridderskapet och Adeln, som redan innan ett så ärofullt uppdrag åt Herr Grefven anförtroddes, för honom hyste dessa tänkesätt, bekräftar dem nu med förklarandet af sin oinskränkta och lifliga tacksamhet för det sätt, hvarpå Herr Grefven och Landt-Marskalken fört detta åldriga tecken af Svenska Folkets urgamla frihet, och hvarunder Herr Grefven företedt egenskaper, värdige Fäderneslandet, Konungen och detta Riks-Stånd, och när en dag Historien hunnit samla sina anteckningar om detta långa och märkvärdiga Riksmöte, skall Hon för efterverluen yppa, att Hon i manga af dessa egenskaper funnit anledningar till jemnförelser med de främsta bland de odödlige Män, som inom dessa murar anfört Ridderskapets och Adelns öfverläggningar. Herr Grefven och Landt-Marskalken återvänder nu till det enskilta lif, öfver hvilket Den 22 December e. m. 447 medvetandet att hafva förtjent medmenniskors aktning och bifall skall sprida så många behag. Njut det, Herr Grefve, i lugna och talrika år; men med förstärkta krafter att uthärda nya mödor, så ofta Fäderneslandet begär dem af den Medborgare, hvilken så ädelt och manligt ägnat sina dagar åt Menniskosällhetens högsta villkor och Svenska Statsförfattningens högsta ändamål —• Lagbunden Frihet. Det är med dessa djupt kända, men ofullkomligt tolkade tänkesätt, som Ridderskapet och Adeln beledsagar sin afskedshälsipng till en Landt-Marskalk, som sd uppfyllt sitt kall, att han åt sig beredt det älskade och hedrade minne, som från samtidiga vittnen skall fortgå till de åldrar, då sanningen genom grifternas skugga skall framträda att afkunna en dom, som af ingen tid skall jäfvas.
En skarp gräns emellan theoretisk och praktisk undervisning vore ytterst, svär att uppdraga, och äfven den undervisning, som vid bruk och bergverk meddelades bergsskolans elever, borde till en viss grad vara theoretisk. så aft åtminstone redogörelse öfver orsakerna till de fenomener, som derunder visa sig, alltid lemnäs. Beskaffenheten af denna undervisning, äfvensom af elevernas dermed förenade praktiska öfningar, vare sig att dessa ega rum uti för ändamålet enkom inköpta, förhyrda eller blott tillfälligtvis upplåtna lokaler, vore för öfrigt fullkomligt oberoende af bergsskolans läge, och något skäl funnes alltså icke heller till det antagande, att denna undervisning skulle blifva mindre praktisk derigenom, att bergsskolan förflyttades till Stockholm samt der förenades med Teknologiska Institutet, i afseende å lämpligheten af hvilken förening Styrelsen icke funnit skäl att frångå sina redan uttalade åsigter. Kostnaden för den härtill erforderliga nybyggnad hade vid sistlidne riksdag, enligt af Professoren m. m. Scholander uppgjorda approximativa förslag, beräknats att högst uppgå till en summa af 58,000 Kiksdaler, men denna summa blefve, i anseende till inträffade Erisstegringar ä materialier och dagsverken, icke numera för ändamålet tillräcklig, vartill äfven komme att uti berörda nybyggnad utrymme för endast Femton elever beräknats, dä deremot de af Föreståndaren för bergsskolan nu uppgjorda förslag grundats på beräkning, att tjugotvå elever årligen komme att antagas.
December 1827, angående grunderna och vilkoren för Hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman. XIII. i8r. — N:o 128. angående inrättande äfen Skola i staden Borgholm å Öland. XIII. l8r. — N:o 12g. angående Löfås Silfververk. XIII. 197. — N:o i3o. angående ÖfversteLieutenant Nordencreutz’s Enkas underdåniga ansökning, att varda bibehållen vid de löne-inkomsler mannen i lifstiden innehaft. XIII. 197. -— N:o i3r. i fråga om rättighet för Götha CanalBolag att i RiksgäldsContoret lyfta medel lill anskaffande af Ångbogserings-fartyg. XIII. 197. — N:o i32. angående tillsättande af Justitiae-OmbudsmansEinbetet. Xlii. 197. — N:o i34. angående ett fortfarande anslag för Indelta Infanteriets Lifmundering, till lika belopp, som vid sista Riksdag bestämdes. XIII. 235. — N:o i35. angående ytterligare åtgärder i afseende å förslitne Bankosedlars utbyte i Landsorlerne. XIII. 235. ■— N:o 136. i fråga om meddelandet af bestämd föreskrift, 1 ( 79 ) huruledes förmyndare bör ansvara för ränta A myndlings capital. XIII. 235. Expeditioner till Kongl. Maj:t, Rikets Ständers: N.'o i3y. angående väckt fråga om upphäfvande af dubbla tjenstårsberäkningen vid befordringar till Ecclesiastika Embeted och Tjenster, XIII. 235. — N:o i38. om upphäfvande af det i Skol-Ordningen stadgade ansvar för lärjunge, som underlåter att göra anmälan om slutad skolgång. XIII. 235. — N:o 13g. angående förändrade stadganden i afseende på Skeppsägares åliggande att uttaga Fribref och Turkiska pass. XIII. 235.
Jag fortfar i lagens text och finner att för 100 R:dr Banco smädas Kongl. Personer, med undantag af de Regerande och af Thronföljaren; att för 33 och 16 å 100 R:dr samma mynt utspridas lögnaktige uppgifter och vrängda framställningar till allmänhetens förvillande och förledande; att för 50 till 100 R:dr, äfven Banco, vanhelgas sederna genom offenteliga läror till last och för 33 R:dr 16 Sk. genom otuktiga uttryck och grofheter. Om böters lämplighet till brottmål i allmänhet har jag länge haft en afgjord tanka, men ehvad skäl för bibehållande af peuningestraff i vår Straffbalk må framställas, anser jag 304 Riksdagen 1812. mig ändå befogad till det påstående, att då penningeböter, denna lemning af lagstiftningens råaste epok, mäste användas i en ny, på upplysning grundad och upplysningens vigtigaste föremål åsyftande lag, måste detta användande åtminstone modifieras efter de genom upplysningen tillkomne begrepp och de månge för väre förfäder okände åsigter den alstrat. Skall en andryg eller penningestursk narr, som af en Konglig Person tror sig förnärmad, för 100 R:dr Banco äga att smäda den? Skall en utländsk eller inländsk agent för en dylik eller mindre summa äga att förvilla eller förleda allmänheten? Skall ett sådant nationalbrott som sedernes fräcka eller lättsinniga vanhelgd genom offenteliga läror och uttryck försonas med värdet af en rock? Men, säger man, upplagan skall ju confisqueras; detta ökar författarens eller förläggarens lidande och förekommer skriftens skadeliga verkan. Visserligen är det rätt ömt, att ett i så god afsigt ingått förlag går förloradt, men hvad vinnes dermed? Skall förbrytaren i de två fall, jag först nämnt, väl nånsin sakna tillgång att lägga 50 Kalr till plikten och då gratis och utan ansvar enligt 4 § 2 Mom. låta utdela hela upplagan? Huru förekommes då allmänhetens förvillande, eller tror man, att en af utrikes eller inrikes fiender besoldad agent skall till ett sådant ändamål sakna 150 R:dr och tryckningsförlaget?
Vid ytterligare föredragning af Stats-’ [Utskottets den 31 sisth Januari afgifna och sedan sista Pleni-dag på bordet hvilande betänkande, i anledning af Riksdags-Fullmäktige Anders Nilssons och Olof Olssons från Wermland Memorial om kostnad till sänkning af sjönWermelen; blef detta betänkande af Hedervärda Bonde-Ståndet gilladt. Vid ytterligare föredragning af Stats-Utskottets den 31 Januari afgifne och sedan sista Pleni-dag på bordet hvilande utlåtande, i afseende på Herr Ebels Memorial, angående vissa föreslagne förmåner lör ' Segelduks-Fabriks-idkaxe; blef samma utlåtande antagit och bifallit af Hedervärda Bonde-Ståndet. S. D. Stats-Utskottets sedan sista Pleni-dag på bordet hvilande utlåtande al den 31 nästvekne Januari, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Remiss uppå Pierr Stats-Commissarien Wideg re ris ansökning om gratification och Bönförhöjning för Kammeteraren Miillern; blef nu af Hedervärda Bonde-Ståndet vid fögjyad föredragning bifallit. Stats-Utskottet d. 3 1 nasti. Januari meddelto och sedan sista Pleni-dag på bordet hvilanda Prof. Utdrag d. 7 Fehr. 1818.' 85 betänkande , angående föreslagen tillökning i postskjuts legan, blef nu vid ytterligare föredragning af Hedervärda Bonde-Ståndet bifallit. Det af Stats-Utskottet den 31 nasti. Januari afgifne och sedan sista Pleni-dag på bordet hvilande utlåtande, angående Riksdags-Fullmäktigen Eric Svenssons från Bohus Län Memorial om indragning af Adels-Fane-Regementets indelningar, bifölls nu, efter förnyad föredragning, af Hedervärda Bonde-Ståndet.
Kommerse-kollegium — hvars egenskap af lliks-kollegium Kommitterade ansett kunna utan olägenhet upphöra — tagit under öfvervägande huruvida icke förvaltningen af den hufvudsakligen till handelns och sjöfartens befrämjande afsedda fond, som för närvarande stöde under KonvoyKommissariatets vård och inseende, lämpligen kunde öfvertagas af den myndighet, åt hvilken Stats-Utskottets Utlåtande N:o 143. 9 åt hvilken handläggningen af öfriga, handeln och sjöfarten rörande, ärenden blefve anförtrodd; hvarvid, dä sammanförande, såvidt ske kunde, till en enda embetsmyndighet af alla de mål och ärenden, som med förenämnde näringar egde gemenskap, skulle lända till reda och enkelhet vid dessa angelägenheters behandling, samt bibehållandet af ett särskildt verk endast för förvaltningen af ifrågavarande fond, sedan, enligt Kongl. Maj:ts nådiga förordnande, det bidrag till vissa Konsulers aflönande, som från konungariket Norige erlades, och hvilket tillförene emottagits af Konvoy-Kommissariatet, numera inginge till Kongl. Utrikes Departementet, icke vidare syntes behöfligt och lämpligt, Kommitterade funnit sig böra tillstyrka, det äfven Konvoy-Kommissariatet mätte upphöra, och dess befattning med Handelsoch Sjöfarts-fonden öfverflyttas till det embetsverk, som komme att handlägga de Kommerse-Kollegium nu tillhörande ärenden. I betraktande af hvad Kommitterade sålunda yttrat och tillstyrkt, synas onekligen välgrundade skäl förefinnas för den af ofvannämnde motionär förordade indragning af det ifrågavarande embetsvcrket; men dä lämpligast torde vara, att den i sådant afseende erforderliga utredning verkställes samt behandlingen af dithörande frågor eger rum i sammanhang med pröfningen af det förslag till förändrad organisation af rikets samtliga styrelseoch förvaltningsverk, hvilket lärer komma att af Kongl. Maj:t framställas, anser Utskottet den genom förevarande motion väckta frågan för närvarande icke böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 6 Juli 1860.
Ad:s pröfning, torde R. o. Ad. äfven finna, att den borde förbigås, och alt således nu först borde föredragas det dernäst förekommande förslaget om Den 27 October f. m. allmänna val under vissa förbehåll och med tvänne kamlar, som af Gr. Frölich blifvit framstäldt. Gr. Frölich, David: Det är visserligen sannt, alt med afseende på ordningen, uti hvilken förslagen blifvit aflemnade, mitt förslag är det, som nu i ordningen borde förekomma; men jag hemställer till Hr Frih. o. Landtm., huruvida icke, enär Frih. Boyes förslag blifvit främst i ordningen företaget, såsom jag fattat, egentligen derföre att det mest afvek från Const.Utsk:s utlåt.; och då jag tillika finner, att det vore mest rationelt att låta det förslag, som mest öfverensstämmer med Const.Utsk:s utlåt., blifva det sorn företogs i ordningen närmast intill Const.Utsk:s förslag, hvilket, derest ingen anmärkn. mot detsamma göres, kommer att hvila till antagande eller förkastande vid nästa riksdag, mitt förslag till gemensam tanke vore det, som borde förekomma aldrasist och näst före det Hr von Troils förslag, hvilket i så måtto närmar sig till Const.Utskrs, som det i viss mån erkänner principen af allmänna val, då deremot de öfriga förslagen afvika från grundsatsen af allmänna val. Såvida R. o. Ad. (inner, att denna ordning i afseende på förslagens föredragning är riktig, så hoppas jag, att någon understödjer min anhållan, att milt förslag måtte komma sist, och näst derförinnan Hr von Troils samt de öfriga uti den ordning de värde upphofsmännen till förslagen sjelfve finna för godt alt rangera dem. Hr Lefren, Joli. Pehr: Jag får vördsamt anhålla att få veta, om icke det var den ordning, i hvilken föredragningennu sker, som Hr Frih. o. Landtm, vid resumerandet af öfverläggningen framställde, sedan R. o. Ad. gifvit sitt beslut tillkänna, att den preliminära öfverläggningen skulle anses vara fulländad.
Till denna förklaring har Utskottet, i afseende på den omförmälda anmärkningen, endast att tillägga, att det Riksstånd, der anmärkningen den 17 innevarande månad framstäldes, den föregående 8 i samma månad, såsom inhemtas af ett Utskottet tillhandakommet Protocolls-utdrag, förklarat, att handläggning af Constitutions-Utskottets Memorial N:o 85 komme att anstå, intilldess beslut genom votering i Förstärkt Gonstitutions-Utskolt varder faltadt derom, huruvida Enkammare-eller Tvåkammare-systemet för Riksförsamlingen skall ega rum. Hvad derefter beträffar anmärkningarne emot de i Utskottets Memorial N:o q5 föreslagna volerings-propositioner, torde Utskottet tillåtas att, rörande Ja-propositionen, erinra, att de klandrade orden i ingen händelse kunna innebära någon inskränkning i Riks-Ståndens frihet alt, om Två-kammaresystemet i voteringen skulle segra, emot Utskottets förslag i Memorialet N:o 85 göra alla anmärkningar gällande, om hvilka Stånden, hvart för sig, blifva ense. Utskoltet inryckte dessa ord derföre, alt öfverläggning om Grundlags-ändring, som icke af Konungen är föreslagen, i Riks-Slånden endast i anledning af ett utaf Conslitutions-Ulskottet framstäldt förslag kan ega rum, och att Utskottet blott i Memorialet N:o 85 framställt förslag om Två-kammar-systemet. Dä de omförmälda orden emedlertid äro fullkomligen umbärliga, och en anvisning på blifvande beslut måhända kan vara mindre lämplig i ett sådant Utlåtande, som en i Förstärkt ConstitulionsUtskott segrande proposition blifver, har Utskottet ansett sig böra hemställa, alt den i Memorialet N:o $5 föreslagna Ja-propositionen må, på nedan - ,4 fConslilutions-Ulikoltcls Memorial, N.-o t oo. skrifna sätt, jemkas till öfverensstämmelse med de hos serskilda Riks-Stånd yttrade önskningar.
Ja ta' mej fan gör han inte så... stackars liten ( framkommer på scenen ) . Hör på, min goda fru, efkasta det på gatan ... men förbanna mej ska' jag inte ha reda på barnets familj ... hvar kommer det ifrån Se så, fru Walström... hjelp mig ter det lilla kräket nu en gång är här, så inte kan jag låt oss söka tillsammans ... låt oss tänka efter, om ingen i huset ... hvem bor en trappa upp? F RU W ALSTRÖM . Åh kära herre ... det är ju den der gamla Enkefrun, den der läserskan, som herrn ju vet... K ONJANDER . Den der läserskan ... hvem då vet så noga't ... de der skenheliga damerna äro alltid de värsta ... än två trappor upp, lärda herrn F RU W ALSTRÖM . Professorn den der K ONJANDER . Nej bevars ... har ingen fara Så försmädligt ... och inte ett enda märke, lapp en gång... som man kan känna igen det på ... inte en brefF RU W ALSTRÖM . Nej ... jo ... det var sannt, ett visitkort ... men det begriper jag inte hvar jag gjort af. med många grimacer inåt ) . Nej, för fan, inte på K ONJANDER . Sök efter det genast ( halfhögt täcket! ( till fru Walström ) . Se så, skynda sig nu och sök reda på kortet. F RU W ALSTRÖM . Ja, herre ( går ) . Nionde Scenen KONJANDER. SKÖTERSKAN. K ONJANDER . Kanske jag af det kortet kan få någon ledning... ( sätter sig i en ländstol och försöker att sofva ) . ta dörren ) . Så ja ... nu sofver han... ( när SKÖTERSKAN ( utkommer på tå och tillskjuter sak mar sig Konjander och höjer rösten ) . Herre min Ska pare ... en så'n Guds engel till gosse ... jag riktigt gratulerar herrn... K ONJANDER . SKÖTERSKAN. Är hon galen?