Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
"Rolifligt tecknade karakterer som deruti förekomma, tyckte jag mig ej allenast i dem finna ett rikt fält för skickliga Skådespelare till utmärkelse, utan äfven, att händelserna i denna roman med träffar, vore ett ypperligt ämne för en dramatisk produkt. Till följe häraf, och med tanken någon förändring, serdeles hvad upplösningen be riktad på det skydd som den inhemska DramatiTheaters organiserande, såsom fosterländsk till anda och syftning, beslöt jag att söka bearbeta förmåga till detta företag varit allt för ofull ken lofvade sig och lofvades genom ofvannämnde denna roman till ett stycke för Scenen. Att min komlig, erkänner ingen heldre än jag; men huruvida jag alldeles misslyckats, torde bäst beken mitt arbete nu öfverlemnas, och serdeles af dömmas af den gunstbenägne Allmänheten, åt hvildem, som möjligen hysa något intresse för saken. Att stycket hos de respective Theater-Styrelserna icke vunnit burskap, hufvudsakligen på grund af den omständigheten, att dramatiserade romaner sällan gjort lycka på Scenen, torde måhända vara rättvist nog; men åsidosättande all fördom härutinnan, skall man likväl finna flera undantag då förhållandet varit tvärtom, hvilket Mad. Birsch-Pfeiffers bearbetningar troligen lära komma att bevittna. Man har äfven anmärkt, att uti sista akten förekomma för mycket skakande uppträden, hvars åsyn måste förorsaka ett vidrigt intryck på känslan, och ingalunda vara öfverensstämmande med vårt tidehvarfs fina smak. Men finnas då ej något motstycke härtill i flera andra, till och med verldsberyktade, författares arbeten, hvaribland exempelvis må nämnas: Schillers "Maria Stuart?" der hvarje fiber hos åskådaren spännes till ytterlighet, under förväntan på ljudet af det hemska dödshugget, och hvarvid känslornas styrka tages i större anspråk än här: eller ock uti Victor Hugo's "Maria Tudor"? hvarest af rättningen tillkännagifves genom ett kanonskott, ingalunda beräknadt att sakta pulsslagen eller stilla det arbetande blodet, som unstarkare omlopp.
Förordn. d. 28 Juni 1798; N:o 89, i anledn. af väckt fråga derom, att för reverser och invisningar, ställde till viss man eller ordres måtte bestämmas enahanda betalningsansvarighet, som för vexlar; N:o 90, i anledn. af väckt motion om förmånsrätt till betalning i concurs för fordran, grundad på vexel, invisning eller skuldebref till ordres; samt N:o 91, i anledn. af väckt motion om förmånsrätt för förskott, lemnadt på varor, som blifvit till försäljning emotlagne. II. R. o. Ad. åtskildes kl. ^ till 11 om aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. Tliorstlagen ilen 13 Mars 1845. Plenum kl. 9 f. m. Fortsattes pröfningen af Const.Utsk:s mern. N:o 26, med förslag till nationalrepresentationens ombildning och deraf följande grundlagsförändringar. Gr. Hamilton, Jacob Essen: Jag har länge varit ibland deras antal, som insett behofvet högt påkalla en förändring i vårt nuvarande bristfälliga representationssätt^ och då af de hittills afgifna förslag till gemensam tanka, Hr Åkermans tyckes närmast öfverensstämma med hvad en upplystare tid kan fordra, får jag härmed förklara, att jag röstat för detsamma, hvarföre jag ock nu till Den 13 Mars f, m. ?33 till dagens protocoll ber att få min reservation antecknad emot det af R. o. Ad. i gårdagens plenum fattade beslutet att förkasta förenämnde förslag. Upplästes följande af Hr Freidenfelt, Fredr. Dan., inlemnade anförande: Mot det af H. R. o. Ad. i gårdagens e. m:s plenum genom votering fattade beslut, att förkasta Hr Åkermans förslag till representationsförändring såsom Ståndets gemensamma tanka, får jag vördsammast anmäla min reservation, med anhållan att till protocollet få antecknadt, alt jag bland de röstande hört till minoriteten, samt att jag till alla delar förenar mig i den af Hr Munck, Bror Gustaf Reinhold, muntligen gjorda reservation. Gr.
Domkapitlet i UpAnslag till sala, en af Rektor vid Norrtelje skola samt åtskilliga nämnde stads innevånare i un^laroverket derdånighet gjord ansökan om anställande af en extra lärare vid berörda läroverk, i Norrtelje. dervid Domkapitlet underdånigst tillstyrkte, att arfvode åt en dylik lärare måtte i nåder beviljas, samt att lör den händelse denna läroverkets utvidgning skulle profvas böra fortfarande ega bestånd, nådig proposition måtte aflåtas till Rikets näst sammanträdande Ständer om anslag på ordinarie stat till aflöning åt en tredje lärare vid ifrågavarande skola. Enär likväl anställandet af en dylik lärare på statens bekost - 30 Bil. M 7 d) lill Kongl. Maj:ts Nåd. Anslår) lill utvidgning af elementar läroverket i Carl Johans församling. nåd icke kunde med afseende på dåvarande lärjunge—anta! anses vara af behofvet påkallad t, samt då någon tids ytterligare erfarenhet borde afbidas, innan i nåder beslutades, huruvida proposition i förberörde hänseende skulle till Rikets Ständer aflåtas, behagade Eders Kongl. Majit uti skrifvelse den 8 Mars 1861 anbefalla Domkapitlet att efter förloppet af ytterligare ett år, så framt icke förändrade förhållanden dessförinnan gjorde sådant nödigt, inkomma med den förnyade framställning i ämnet, hvartill skäl då kunde förefinnas. Med anledning häraf har Domkapitlet under den 26 Mars innevarande år i underdånighet anmält, att läroverkets Rektor till Domkapitlet afgifvit redogörelse för de ytterligare skäl, som numera vore för handen till förnyad underdånig framställning uti ifrågavarande hänseende.
December sistlidna år insänd ansökning af Vaktqvinnan vid straffoch arbetsfängelset å Norrmalm Anna Catharina Eriksson, att, som hon numera, enligt bifogadt läkarebetyg, vore icke allenast oförmögen att förrätta sin tjenst'vid fängelset, utan ock saknade förmåga att genom arbete bidraga till sitt framtida underhäll, Kongl. Maj:! mätte till Rikets Ständer allåta Nådig Proposition om pension för henne under återstående lifstiden, motsvarande den kontanta aflöning hon vid fängelset innehar, eller Trehundra Riksdaler Riksmynt. Med afseende å hvad genom läkarebetyget blifvit vitsordadt och då, enligt hvad Direktörens vid fängelset afgifna betyg utvisade, sökanden, som från den 1 Juni 1850 innehaft Vaktqvinnebefattning derslädes, under sin tjenstgöring i sådan egenskap ådagalagt mycket nit i förening med ett redbart och i allo hederligt uppförande, har Fångvårdsstyrelsen ansett sig böra på; det sätt förorda ifrågavarande ansökning, att sökanden, som är född den 26 December 1812 och således ännu icke uppnått sextio års ålder, måtte, då hon erhåller afsked från Vaktqvinnebefattningen, tilläggas för sin återstående lifstid en årlig pension till belopp af trefjerdedelar af den kontanta aflöning hon nu innehar. Hans Excellens Herr Justitie-Stats Ministern hemställde i underdånighet att. med afseende å hvad sålunda förekommit, Kongl. Majit behagade besluta att tili Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta! Nådig Proposition derom, att sökanden må berättigas att från och med månaden näst efter den, då hon erhåller afsked från Vaktqvinnebefattningen vid straffoch arbetsfängelset å Norrmalm, å allmänna Indragningsstaten uppbära en årlig pension för sin återstående lifstid tili belopp af Tvåhundratjugufem Riksdaler Riksmynt. Bä. N:o 1 till Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverket 1865, 9 Hufvudtiteln. 15 Denna, af Stats-,Rådets öfrige ledamöter biträdda hem ställan läcktes Hans Majit Konungen i Nåder bitalia:
Preste-Ståndet den 19 Borgare-Ståndet den 22 Bonde-Ståodet den 22 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående grufegares åläggande att deltaga i fattigvården. (Lagsamt Allm. Besv. och Ekon.-Utsk:ns Bet., N:b 22.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har uppmärksamhet blifvit fästad derå, att i de trakter, der grufvor funnos upptagne, församlingarnes fattigvård ofta belastades med en mängd utblottade grufarbetares och deras hustrurs eller enkors samt barns underhåll, utan att församlingarne kunde af grufegarne dertill erhålla 3i2 Expeditions-Ulskotlels Förslag till und. Skrifvelsej N:o 126. ringaste bidrag; till vinnande af lättelse hvarutinnan och såsom med billighet öfverensstämmande blifvit föreslaget, att egare lill grufvor måtte tillförbindas att, gemensamt med öfrige invånare i den församling, der grufvan är belägen, bidraga till de fattiges underhåll. Rikets Ständer, som för deras del finna ett sådant åläggande öfverensstämma med den uti Kongl.
Ir ^ utbad sig fä an häll', att när Bewillningsfrägan till deDitivt afgörande upfages, dermed mätte för/aras lika sv,m med R-iksdagSrorbnitzgen och sitffottets prcZcct till granskning punttewis för eka gas; hwilkctz Herr Grcfwcn och L a u d k - M a r-e s? al ? eN medgaf. Företogs ä nyo allmänna De>wärsr och Ecviisx imic Utffvttcts Betänkande, rörande BränwinL-bräniiingsrättigheten och allmänna M-agaziner, hwilkcf ben iPdö Sspl-.mker blifwit lagdt pä bordet. Innan detta mäl till ventilation företogs, tilkännagaf Herr Grcfwen och Landt-Marskalken, att L anledning af Riddcrskapcls och AdclnS i förmiddag pks träde önskan, att erhälla underrättelse om de i Bantzuen deponerade paektärarS innchäll, innail de yttrade fig om deras utlemnandc, wille Herr Landt-Marffalkcn annroda Riddcrskapct och Adeln alt i morgon klockan 7' I in silena, sammanträda, endast för att emottaga Friherre siljer!^ och Banco-UtstotlctZ berättelse, och afgöra detta ärende. Derefter uplästcs det af Herrar Sspteslbn, fäglin och ('lllwenlton i Borgare - Ständet inlemnade och med de öfrige Sländetz communiccrade Memorials röray - Den 25 September. rörande sörcwarande ämne, hwilket äfwcn d. 14 September ladis pä bordet, Friherre Ltjsrnltestt, Larl 6ukak, hade inlcmnat ett Memorial, hwilket uplästeS sä lydande: Ödmjukt Memorial! Ehuruwäl att jag för min del anser Kongl. Förordningen af den 15
N.o 5 lägenheter af Regemenls-Skrifvare och Auditeur nied aine Nämndemän, i närvaro af Regementets fullmägtig eller brukare; å Ecclesiastique och Civile boställen samt öfriga Krono-lägenheler af Krono-Fogde och arne Nämndemän, likaledes i närvaro af brukare samt Consistoriieller Krono-ombud. Laga Syner hållas hvart tionde år af första domstolen i orten, der lägenheten är belägen, hvarvid dom uti rättsfrågor och utslag i oeconomiske ärenden bör serskildt meddelas, i anseende till den olika myndigheter tillkommande pröfning af desse frågor, då klagan öfver besluten an föres. I anledning af vid besigtning förekomna serskilde förhållanden, ege vederbörande uppsigthafvande myndigheter förordna laga Syn, innan förenämnde tio år liliandagått. Besvär deröfver fullföljas i administrativ väg Laga Syn bör dessutom vid hvarje afoch tillträde anställas. 8:0 Besigtningsoch Brukningssätt förverkas genom skyldigheters 'uraktlåtande. Frågor derom afgöras af Syne-Rätt och vidare af flof-Rätt och Kongl. Majlis Högste Domstol. 0:0 Frågor om rätta förståndet och förändringar af Contract upptagas af Afoch Tillträdes-Syne-Rätt och fullföljas i administrativ väg, 10:0 Utflyttning i följd af skifte och ersättning derföre. SyneRätt pröfvar och beräknar kostnaden för så väl utflyttningar, som i anledning deraf behöflige odlingar, hägnader, m. m., föreslår fördelning af koslnadssumman på antal år, i nion af tidigare eller senare påräknelig afkastning af odlingsfälten. Frågor härom afgöras i administrativ väg, i den ordning Gite punkten innehåller. 11:0 Tiden för afoch tillträde bestämmes af Syne-Rätt, enligt allmänna Lagens föreskrifter derom, Sådane frågor fullföljas i Hof-Rätt och Konungens Högste Dpinstol.
Om sådana formela hinder verkligen förefinnas, det lärer väl Hr Olivecrona förslå bättre än jag; men nog förefaller det mig underligt, om ej R. St:r skulle hafva rättighet att, derest de skulle finna det af K. M:t med ett visst äskadt anslag åsyftade mål kunna vinnas på ett ändamålsenligare sätt, än det K. M:t föreslagit, i sådant fall bevilja detta anslag, men förordna om dess användande på ett från K. M:ts förslag något skiljaktigt sätt. Nu har K. M:t begärt ett anslag af 3,000 rdr till docentstipendiernas förbättrande, på det att brist på docenter icke måtte vid universiteten uppstå. Jag har trott, att detta mål skulle medelst den föreslagna summan bäst vinnas, om densamma användes till bildande af 6 nya docentstipendier för Upsala, så att Upsala konime att hafva 12 och Lund 6 å 500 rdr hvardera. Delades denna min åsigt af R. St:r, skulle de då ej ega magt att bevilja det af K. M:t till docentstipendiernas förbättring äskade belopp, men bestämma, att detsamma väl skulle till förbättrande af docenternas ekonomiska ställning användas, men ej genom att, såsom K. M:t föreslagit, förhöja de redan befintliga docentstipendierna, utan genom att instifta 6 nya så - Den 26 April f. ni. 559 dana för Upsala universitet. Skulle emellertid formela hinder möta lör mitt yrkande, lärer väl Hr Gr. och Landtm, vägra propos. derpå; och jag får i sådant fall understödja deras mening, som yrka bifall till Utsk:ts förslag. Hr Pauli: Den siste värde talaren har redan ådagalagt, att något formelt hinder lör punktens återremitterande icke finnes. Hvad angår Hr Olivecronas andra yttrande, så finnes äfven i Lund andra stipendier än de af Staten anslagna, och jag tror ej att Lund i det afseendet är vanlottadt.
Det 2 inom. hänvisar till en § i allmänna lagen, hvaraf egentligen blott en straffbestämmelse är utsatt, och uti 3, 5 och 6 mom. af 3 § äro böter till bestämdt belopp utsatte, så att tillämpningen deraf är gifven; men i andra momenter hänvisar Förordningen till kapitel och § i allmänna lagen, hvarest olika bestraffningar äro utsatte, nemligen: I mom. hänvisar till 1 Kap. 1 § M.B., efter hvilken kan dömas till döden eller att böta 100 daler silfvermynt och göra offentlig afbön. 4 mom åberopar 5 Kap. 1 § M.B.; straffet kan blifva, att mista lifvet eller undergå fängelse å fästning 2 till 10 år. 7 mom. hänvisar till 6 Kap. M.B. Enligt deri förekommande olika stadganden kan straffet blifva, att mista lif, ära och gods, landsflykt, spö eller fängelse, som brottet är till. 9 mom. åberopar 6 Kap. 5 § M.B., som stadgar landsflykt, spö eller fängelse, efter som brottet är till. 10 mom. hänvisar till föregående 9:de mom. II mom. åberopar 60 Kap. M.B. utan att någon viss § nämnes. 4 och 5 §§. i nämnde kapitel utsätta straff, att mista äran och plikta dertill med spö eller ris, fängelse vid vatten och bröd eller landsflykt, som saken och personen är till, eller ock att straffas med fängelse eller böter efter omständigheterne och att göra afbön. Ar det nu ostridigt, att pröfningen af hvad mer eller mindre ansvar bör åläggas en författare på grund af 12 och 13 mom. i 3 § tillkommer domstolen, så lärer ej eller något giltigt skäl finnas att bestrida, det ju äfven, då åtal sker enligt ofvanuppräknade momenter, det är domstolen, som skall pröfva den större eller mindre brottsligheten och derefter bestämma straffet. Att ett annat förhållande skulle vara i afseende å 3 § 8 morn., som hänvisar till allmänna lagen, utan att något visst kapitel eller § åberopas, dertill synes ej någon giltig grund kunna upptäckas.
4 Sami. 1 Afd. 29 Haft. 5 34 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 84. ka hemmanen Husq varn a N:ris 1 och 2, såsom till faktoriet anslagna, erhållit eftergift af ditintills utgjord skatt; och får Utskottet, på grund af nu upplysta förhållanden, tillstyrka, att ifrågavarande räntor må, såsom Revisorerne föreslagit, från Riks-staten uteslutas. 28:o Lifoch Släp-munderingar vid Rotehålls-regementena. Enligt hvad den Kongl. Propositionen innehåller
Skåne och Blekinge dito med dito dito Minister-Staten Rost-Verketj förslagsanslag Karnmar-Collegiurn Slats-Conlorct med Charta:-Sigillatce-Vcrket Krono-Magazinerne 3 Väg-Staterne i Fahlun och Avesta samt Myntoch Conlroll - Verken j (härunder förslagsanslag till Chartaj-Sigill-Omkostnader 44,000 R:dr, till Con tro II-Verke t dito, 2,300 R:dr Bergs-Collegium med Bergslags-Stater - ne Commerce-Collegium Kammar-Rätten Sundhets-Collegium med Medicinal-Verkel och vcterinair-Inrättningenj (härunder förslags-anslag till Medicolegala besigtningar 3,000 R:dr, till Farsoters hämmande 9,000 R:dr ÖJver-Ståthållare-E mbetet Ofver-Inlendents dito Transport Andra Huf - Pen rungar. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Summa Mått. Markegång å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde pä förslag å 6 R:dr T unnan. T:r k. T:r k. St. Prot. 18/j.o och tS/ft. io Sami. i Afd. 2 Band. 4 Riks-Staten. 14 cr r, v#-* u: C s prt> »1 Kronovärdi. Markegång. T:r 33,212 k. Indelt på forsh gOindelt. Summa. Summa Mått. Markegång å 6 Tunnan Mått. Värde å 6 ft:dr Tunnan. Mått. Indelta Arméen. Cavallenoch Infanteri - Regementerne Militie-Bostalls-Cassans Reserv-Hemmans Ranlor Exercitie-Sqvadronernes underhåll Möles-koslnaderj Reservations-anslag . Indelt på förslag. (lindell. Summå. Summa Mått. Markegång å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde pä förslag å 6 R:dr Tunnan. Mått.
Kdr skall komma att upstå på Theaterns stat, denna brist är visserligen större än skilnaden mellan det begärda anslaget och det nuv:de men det förklaras genom det förhållande, som jag nyss nämnde att en väl reglerad inrättning kostar vida mindre, än en derangerad; dertill kommer slutligen H. M. Konungens enskilda pensionsstat, hvilken till större delen lär vara ärfd från högstsalig Konung Carl XIV Johan, och den upgår till 300,000 Rdr, af hvilka 0,000 Rdr till pensioner åt personer, som förut varit anstälde vid den Kongl. Theatern. Alla dessa summor, tillsammans utgörande 550.000 Rdr, får H. M. Konungen utgifva, utan att derför erhålla den ringaste valuta. Under sådana förhållanden och då frågan, såsom jag tror den bör upställas, reducerar sig till denna; hvem skall ersätta den brist, som upstår i Kongl. Theaterns stat. Konungen eller Staten? Så förmodar ing att R. o. Ad. icke skäligen kan vägra bifall till den väckta motionen. Jag tillstyrker således att anslaget till Kongl. Theatern bestämmes till 75,000 Rdr Rmt. Hr Akerman, Fredr.: Då Regeringen, af orsaker som man lätt kan föreställa sig, icke hos Ständerna begärt ökadt statsanslag till den Kongl. Theatern, sfi fägnar det mig att enskilde Riksdagsmän väckt en dylik fråga, och jag beklagar att den icke inom StatsUtsk. lyckats tillvinna sig den upmärksamhet som den i så hög grad förtjenar. Man har redan anmärkt, och det kan icke för ofta anmärkas, att det ligger i nationens intresse att hafva en NationalTheater, icke blott för dess förmånliga inverkan på kon9tsinnet och sedlighet, utan äfven för att kunna stå på ungefär samma kulturgrad som öfriga Europeiska samhällen.
Om icke discussionen redan vore slutad, skulle jag för den .sista talaren förklara orsaken hvarföre saken här gällt mera än nummerföljden i betänkandet Det ar saken, som föranledt den förändrade paragraferingen; men som öfverläggningen redan är slutad och Hr Landtm, framställt propos. , hoppas jag att R. o. Ad:s tid icke må vidare upptagas genom sådana anmärkningar. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla den af Hr von Hartmansdorff föreslagna 5 S Ropades starka nej, blandade med ja. Då Hr Landtm, förklarade, del lian trott sig linna att nej öfverrösta! ja, begärde Gr. Spens votering. Den 8 Mert e m. 207 Hr Frih. o. Landtm, föreslog, att jn-propos:n miiite komma att innehålla bifall till Hr von HartmansdorlFs förslag, samt nej-propos:n afslag å detsamma. Gr. Spens: Jag anhåller att, så framt ingen annan än jag begärt votering, få rälta ett misstag, som tilläfventyrs torde vara begånget af mig. Jag tyckte, när jag begärde votering, att Hr Landtm, yttrade den lanken, alt Hr von HartmansdorlFs förslag var med ja besvaradt. Ifall jag dervid misstagit mig, ufstår jag från den begärda voteringen. Hr Gripenstedt tillkännagaf, att i sådant fall begärde lian votering. Underl. Ridd.Secret. upplyste, det Hr Landtm, nyss förklarat, det han trott sig linna att nej öfverröstat ja. Upplästes till justering och godkändes följande voler:sproposition: Den som bifaller Hr von HartmansdorlFs och Ur Gripenstedls förslag till 5 5 ‘ lagen för sockenstämmor, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, afslår It. o. Ad. ofvannämnda förslag. Förslaget anslogs bredvid voter:s-propos:n. Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 14. Nej — 21. Hr Frih. o.
Prof. 1845, 4 Sami. 2 Afd. 23 lii fl. 2 Statssamt Allm. Besv.- och Ehon.-Utshollens Memorial, N.-o 115. gör Rikets Stunders beslut; men Ridderskapet och Adeln varit af skiljaktig tanka med Borgareoch Bonde-Stånden, i afseende på innehållet af den underdåniga skrifveisen, få Ulskolten härmedelst hemställa, huruvida ieke Ridderskapet och Adeln, med frånträdande af sitt i frågan om uppförandet af en fyrbåk å skäret Understen fattade serskilda beslut, må instämma i det, hvaruti Borgareoell Bonde-Stånden stannat. För den händelse Ridderskapet och Adelil icke skulle till denna hemställan lemna bifall, få Utskotten föreslå Rikets Ständer, alt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet må, på sätt ^3 §. Riksdags-Ordningen föreskrifver, varda förstärkt, samt alt votering i det sålunda förstärkta Utskottet anställes elter följande voterings-proposition: Den, som anser den af Rikets Ständer, i anledning af väckt fråga om en fyrinrättning å skäret Understen, beslutade underdåniga skrifvelse böra innefatta anhållan, alt en fyrbåk på skäret Understen måtte, så vidt tillgångarne det medgifva, varda uppförd; röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner nej, kommer skrifveisen att innehålla underdånig begäran, att Kongl. Majrt täcktes, så framt ej hinder möta, som af Rikets Ständer icke kunna förutses eller bedömas, Nådigsl anbefalla, att aftal må inledas med Kejserliga Ryska Regeringen om de ytterligare fyrbyggnader, hvarmedelst, efter anordnad gemensam undersökning af local-föi hållandena, sjöfarten i Södra Qvarken kunna anses bättre betryggad, samt derest anläggning af en J1y fy1’ på Svenska sidan, vare sig på Understen eller annorstädes, pröfvades erforderlig, i mon af tillgångarne derom förordna. Ant. till Exp.-UlsL d. 28 April, t T. 5 e. m.
Maj 1842 innehölle sådant stadgande, som med Rikets Ständers i detta hänseende uttryckta önskan öfverensstämmer, någon åtgärd i anledning deraf nu icke vara erforderlig. af den 21 April 1841, angående förändring i södra Skånska Infanteriregementets rotering, i följd af f. d. Adelsfaneboställenas befrielse från ordinarie roterings utgörande (307.) 1841 den 4 Juni föredragen; och Krigsoch KammarKollegierne derom underrättade. f23:o af den 30 April 1841, angående granskning af författningarne rörande krigsmanskaps kasserande för begångna brott (313.) 1842 den 10 December föredragen och öfverlemnad till JustitieDepartementet. 124:0 af den 5 Maj 1841, angående förlängning af de med Rusthållarne vid åtskillige afsuttne regementen och corpser afslutade kontrakt om hästvakansafgifts utgörande m. m. (317.) 1841 den 30 Juni föredragen; och blef, enligt StatsRådets hemställan, lill KrigsKollegii utlåtande remitterad. KrigsKollegii utlåtande bar sedermera inkommit, och målet hvilar oafgjordt. 125:o al den 5 Maj 1841, angående södra bataljonens af Bobus läns regemente förändring till ständigt infanteri (318.) 1842 den 14 November föredragen; och biföll Kongl. Maj:l så till vida hvad af Rikets Ständer för deras del beslutadl blifvit, att bataljonen under ytter Bih. lill R. St. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse den 11 Juli 1844. ligare tio år, räknadt från den 1 Januari 1843, finge fortfara att blifva infanteri, under hvilken tid Rusthållarne vid bataljonen skulle få åtnjuta enahanda lindring i skyldighet till sina soldaters underhållande, som år 1777 blifvit