Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Cassör m. m. mera icke af Rikets Ständer eiler deras Revisorer få bero, att lemna någon enda del af dessa mångfaldiga Förvaltningar, Cassör oell Räkenskaper, utan en så beskaffad handläggning, att ett derpå grundadt utlåtande olver Redovisningens behörighet ansvarigt kunde afgifvas. i sjelfva tidsbestämmelsen, likasom i hvad öfrigt härvid förekommer, ligger således dan fullkomligaste öfverensstämmelse för bevisningen deraf, att det är den omedelbara utvecklingen samt verkningarne af Riksens Ständers vid hvarje Riksdag, inom den då upprättade, och i vissa Hufvud-Titlar fördelade Riks-Staten, gjorde beräkningar och anslag, som Rikets Ständer sjelfva, eller genom sina ombud, hafva att undersöka och granska; hvaremot den special-förvaltning, hvaruti Riks-Styrelsens utföring derefter sig fördelar och utgrenas, på en helt annan väg, efter stadgade ordningar och med laglig ansvarighet för de redoskyldige under Kongl. Majits Egen vård och högsta inseende, grundlagsenlig! har sin controll och bevakning. Till ofvanåberopade föreskrifter, samt deras hittills följda tillämpning, i rak motsägelse med hvad Rikets Ständer nu förklarat vara gifvet och otvifvelaktigt, fogar sig således äfven, i sjelfva verkställigheten, sådane omständigheter, som af nödvändighet hindra medgifvande! af den nu framstälda förändrade tolkningen; för att icke all verkan och hela ändamålet af denna vigtiga handläggning i denna del, sorn i Grundlagen blifvit afsedd och Äng. Granskning af Allm. Cassör m. m. IÖf bestämd, samt äfven derföre lämpligen begränsad, må alldeles tillintetgöras.
Ingeniör-korpsen (derunder Reservationsanslag till korpsens praktiska öfningar 5,000 R:dr). Penningar: Tillkommer: För bildande af ytterligare ett kompani ingeniörtrupper 27,812: 94. Oindelt spanmål: Spanmål. Värde. 1864 års Riks-stat anslår . 1,664 Tillkommer: Kavallerioch Artilleri-hästars remontering och skoning Lega för hästar till Artilleriets exercis: Penningar: Tillkommer: Till lega m. m. för ytterligare behöfliga exercishästar vid Pontonier-bataljonen 3,064: 06. 17,390: 74. Oindelt spanmål, såsom i 1864 års Riks-stat 36,099: Fouragering af Artilleriets och Yärfvade Kavalleriets hästar, Förslå g sans lo g ! Mathållning för manskapet vid Garnisons-regementena - • • I S:gr Transport Expeditions-UIskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:u 67. 47 S p a n m å 1 Indelta Räntor Indelt PÉ förslag. Oindelt. Summa. renmngar. enngt markegång på förslag. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. Riksmynt. R:dr. Ö. R:dr. ö. Kub.-f. k. R:dr. 5. Kub.-f. k. R: dr. 5. Skrifvelse, N;o 67. Beväringen. Transport Lifbevärings-regementet Gotlands National-beväring: Penningar: Tillkommer: Förhöjning i anslaget till lega af exercishästar 750: — 137,803: 40. Oindelt spanmål, såsom i 1864 års Riks-stat 1,310: — Hallands Beväring Wester-Norrlands Beväring, lönefyllnad Beväringsmanskapets vapenöfning, Förslagsanslag • • 8:gr Materielen. Försvarsverket till lands i allmänhet eller Arméförvaltningens departementer, Reservationsanslag :
M:t intaga motiverna och ingressen af Utsk:ts Betä-nk., och att det blir tiel att nogare afväga uttrycken, då vi få skrifvelseförslaget från Exped.Utsk., då den värde och lagkunnige ledamoten lofvade att strängt nagelfara med detsamma och att egna hela sin upmärksamhet åt dess granskning, för att söka förekomma, det deruti något inflöte, som kunde anses innebära en inkräktning på Noriges lagliga rätt. Jag vet då att saken är i goda händer, och jag skall äfven för min del med nöje biträda vid detta arbete. I Utsk:ts förslag att till K. M:t aflåta en underd. skrifvelse med anhållan om en revision instämmer jag således, men anser tillika, att i denna skrifvelse borde tydligt och bestämdt angifvas de punkter, som böra blifva föremål för revisionen, och huru långt man önskar att denna må sträcka sig. I en punkt går jag äfven något längre än Utskit, nemligen i fråga om det gemensamma försvaret och Konungens rätt att disponera Noriges krigsmakt. Det låter icke tänka sig, alt en revision, sådan som dea ifrågasatta, skulle kunna fulländas under den tid, som återstår af innev:de Riksdag och Storthing, och det måste således komma att dröja 6 år, innan Svea R. St. och Noriges Storthing kunna gifva laga kraft åt hvad den blifvande Komitén kan komma att föreslå; men om nu R. St. genast ingå till K. M:t med begäran, att en Nåd. Propos. må till det nu församlade Storthinget afgifvas om vidtagande af en sådan förändring i Norska Grundloven, att Konungen må tillerkännas samma rätt att disponera öfver Norska krigsmakten, som H. M:t redan eger i afs. å den Svenska, det vore dä att hoppas, att det icke behöfde gå om mera än 3 år, innan denna fråga kan blifva afgjord. I en annan punkt önskar jag äfven ett tillägg till den föreslagna skrifvelsen.
På denna grund anhåller jag om proposition till bifall å den nya redactionen. Friherre Cederström, Jacob: Lika med Herr Hjerta tillstyrker jag bifall å den nya redactionen. Den åsyftar endast alt fylla antalet af RiksRättens Ledamöter, i händelse Gollegierne skulle undergå förändring. Friherre Boije, Ludvig: Att utesluta tvänne andra Collegier, Bergscollegium och ComtuerceCollegium, finnér jag ej något Den 23 Fe b mari i e. m. 111 skäl. Ännu äfo de ej afskaffäde, och att taga på liand, att de skola blifva det, är ej ännu så gifvit. JNär detta ännu icke är Bestämdt, är det ej tillstå tidigt att genom den nya redactionen Betaga dem en ratt de förut ägt. Jag tillstyrker således den gamla §:s Bibehållande. Herr Cederschjöld, Pehr Custaf: Det nya förslaget har helt visst flere företräden för den gamla §. Flere Jurister ingå i den nya RiksRätten, än i den gamla, och flera inamovible Ledamöter. Äfven finnes ingen fara för de Collegier, som ännu ej äro uplöste; de få representanter i RiksRätten, så länge de existera, emedan der står: det ålsta Råd i hvarje af Rikets öfriga Collegier. Men den enda betänkligheten är rangstriden, som jag fruktar kunde upkomma, då ett StatsRåd skulle föra ordet i frånvaro af Presidenten i HofRätten, och sålunda taga sätet framför de öfrige Presidenterne. Om detta kan göra något hinder, så torde förslaget Böra afslås; men i annat fall tillstyrker jag, att den nya redactionen måtte antagas. Friherre Anckar swärd, Carl Henrik: För min del skulle jag tro, att den nya redactions-förändringen framställer fördelar, som den gamla §. ej äger, och jag inser ej det hinder, som blifvit anfördt, att man genom den skulle hafva gifvit vid handen Presidenternes afskaffandej ty den nya §.
Chef har dervid anfört, hurusom anledningar till missbelåtenhet förefinnas: uti tjenstgöringens trägenhet i allmänhet; det handtverksmässiga i Subaltern-tjenstgöringen på fästningsoch byggnads-orter, som gör denna, i allt fall trägen, ännu mer tröttande och besvärlig; bristen på nödvändigt biträde af dugligt Under-befäl, hvilket genom oupphörlig omsättning utgöres endast af ovana och mindre tjenstbare personer, hvdkas tilldanande ytterligare ökar tjenstens besvär och mödor; saknaden af semester; bristande tillfällen till öfningar i det rent militära af Ingeniör-yrket, i fältarbeten och öfrigt, som tillhörer korpsens tjenstgöring 1 fält, och hvarigenom Officerarne betagas möjligheten att ernå den duglighet, som med rätta af dem bör lördras; Officerarne» fåtalighet med hänseende till tjenstebehofven, hvarigenom hårdare tjenstgöring blir en följd; och sluteligen, att de inkomster och förmåner, som af tjenslen kunna påräknas, alldeles icke motsvara eller uppväga de olägenheter, mödor och försakelser, sorn åtfölja tjenstgöringen. Till alhjelpande af dessa öfverklagade olägenheter har af Chefen för Ingeniör-korpsen blifvit föreslaget: att Ingeniör-officerarne tillerkännas rättighet till trenne månaders årlig semester, likväl med skyldighet att, då tjenstgöringen så fordrar, efter derom af Chefen gjord underdånig framställning, semestern frånträda, emot ersättning med Veidel af innehafvande lön; att Officerarne» antal ökas med tre Kapitener, 1 af första och 2 af andra klassen, samt 5 Under-löjtnanter; Bil. JUt 3 lill Kongl. Maj:In Nåd.
Det var för att kunna undvika de stora besvären af en sådan serskild debitering och uppbörd , samt då förhållandet i ett och annat af de öfriga districten troligen är enahanda med det i Rekarne, som jag i Utskottet föreslog: att afgiftens maximum må inom de Lazarettsoch Curhus-district, der Lazarettets och Curhusets bestånd det oundgängligen fordrade, kunna höjas till 6 sk. Men då detta förslag, ehuru understodt af flere ibland Utskottets Ledamöter, likväl föll vid den deröfver anställde voteringen, får jag reservationsvis vördsamt underställa det Rikets Höglofl. Ständers om pröfning. Då ifrågavarande förslag blott innefattar en tillåtelse för de district, -— der omständigheterne dertill serdeles tvinga och der districtets invånare derom frivilligt öfverenskomma, — att höja afgiften till 6 sk., synes förslaget icke vara så betänkligt. Det förnämsta skälet, som deremot anfördes, var vådan af att sanctionera en förhöjning i en afgift, som drabbar lika den fattige och den rike. Likväl om någon afgift skall utgå efter personalen, så synes det företrädesvis vara denna. Det är för den fattigare folk-classen, som Lazaretten och Curhusen isynnerhet äro behöllige, och till deras underhåll må den mindre bemedlade gerna gifva sin skärf; ytterst få lära de händelser vara, då någon bemedlad person begagnar ifrågavarande Inrättningar.” Uti denna reservation instämde Herr Grefve Cronhjelm, Herr Friherre. Åkerhjelm^ Herr af Klercker och Herr Winge. Rättelser i Bevilln.-Utsk. Bet. Sid. 70 r. 2 st. fråga l. frågor 5 — blifvit — icke blifvit 14 — silfver — socker — 71 — 9 — Preutz — Prytz 20 — hvilket — hvithet. STOCKHOLM, tiuckt nos W. F. Alik. till F.xp. Ut'k. den 18 Dec. kl. 5 e. in.
Ctådtjårdamaftarc på landet, lifa med dem i ©fäderne, §. 17. Utjordar od) Urfjellar, forn ej äro i äpemmanöroärdet inbegripna, anfeö ef* ter deraö bejfaffenfiet lifa med annan jord. §. 27. filia på landet noijfande perfoner, forn tdfa Randel, fjöfart ener annan borgerlig bäring, erlägga enahanda afgift, font perfoner i ©täderne, med S3iO. tia St. ©t. ?)rot. 1834 & 1835. 10:be ©ami. 1 9lfb. 2 23anbet. 5 S3wiUninc)å*görorbmn3cn. De funna jemföra*; äfwenfom alla öfriga perfonet 5 ganDet af begge fönen, fcwilfa tiU något roijjt ftånb icfe f>öta odj l)är ej äro nämnDa, tajceraé för rörelfe, näring odj prfe, t ltff>et meD perfoner af enaljanDa rcilfor od) in* fomfl, få voiDa Det ej jlprfeé, att De å annan ort taxering unDergått. 25en>illning of 23ergwerfett få ocf of ferffilöe monufocturier, $obrtfer, Werf ocb ^nrottntngor på Äonbet. §• 28. 5lf alla neDan anförDa, famt anDra meD Dem jemförliga men f>är icfe upptagna, , fjtioilfa uppjfattaé enligt förejfriften i 4:De 2lrt. af Denna @taDga, erläggeé ^Setnillning efter enaljanDa grunD, forn för annan SgenDom, meD £vr>å D?
Sedermera F»lltt-ägtig Herr ?!s»ninZ 6)'lle:ril)I§4, Willielm El» riL, l^ienisngnr. 1284. >— Ii«ppe, L»r!> för. !288- '— Ilsrki-iM) I4onric willielm, klxpeä!> k!0»s-8-cre!cr»r« och Härold wid dr K. Oräen. !2y8- — LsrAenxren, Fullmägkig Herr L4ammelstfslm, Lustaf, Hx^eäiiic» .8 Lecreiersrs. IZO4. '— liu^lenstjern», hustru Larl, Eieu.eninr. izoö. —- 8ä6sr!rfe!m, ^xslkrestrie, LirurLnank. 5) iZiz. — Lkronprous, breclric, EanHilst. IZ I4- — Weistsrstrfelm, Leio V/iideim, Labnaios. IZI5. -— Os^snstal^s, ^crvrz Samusl, Härads^öfdinge. 0) IZI8- '— Lrjernelä, Limuel, Ryttmästare. IZZO. — lst lenrveist, Fullmäktig Erufwe Liackslbrr§, ^sinlaolö, Rykrmastnre. izzy. — Ri6äerl)js!ks, ^brskrm Om'el, Zerz^.nr. iZ4l. — Lngclcrana, Futlmägclg H rr K-tterrcii, Lrrl l^rsäric, Kammar-Junlare. IZ47. -— L-iernstolpe, L>rl Wiistrlm, Lientenant.
Med anledning af hvad sålunda förekommit, har E. K. M:t behagat, uti aflåien Proposition, i Nåder föreslå, att Rikets Ständer matte för deras del medgifva den sökta upplåtelsen af ytterligare ett tunnland ljuguett kappland Eskilstuna Kungs-ladugård tillhörig jord, till utvidgande af begrafningsplatsen lör Eskilstuna stadsförsamling samt Klosters och Fors’s landtförsamlingar, emot skyldighet för dessa församlingar, att derför erlägga årlig afgäld till Kronan, enligt grunderna i Kongl. Förordningen af den 19 December 1827. 256 Expeditions-Vtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 423. Som vederbörande vitsordat en utvidgning af ofvanomförmälda begrafningsplats vara af behofvet påkallad och det tillika är upplyst, att för detta ändamål annan mark icke finnes att tillgå än den, som tillhör Eskilstuna Kungs-ladugard, hafva Rikets Ständer, vid öfvervägande af detta ärende, funnit skäligt, att till E. K. M:ts högstberörda Nådiga Proposition lemna bifall. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 9 September 1854. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 6 Sept. 18S4. Preste-Ståndet den 6 Borgare-Ståndet den 6 Bonde-Ståndet den 9 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående jordafsöndring från Carlbergs Rungsgård till utvidgande af Stockholms stads nya Kyrkogård samt till plats för ett dödgräfvare-boslälte derstädes. (Stats-Utskoltets Utlåtande, N:o 248.) S. A. K. Genom Nådig Proposition har E. K. M:t täckts gifva Rikets Ständer tillkänna, att, sedan Kommitterade för vården af Stockholms stads utom stadens norra tull belägna så kallade nya Kyrkogård hos E. K.
Föredrogs ånyo SlalsUlsk:s d. 21 och 22 dennes på bordet lagda meni. N:o 327, med förslag lill stadgande i Riksg.conl:s reglemente, i fråga om riksgiildssedinrnes inlösning. Frih. Cederström, Jacob: Underrättad alt 3:ne Stånd bifallit della belänk., anhåller jag endast alt i prot. få nedlägga min reservation deremot, alt Ulsk. lålil den öfverblifna summan af den fond, sorn varit anvisad till riksgäldssedlars inlösen, förblifva oanvänd lill nästa riksdag, i st. f. ali anvisas tili förräntande i Riksg.cont. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: I afseende på hvad Frih. Cederström yttrat i den nu afgifua reservationen, alt den summan, hvarom fråga är, skulle vara oförräntad till nasta riksdag, får jag upplysa, alt förenämnde summa, hvad den kan blifva, iläll den lilie någon, hvilket dock är troligt, och som blir kunnigt först vid innevarande års slut, kommer att anvisas för Bankens ändamål, och blifver således använd. Uppå härefter framställd propus, till bifall å StalsUtsk:s mern. N:o 327, svarades starka ja blandade med nej, hvarpå fl. Ex. liilkännagaf, att ja öfverröslat nej. Föredrogs och bifölls StatsUlsk:s i gårdagens plenum på bordel lagda meni. N:o 332, med förslag lill de sisla §§ i det nya reglementet för Riksg.cont. Föredrogs och ladcs till handiingarne BancoUtsk:s i gårdagens plenum på bordel lagda meni. N:o 76, ang:de verkställd omröstning i förstärkt BancoCtsk., i anledn. af de hos RiksSl:n faltade skiljaktiga beslut öfver Bancooch LagUlsk:ns i betänk. N:o I och utlåt. N:o 2 afgifua förslag till lag för enskilde banker.
— Högvörd. Prest-St. d. ti — •— Väilofl. Borgare-St. d. II Hederv. Bonde-St. d. 8 — Riksens Ständers Stäts-Ut sk otts Uti ät ani anledning af Herr Borgmästaren E. GHolms Memorial *, om organisation af en Comité till allmän reglering af Statens Embeten och Tjenstår. Till StatS-Utskottets åtgärd här Vällofl. Eor. gare-Ståfidet den 19 sistlidne April remitterat följande af Herr Borgmästaren Holm ingifnä Memorial : 5,Bå flere Ledamöter af Biks Ständen funnit nödvändigheten af Tjenstemäns Löne-förbätt* ring, vågar jag anhålla, att det Utskott, som får derta ämne till sin behandling, måtte uppgifva plan till organisation af en Comité, sorn borde få sig uppdragit att utarbeta project till en allmän ny reglering af Statens Embeten och Tjenster, öfverflödiga eller umbärliga Tjensters och CorpserS Deit 11 Illa;. Gorpsets indragning, Tjenstemännens Boningssatt och pensionnerande, samt Befordrings-Bagat* nes förbättring, hvill<a alla ämnen stå med hvarandra i det oskiljaktigaste sammanhang, att dö påen gång måste blifva ämne för allmänna granskningen, om något nyttigt ändamål skall vinnas.” ”Staten bör icke belastas med öfverflödiga Tjenster: den bör icke löna nne persöner for göromål, hvilka beqvämligen kunna förrättas af en* Tjenstemän nan böra i sina Bonings -villkor äga icke öfverflödig, men tillräcklig bergning, utan. att nödgas söka den genom bisysslor eller andra befattningar. Lönevillkoren böra lämpas efter Tjenstemännens arbete, efter sjelfva Embetets vigt, sämt det värde det fordrar i Staten. Löne* Villkoren böra ej heller vara beroende af myntets Värde, ulan af varu-värdet.
N:o 275* i 05 t:sta a:dra 3:dje afdel. afdel. afdel. afdel. tas i - 2. 1 S ' • 7 ProlocollsUtdrag, se Utdrag. Repliker, sc Dupliker. ResePass, se Pass. Resolutioner, när summan stiger till 5o R:dr derutöfver i Supplications mål „ af Borgmästare på Emb:ts vägnar n Communieations och Inhibitions n i Besvärs-, Ansöknings-, med flera mål n på Donationer, se denna §:s i mom. Rcvisions-mål , se A eter.. RågångsBevis, se Berättelser. SjöAssurance - Bref till och med 100 R:dr , för hvarje 100 derutöfver Bihang t. R.S. Rd »k. as era 3 tö Bs ts 2 ^ o 5. n 1 - B Ti Rd PP O (i B B ' Rd .1. 5:te i fdel. Rd >k 6 — 6:te I jule afdel.1 afdel. K 2 ° o cr B O - Rd >k. 12 — ta i 10:de Sami. 2 ulra Band. Rd Bk. 14. ■106 Exp. Utsi. Förslag till und. Skrifa. N:& 275 Sjöpass, se Ccrtificater och Pass. Skatteköpso. Städjeskillingar, Bevis derom Skatte-värderingar SkiljoBrff i Ägtenskap och Trolofningar Skrifter, sorn ingifvas eller utfärdas vid sådana sammankomster , der JVIagistrats-person, a embetes vägnar, är närvarande Skuldebref, se denna §:s 2 mom. Städjerätts Undersökningar Stämningar till Parter och Vittnen „ Offentliga, Rättens dörr Testamenten, se denna §:s 2 mom.
den 17 dennes väckt motion, angående bränvinsbränningens inställande äfven under April månad nästkommande år, och skulle, enligt motionärens derom gjorda anhållan, ifrågavarande motion de respektive Medstånden kommuniceras. S. D. Föredrogs ånyo och lades tili handlingarne Banko-Utskottets Memorial N:o 2, med öfverlemnande af Banko-Fullmägtiges till Utskottet afgifna berättelse. S. D. Föredrogos ånyo och remitterades till Stats-Utskottet följande, i Ståndet den 17 innevarande månad väckta motioner: l:o af Lektor Sondén, om en lön af 800 Rdr, efter 5 års och af 1000 Rdr efter 10 irs väl vitsordad tjenstgöring, till Lärare i Natural-Historien vid Rikets Elementar-Läroverk; 2:o af Kontraktsprosten Forsell, om eftergift å en genom oriktig beräkuing tillkommen del af arrendet för Ryda Kungsgård; 3:o af Biskop Fahlcrantz, angående löneförhöjning it Prosten i Vester Fernebo kontrakt; 4:o af Prosten Eurén, om anslag till aflöning åt en särskild Länsman i Säfsnäs Socken af Stora Kopparbergs Län; 5:o af Lektor Söderberg, om pension af allmänna medel till aflidne Konrektor J. E. hyths enka och barn, jemte dels hvad med föranledande deraf i Ståndet blifvit ytt radt, dels åtskilliga af Prosten Gahne till motionen fogade handlingar; och 6:o af Doktor A. Nordström angående pension åt aflidne Rektor C. F. Vitreeks oförsörjda döttrar. Bih. till R. St.
Då jag reserverat mig mot Utsk:ts beslut, anser jag mig skyldig att här genom en närmare utredning af ämnet komplettera min reservation och mina åsigter deruti. Jag vill först kasta en blick på historiens blad i afseende på andra länders lagstiftning i denna väg, och jag börjar med det land, som häruti alltid varit vår föresyn och hvilket land kallar sig »frihandelns vagga,» nendigen England. Af hvad jag kommer att anföra, är det mesta bekant fiir många af detta hus, och jag borde derföre bedja Eder om tillgift, M. Hrr, men då jag vet att flertalet icke eger den kännedom härom, som är nödvändig för att bedöma saken, så har jag ansett det nödvändigt. Före Henrik den 7:s tid var England en magt af föga betydenhet. Han var den förste som undanröjde skrankorna för industriens utveckling, och under Elisabeths tid biel detta system vidare utveckladt. Hon emottog de från Nederländerna fördrifna fabrikanterne och arbetarne och inkallade dessutom från Holland bergsmän och andra konsterfarne; hon biel' nödsakad att bygga fartyg för att emotstå Philip II:s så kallade »oöfvervinnerliga flotta,» och fick derigenom England en flotta för sin handel af stor betydenhet. Cromwell fortsatte samma handelsoch sjöfartssystem genom sin navigationsakt, sorn l:o förbjöd alla fartyg, hvilkas redare, skeppare och tre fjerdedelar af sjöfolket icke voro Brittiske undersåter, att segla på Englands besittningar och plantager eller i kustfart på St. Brittannien; 2:o medgaf införsel till sistnämnde land af en stor mängd varor endast i nyssberörde slags fartyg, eller i skepp från det land der varorna producerats, så vida nerol, redare, skeppare Den 7 Februari f. ra. 345 och tre fjerdedelar af besättningen vore detta lands undersåter, dä likväl dubbel tull fick betalas; 3:o förbjöd till införsel en mängd artiklar äfven i Brittiska fartyg från något annat land än det i hvilket varorna producerats; allt detta vid äfventyr af konfiskation å skepp och gods; och 4:o belade nied dubbel tull saltad fisk samt ben, olja och späck af hvalfisk.
Ehuru jag icke anser elen 4:de punkten, eller den anmärkn., som gjorts emot Chefen för LandtförsvarsDeparthet, i anledn. af beräkningen af tiden för dctCommendanten å Waxholms fästning, Majoren Åkerstein ådömda suspensionsstraff, vara af den grofva beskaffenhet, att en skrifvelse till K. M. borde afgå, så kan jag likväl icke neka till, att jag finner anmärknm egao någon grund. Man må säga hvad man vill ang:de det Majoren Åkerstein ådömda straff, med beräkningen deraf har likväl icke gått fullkomligt rätt Ifil, då man beräknat suspensionstiden under en tid då Major Åkerstein hade tjenstledighet. Om det också berodde på Konungen att gifva nåd, så kunde Han icke gifva den på föredragning af Chefen för LandsförsvarsDepart:tel, ett formfel ligger således deruti. Mig synes också att någon missaktning mot domaremakten deruti finnes, och att Utsk. lagt vigt uppå iakttagandet af en sådan grannlagenhet, det räknar jag Utsk. till stor förtjenst. Jag bestrider icke heller Konungens rätt att gifva Major Åkerstein en högre grad inom Arméen, men den fråga återstår likväl, om tidpunkten för en sådan befordran var riktigt väl vald, med afseende just på samma grannlagenhet mot domaremakten, då befordringen inträffade 4 dagar efter sedan domen fallit. Jag skulle icke hafva tillåtit mig detta yttrande, om icke, på sätt jag nämnt, en annan talare anfallit Const.Utsk. derför, och jag för min del funnit anmärknm befogad, om jag än icke anser den böra föranleda en underd. skrifvelse till K. M. Den 7 Maj e. m. 343 Hr Fåliranis:
Kyrkoherden insände ofördröjligen soknestämmoprotokollet härom, jemte eget utlåtande i ämnet, till Konungens Befallningshafvande, som derefter fatte sitt beslut i ämnet och gifve det soknenämndens ordförande tillkänna; dock må ej, mot både soknestämmas och kyrkoherdes afstyrkande, beslutas, att utskänkningsställe, som i denna § omförmäles, eller ställe för minuthandel med bränvin i soknen finnas må, ej heller utskänkningseller minuthandels-ställens antal bestämmas högre än det, hvarom kyrkoherden och soknestämman äro ense. Till soknestämman ingifve soknenämnden utlåtande om huru stort kannetal bränvin, som genom minuthandel, och huru stort, som genom utskänkning, i fall begge slagen af försäljning tillåtna varda, må anses komma att under försäljningsåret i soknen föryttras. § 14. Rättigheterna för andra tillåtna utskänkningsställen än gästgifverier, äfvensom för minuthandelsslällena i soknen, varde derefter, innan September månads utgång, af soknenämnden utbudna på offentlig auktion åt den eller dem, som åtaga sig afgift för högsta kannetal. Soknenämnden pröfve de anbud, som dervid göras, och äge dem, med tillbörligt afseende å de bjudandes behörighet och tjenlighet, antaga eller förkasta. Der ulskänkningsrättighet för gästgifveri blifvit uppsagd inom tid, som i 11 § är bestämd, äge soknenämnden, om den så för godt finnér och derest ej å den i 13 § föreskrifna soknestämma blifvit annorledes beslutet, att vid den auktion, som hyss sagd är, ny utskänkningsrättighet, med utsättande af stället för 5 dess utöfning, i den uppsagda rättighetens ställe, för det nästföljande försäljningsåret likaledes utbjuda och auktionsanbuden pröfva. § is. Försäljningsåret räknas för stad från den 1 Oktober och å landet från den 1 November. , § 16.