Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Säg henne nu från mig, att hon får flytta, om hon oftare försummar arbetet för förbjuden läsning. » Lavinia kom så fram till den läsande flickan. » Hvad är det nu åter, som min höglärda farbror har gifvit dig att läsa? — A h, Orleanska jungfrun! H a r du kunnat hålla tankarne vid versen, fast vi två andra pratat? » » Nej, inte när ni talade högt. » » Här är heller ingen bra läsplats, men kommer du ut i bilioteket, går det kanske med dig som med E v a i paradiset: du tar af den förbjudna kunskapen. » Den trettonåriga flickan förstod mycket väl, att hon ej kunde vara något intressant sällskap för en tjugufyraårig världsdam. » Direktören menade, att j a g nog läste slut på detta, tills han och min far komma tillbaka i eftermiddag. — Jag fick följa med för att — —, » började hon. » Kära barn, det behöfver du ej förklara; vi gästa j u så ofta er; frågan är nu bara: hvar skall du få vara bäst i fred med din bok? » » Jag går ut i parken, » sade flickan hastigt; hon kände alltid en viss motvilja för Lavinia. Knappt hade hon uppsökt sig en lugn vrå, förrän kammarjungfrun och städerskan kommo med en del fina tvättsaker, hvilka de började utbreda på en gräsplan. » Den där mamsell Dora skall jag ha i minnet! » yttrade A n n a med ilsken röst. » Ta ' fästmannen från henne, liksom hon i romanboken gjorde, då hon skulle hämnas, » svarade städerskan skrattande. » Gårdsbokhållaren? A h, den gör mamsellen sig bara till för; hon vill bara göra honom yr i hufvudet med sina konster ' » » Vet du, Anna, i går afton var han, som eljes är så ung och hygglig, riktigt näsvis mot mig » » Tyst, där sitter ju » Samtalet fortsattes hviskande, och den lä- sande flickan fick nu i fred fördjupa sig i boken. P å hösten fick Dora hastigt afsked från sin plats. Förvirrade rykten lupo om i bygden, att fröken Lavinia kommit underfund med, att sällskapsdamen och den unge von Hejkel haft en kärlekshandel med hvarandra.
Att detta fredslugn måtte fortfara, och Sverige åt utvecklingen af sina inre förhållanden få tillfälle egna sina krafter, är visserligen allas vår önskan, vårt hopp; men om krigarens svärd skulle för landets försvar erfordras, må Eders Kongl. Maj:t med tillförsigt påräkna att R. o. Ad. skall troget följa sin Konung och vara beredt att nu, som förr, offra sina personer till värn för landets sjelfständighet och oberoende. Under fredens skydd kunna dock lika oförgätliga lagrar skördas, och R. o. Ad. anhåller att Eders Kongl. Maj:t måtte vara förvissad derom, att R. o. Ad. med varm kärlek till fäderneslandet, trohet emot Konung och Konungahus, lydnad för lagen, känsla af pligterna emot öfrige medborgare och öfvertygelse om en lagbunden frihets företräden, städse skall söka understödja en rättvis, kraftfull och upplyst regerings åtgärder för uppehållande af det sanna och rätta, samt för utvecklingen af folkets krafter till välstånd och lycka. Många och vigtiga äro de frågor, hvilka torde vid detta riksmöte förekomma. R. o. Ad. skall vid handläggningen deraf samvetsgrannt och sjelfständigt söka underkasta dem noggrann pröfning, främja allt som kan lända till menniskoförädling, till lagarnes förbättring, till befordrande af allmän bildning, af vetenskap och skön konst, till tryggande af landets försvar, till näringarnes förkofran, penningeväsendets ordnande, förbättring af kommunikationsanstalterna och hvad i öfrigt kan befästa landets val; samt sålunda ådagalägga sin rena kärlek, sitt varma nit för konung och fädernesland, derigenom R. o. Ad. ock hoppas vinna Eders Kongl. Maj:ts och nationens bifall. Att denna riksdag måtte för landet blifva lyckobringande utgör R. o. Ad:s lifliga önskan och hjertliga förhoppning. R. o. Ad. anhåller uuderdånigst att i Eders Kongl. Maj;ts nåd och ynnest fortfararande få vara inneslutet.» Den 2 6 Oktober.
Uti en inom Borgare-Ståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad, motion, har Herr Bagge anfört: att sedan Borgerskapets äldste i staden Uddevalla, under förutsättning att Rikets Ständer skulle till Kongl. Maj:ts disposition ställa erforderlige medel, för att, efter verkställde undersökningar, användas till hamnbyggnaders och segelleders upprensning, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t täcktes till dervarande Riviers uppmuddring anslå hälften af den summa, som erfordras, icke blott derföre, utan äfven för inköp af ett ändamålsenligt mudderverk i stället för det, som genom storm år 1824 klef förstördt, hvarefter undersökning blifvit anställd och kostnads-förslag af Majoren Ericsson upprättadt, deruti kostnaden beiäknats till 9.731 R:dr, hvartill af Styrelsen för allmänna vattenbyggnader blifvit tillagdt 2,5oo R:dr, eller tillsammans i2,23i R:dr Banco, men ovisst vore, huruvida i Extra Stats-regleringen kommer att anvisas någon summa, som kunde blifva att af Kongl. Maj:t disponera för slike af Rikets Ständer ej pröfvade behof; så har motionären, på grund af 56 §. Riksdags-Ordningen, med föranledande af de under Riksdagens lopp fattade beslut, angående Stats-verkets besparingar och en del afBanco-vinstens användande till allmänt nyttiga föremål, funnit sig böra yrka: att, till elt mudderverks anskaffande och Rivierets vid Uddevalla stad uppmuddring, måtte anslås den uppgifna summan, i2,a3( R:dr Banco, under förbindelse för stadens Borgerskap, att återbetala hälften deraf, med den ränta och på de tiller, som Rikets Ständer komma att fastställa fur dylika bidrags återgäldande. Af ett motionen i afskrift bi lagdt, af Styrelsen för allmänna vattenbyggnader den 19
»Jag menade inte precis så illa, som jag sade – hm», – rabblade han plötsligt upp. Hvarpå han med ens återtog sin vandring, utan att vänta på hvad verkan hans ord kunde hafva, och liksom rädd för hvad han sagt. Men det förspordes ingen verkan. Fru Kristina kom in med vattenglaset, reste flickan från hennes nedlutade ställning och lät henne dricka. På sin bror kastade hon en förkrossande föraktfull blick. Han gjorde ansträngningar för att se morsk ut och gick fram och tillbaka med hårda steg. Han var väl inte den som gaf sig i första taget heller! »Jag har alltid sagt att din olyckliga häftighet skulle ställa till förtret. Se nu hvad du ställ till.» »Kunde väl inte f-n lukta till att. »Låt det nu vara nog med eder och grofheter», sade fru Kristina med utomordentlig värdighet. Hon stod och strök den unga flickans hår med en min som tycktes säga: först öfver mitt lik skall man gå för att göra dig skada. Lektorn såg förgrymmad ut. Och med denna grymma min stannade han framför de båda qvinnorna. Flickan vågade icke lyfta sina ögon emot denne store, jernhårde man. Han såg på hennes förgråtna ansigte, under det han drog samman ögonbrynen, sköt ut läpparne och gjorde allehanda, underliga miner. »Jag är en gammal grobian», sade han. »Ne-ne-nej, det är lektorn visst inte», kom det snyftande under det vederbörande torkade sitt ansigte mycket omsorgsfullt, »det var alldeles min egen skull. Jag tycker så mycket om sa-a-a-hanningen.» Det bådade till att bli ett nytt skyfall, ty hon förde åter näsduken till ögonen, men lektorn hejdade henne med en för honom mycket ovanlig vänlighet; han klappade henne på axeln, hastigt uppklarnande. »Vänta, vänta bara, – jag hittar bestämdt på råd», sade han och lade sitt stora pekfinger på sin stora näsa. Sonja såg upp med glad förväntan, och tårarne upphörde af sig sjelfva. Hittade lektorn bara på råd, då skulle det nog gå med skizzerna! Han såg på henne liksom för att godta sig i hennes glädje, när den stora upptäckten skulle komma.
Må det blott tillåtas mig, såsom skäl för detsamma, anföra, att, då det är allmänt kändt, att Cadettcorpsen i afseende på hälsovården och moralisk bildning vårdas i större mån, än vid de fleste andre undervisningsverk i Sverige; då man således i hvad som angår physisk uppfostran och lefnadsordning iakttager allt till hälsans vårdande, men det doök är ett factum att de fleste, ja nästan alla, cadetter äro underkastade åtminstone en gå 11 g, och mångå, flere gånger, ja till och med halfva år, sådana sjukdomar, som i synnerhet uppkomma genom osunda ångor, eller så kallade Miasmer, utur träskaktiga vatten och polar samt ouppmuddrade kanaler, man icke kan använda öfverskottet eller besparingarne af detta anslag till något nyttigare ändamål, än för vidtagande af sådana åtgärder, hvarigenom de localförhållanden, som verka så Den 5 October f. ni. 79 skadligt på Cadetternas hälsa, må blifva förbättrade. Detta har varit anledningen till mitt förslag, och jag bar åtminstone sökt till att genom detsamma väcka uppmärksamheten på detta förhållande, och anhåller om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition till bifall derå. Friherre Anckar swärdh Carl Henrik: Jag vill endast fästa Herr Munck af Rosenskölds uppmärksamhet derå, i händelse han ämnar fortfara med sin motion, huruvida den icke borde förändras till ett bestämdt anslag för det af honom afseclde föremål, ty jag fruktar, att Ridderskapet och Adeln näppeligen skulle kunna ingå på en så stor oformlighet, som att bifoga eli föreskrift i afseende på besparingarne. Detta angår en del af Tredje Hufvudtiteln. Om besparing derå uppkommer, är det Konungens rätt att disponera den. I händelse något beslut i saken fattas, bör det ej ske genom anvisning å Rikets Ständers sida på besparingarna, utan det bör vara ett nytt anslag dertill. Hvad i Öfrigt beträffar besparingar på KrigsAkademiens stat, tror jag ej att de kunna uppkomma på annat vis, an att, om någon besparing ett år uppstår, den bör vara att tillgå nästa år, i fall genom stegrade varupriser någon brist då skulle uppkomma.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 2 Juni 1848. Uppläst och godländt hos Ridd. och Adeln den 31 Maj 1848• Preste-ståndet den 31 Borgare-ståndet den 3l Bonde-ståndet den 2 Juni — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse , angående tiden för nästa revision af stats-, bankooch riksgälds-verkens förvaltning och räkenskaper. (Stats-utsk. Mein., N:o 167.) S. A. K. Till följd af stadgandet i 68 § riksdagsordningen, att Rikets Ständer skok vid hvarje riksdag utsätta tiden för nästa revision af stats-, bankooch riksgälds verkens tillstånd, styrelse och förvaltning, samt enär, hvad statsverket beträffar, afslutade räkenskaper för åren 1846 och 1847 blifva vid hösttiden nästkommande år att tillgå, hafva Rikets Ständer till den 15 September 1849 bestämt tiden för deras revisorers nästa sammanträde i ofvanbcrörde ändamål; hvilket Rikets Ständer få bos E. K. M. härmedelst i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 2 Juni 1848. 164 Expeditions Utskottets Förslag till und. Uppläst och godikäadt hos Ridd och Adeln den 3i Maj 184®. Preste-slåndet den 3i Borgare-ståndet den 3i Bonde-ståndet de» 2 Juni — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående rättighet till pension för åtskillige vid fångvården antagne tjenstemän (Stats-utsk. Uti, N:o 173.) & A. K.
Bko voro upsagde till inbetalning i början af Maj, hvarförutan det visade sig att RiksgisKont., enl. dess sista kassarapport af d. 22 April, hade samma dag i kassan inneliggande 584,000 Rdr Bko. Om man derjemte tager i betraktande, att del är just under dessa månader Den 22 April, 361 sorn be v ilin ingen till RiksgrsKont. ingär, så behöfver man ej befara att Kont. skulle sakna tillgångar att bestrida de utgifter för jernvägsbyggnaderne, som under årets första hälft ifrågakomma. Hr Akerman, Fredr.: Det tillkommer icke mig i min egenskap af Fullmäktig i RiksgrsKont. och derjemte hyllande de åsigter som Hr af Geijerstam i sin motion fi a mst S111, att förklara huruledes StalsUtsk. kommit till den upgift som finnes i dess omförmälde Utlåt., eller alt tillgångar lill första halfårets utbetalning för de projekterade jernvägsarbetena skulle i Riksg:sKont finnas, ej heller huruledes den kalkyl varit upgjord som legat lill grund för StalsUtskrs nämnde Utlåt. Jag har icke deltagit hvarken i det ena eller andra, jag vet blott hurudant förhållandet med RiksgrsKont:s tillgångar f. n. Sr, och skall nu hafva äran uplysa derom. RiksgrsKonlrs inkomster från d. 15 April till d. SO Juni äro kalkylerade till 2,363,000 Rdr Bko i rundt tal. Deremot upgå de kalkylerade utgifterna, inberäknadt inbetalning till Banken af kreditivet, till 2,156,000 Rdr Bko, likaledes i rundt tal. Skulle det intressera någon att få specificerade dessa summor, så är jag färdig att meddela närmare upgifter derom ur den kalkyl jag nu har i min hand. Vill man nu jemföra inkomster och utgifter, så skall man finna en behållning af 207,000
—• angående upphäfvande af EmbetsVerks rättighet att döma i mål, hvarmed de förut tagit befattning, 43 2- — om ersättning åt HofStallmästaren Grefve Frölich för förlorad disposition af Dahlby och Flyinge Kungsgårdar, 434- — angående en förbättrad hushållning med Skogarne i Riket, 437* — om ökande af den i Banken anslagne fond för Lån till oländig marks uppodling, 44*• Jan. II. om försäljning af Kronans Skogar till Skatte å Allmän Auction, aöo. 147 Motioner, nya, af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter. Mars I. om inrättande af ett SpannemålsMagazin i Fahlköping, io3. April I. om undersökning rörande Götha -Canal-Diseonts förvaltning, 69. — angående Riddarhusets Brand försäkrande, i 2 g. Junti 1. alt en Lista på de mål, hvilka i hvarje plenum skola hos Ridderskapet oell Adelil föredragas, måtte uppspikas å Stora gången i RiddarhusSalen, 117. ■— angående förslag till Skuldsedlars styliserande, så att de utlånte Capitalen må kunna till deras Silfvervärde återbekommas, 207, 3tq. — rörande inväxling af de BaucoSedlar, hvilka äro 10 år gamla, 4piangående att den å Bankens Sedlar hittills brukeliga Finska påskrift må uteslutas, 4p3. Junti II. om Rosersbergs Kungsgårds disposition till Konung Cari. Mars I. 132. Jan. I. Jan. Myndig, om ändring i 19 Cap, 1 och 2 §§. ÄrfdaBalken, angående då en person är, Jan. II. 178. Jan. — Statsoch BancoUtskottens Betänkande, i ämnet i hvad som rörer Malmö, GöthaCanalBolags samt Götheborgs DiscontVerks utredning, Mars I. 207, 225. Mars II. 11. April I. 67. Maji II. 127. Junii I. ao5. Junii II. 345.
ÄrfdaBalken, att, då flere Förmyndare äro, än en , och hafva barnagodset under samnad haod, de skold svara lika för förvaltningen, böra så tolkas, att Förmyndarne stå i gemensamt och odeladt ansvar f»ör hvad den omyndige genom förvaltningen lider, samt det, efter Utskottets mening, jemväl är klart, att den ene ej är fri från skyldighet att umgälla den andras fel eller försummelse, utan sa är, att han ej kunnat dem afvärja, tror Utskottet det dock vara angeläget, att den anledning till tvekan eller olikhet i meningar, sorn härutinnan egt rum, var» der undanröjd; hvarföre Utskottet tillstyrker lii fall till Herr Lindqvists Motion , i så måtto, att de i sistberörde §. förekommande orden : ”svare the tå lika för förvaltningen,” ändras till följande* svare the ta för förvaltningen, en för alla och alla för en, samt att meningen; ’’dock vare then ene ej skyldig att umgälla then andras brott och förseelse, som han ej förekomma kunnat, eller att betala then LagUtskotlets Betänkande N:o 47. V del i skadan, som hos den andra kan brista,” erhåller denna lydelse : doct; vare then ene ej skyldig att umgälla then andras förseelse eller vårdslöshet, theri han ej tagit del, eller sorn har7 ej förekomma kunnat. Stockholm den 28 Mars 1829. Antom till Ivxped. Utskottet den 4 April 1829. Betänkande öfver de af Herr Bo Christ. Roos och RiksdagsFullmägtigen från Calmar Län Petter Pettersson gjorda förslag till stadganden, hvarigenom må förekommas, att personer, som uppnått myndighet s-ålder:, men ändock blifvit under Förmyndare ställde, under detta omyndighetstillstånd ådraga sig gäld. Uti serskilde af Herr Ilo Christ. Roos till Högloft.
För min blick af tviflets skuggor - höljd, O m allt hvad han på afseende ett O rikare fält än för de flesta. Från stumma o c h blinda. Mild mot varelsernas myriader, 1829 började han också, efter hvad han själf detta följd. område uträttat till lindrande af våra Utaf ömhet, nåd och misskund vanlottade medbröders tunga ö d e hafva vi eri ett utgifvet arbete o m Manilla institut berätinrats genom de varma o c h aktningsfulla ord, tar, att gratis meddela simundervisning åt gosDöden tog sin lia. Ur mitt sköte, Liljan lik för Negersolens brand, sarna vid anstalten, o c h detta med den framhela vår press skyndat att enstämmigt uttala Sönk du vissnande i jordens sköte, gång, att alla å Manilla intagna döfstumma vid hans bår. Gaf din tog själ sin uti lia. dess Där, ursprungs hand. o c h äfven en del blinda gossar från denna tid D å äfven I d u n nu önskar lägga en krans Döden i grafven D e utmärkte sig äfven snart Hvilar Dygden, hvilar Skönheten: på Ossian E d m u n d B o r g s graf, har detta emellärde simkonsten. Störom ej dess slummer / L.juft grafven lertid i en annan o c h särskild anledning. V i d för en sådan skicklighet, att de öfverträffade Uppå rosor slumrar Oskulden. sidan af sin stora lifsgärning såsom de döfstummes o c h blindes lärare o c h vän har nämligen denne man också specielt och på ett högst ingripande sätt verkat för främjandet af en kvinnoreform, s o m, om den äfven ej hör till de viktigaste, dock synes oss vara af sådan betydelse, att den, hvilken så arbetat därför som B o r g, ej b ö r m e d tystnad förbigås i det blad, hvilket är afsedt för den svenska kvinnan. eleverna vid hufvudstadens dåvarande båda simskolor, den Å b o m s k a o c h den Lindhska.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde proposition till bifall af den föreslagne nya redactionen. Ropades Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, med ogillande af den nya redactionen, bibehålla i Mom. i 56 §. RegeringsFormen oförändradt. Bifölls. Secreteraren tillhör, att öfver discurserne j pä sätt hvarje Stånd inom sig fin - Den 26 Februarii f. m. i53 ner tjenligast utförligen eller ock summariskt , men öfver besluten noggrannt och fullständigt sammanfatta Ståndets Protocollj för att sedermera, så tidigt det ske kan_, in pleno justeras ; äfvensom Herr RosenquistFredrik Leonhard: Som det nya förslaget lill redaction af ifrågavarande 24 §. Riksdagsordningen tyckes hafva för afsigt, att förflytta Ståndets rätt på dess Secreterare, och Ledamöternes, i den gamla redactionen förbehållne, rätt att få Protocollet uppläst tyckes vara borttagen, hyser jag det hopp, att gamla redactionen bibehålles. Grefve Horn_, Claes Fredrik: Jag hemställer, huruvida Herr Grefven ochJLandtMarskalken icke skulle tillåta, att pröfningen af den ifrågavarande 24 §• Riksdagsordningen finge hvila, till dess den längre fram förekommande redactions-förändringen af 5g §. Riksdagsordningen varder tagen under öfverläggning. Der handlas om offentliggörandet af RiksStåndens Protocoll och om beskaffenheten deraf, i händelse öfverläggningarne äro offentlige, hvilket torde hafva ett hufvudsakligt inflytande på beslutet rörande förevarande §. Härmed förenade sig Friherre Anckarsvärd, Carl Henric. Herr von Hartmansdorff, August: Jag får antingen instämma med Grefve Horn i 154 Den 26 Februarii f. tn. begären att 24 §• för hvila, intill dess 5g §. förekommer, eller ock hemställa, om icke 5p §. kunde nu genast företagas i sammanhang med den 24 §•, enär dessa båda §§. stå i ett oskiljaktigt samband med hvarandra.
Pryda mödrar, som med medlidsamt förakt yttrat sig om » aktriser » och varietédivor, sågo med förtjusning sina döttrar intaga deras plats och låter, och blyga unga flickor, hvilkas hjärtan klappat af hemlig afund öfver deras triumfer, efterhärmade dem så godt de kunde, berusade af att åtminstone för en gång vara i deras ställe och liksom de höra applådernas åska öfver sina hufvuden — vore den också endast en godtköpsupj) laga. En fanns dock, för hvilken det; hela ej var en lek, och som satt så godt som sin hela själ, sin framtid, sitt väl och ve på ett kort, när hon trädde fram och lät höra sig offentligt. Det var Cecilia Rehman! Som ung flicka hade hon väckt uppseende genom sin röst; men efter sitt giftermål hade hon lefvat endast för hemmet och blifvit så godt som glömd, helst hon ständigt vägrade, när hon ombads att biträda vid någon konsert eller musiktillställning. » Min man vill inte, » var hennes ärliga svar, men denna gång — då det välgö- rande ändamålet bar ett så klingande storslaget namn, att det blifvit en hederssak att vara med — var det omöjligt att neka. Hon hade också gifvit sitt löfte på eget ansvar. Det var i en scen ur Carmen, hon uppträdde, och hela salongen satt i andlös spänning, fängslad af tonernas fägring samt den glöd, det passionerade lif, den glömska af sig själf och det uppgående i den framställda personligheten hon ådagalagt. När hon slutat, låg tystnaden ännu kvar öfver den lyssnande mängden — så gick det liksom en susning, en hviskning af tack och lycka från hvarje hjärta — och därefter, såsom tolk därför, en åska af applåder. Medan alla händer rörde sig och alla ögon strålade henne till mötes, reste sig en man från parkett och lämnade sin plats, och hon, som var föremål för all denna hyllning, såg endast honom — och under det bifallet blef allt starkare, bröto hennes tårar fram, medan hjärtat fylldes af en smärta utan mått. I den lysande Carmendräkten stod Cecilia inne hos sin man, som gått direkt hem och låtit henne komma efter bäst hon kunde.
Skara Veterinär-inrättnings försättande i 34 ändamålsenligt skick . 4 1 200 b. 1 Juli b. 1 Juli b. 1 Juli b. 1 Juli 192 Skarprättare, om lönen till, se Hufvudtitel Andra pag. 10. ang;de definitivt fastställande af förslagsberältningen å de till Riks-staten hö- 10 Okt. a. 10 Okt. rande indelningar 4 1 331 h. 10 Okt. b. 10 Okt. Svar på återremiss å Memorialet N:o 331 a. a. 18 Okt. ». a. 18 Okt. a. a. 19 Okt, 4 1 337 a. a. 18 Okt. ''Skattkammare, bildandet deraf 4 2 3 b. 3 Maj b. 3 Maj b. 3 Maj b. 2 Maj Skeppsbgggeri-Inslitut i Carlskrona, anslag för 4 1 90 21 b. 24 Mars b. 24 Mars b. 21 Mars b. 29 Mars 230 — o' ra 3 CQ_ C/J * c/; > ra 3 — “3 “J 3_ tt s. 0 < ~ 2- 0 rn 2. 3; CQ »' \:o N:o | Skepps-Ombudsmannen vid Stockholms Sjö- manshus, ersättning för redovisning af vissa personers krono-ulskjlder .
Sparre yttrade betänkligheter med ani. af de svårigheter, som skulle upstå för stadgande af grunder för de lägenheters rösträtt, hvilka icke äro i mantal satte, måste, enligt min tanka, förfalla, enär de grunder, jemlikt hvilka de skola i omröstningarne .deltaga, redan äro bestämda i serskilda förordningar, om hvilkas uphiifvande nu icke är fråga. Gr. Sparre: Jag ber att få erinra om K. M:s Nåd. Kun görelse d. 24:de Nov. 1857 ang:de förändrad lydelse af 2:dra mom:t i 5:te §:n af K. Förordnm d. 29:de Aug. 18 43 om sockenstämmor i riket, jemförd med K. Kungörelsen d. 22:dra April 1853. Ifrågav:de mom. bestämmer i hvilket fall rösträttighet skall beräknas efter hemmantal, der det finues åsatt. För sådana särskilda lägenheter, som qvarnar, komma svårigheter i följd häraf otvifvelaktigt att upstå. Gr. Mörner: Med ani. af Gr. Sparres sednaste yttrande har jag endast velat fästa den värde talarens upmärksamhet deruppå, att skyldighet till deltagande i prestgårdsbyggnad m. m. utgår efter helt andra grunder än Grin åberopat. Gr. Sparre: Jag befarar fortfarande att det blir svårt att fatta ett beslut uti den af Gr. Mörner föreslagna rigtning, alldenstund jag icke kan finna, huru man skall erhålla någon säker och för ifrågav.de lägenheter bestämd norm att följa. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredrik: För min del måste äfven jag instämma uti de af föreg:de talare, i afs:de å antagande af det utaf Hr v. Koch föreslagne tillägg, yttrade betänkligheter.
Fäng tili demi» ersättning, ikran 1835 ärs början till dess beloppet i 8tat uppföres. Derjemte böra, enligt hvad Kongl. klaj:t under den 21 klars 1835 5 beslutat vid den n^a Dand-8tat8-r6glering6n, löner för tvänne n^a Dänsmän L detta Kans 8tat urtagas. //7?v^/nan/an/v /ian. detta Käns 8tat tinnes ett odisponeradt contant belopp af K:dr 1,119: 24. 6; hvarjemte, genom tvänne fögderiers sammanslagning, uppkommit en besparing af indeldta 80 K.dr, utom arrendet af kläcklinge Loställe; varande likväl dessa 2:ne sistnämnde tillgångar beräknade vid uppgörandet at projectet till Dandt8taternes n^a Done-reglering. 57o/-a /vo/^a,7-e,-gv /ian. -kk de pä detta fans 8tat säsom contant uppförde Kesepenningar, utgå 168 Il:dr 22 sk. 6 r:st. uti indelning; således dör dermed det contant» beloppet minskas. Deremot kura 100 Il:dr, beviljade såsom b^resmedel tor Drovins Kandtmäteri-fontoiret i fahlun, ä Allmänna Indragnings-8taten uppföras. /enrt/an</§ /ian.