Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då skogarnes vård och bibehållande är för landets odling samt befolkningens trefnad och välstånd af icke mindre vigt än vården om de mineraliska rikedomar, bergen innehålla, samt hushållningen dermed länge varit ordnad med afseende på det allmännas väl, ehuru med inskränkning i ägarens fria dispositionsrätt, så att han måste hörsamma vederbörande tjenstemäns föreskrifter om sättet för tillgodogörandet af hans malmtillgångar; så torde en dylik inskränkning i den fria dispositionsrätten öfver skogarne i landet, såsom icke mindre vigtig och af behofvet påkallad, icke heller mera böra lemnäs å sido. Byggnadsoch stängselsätt bibehållas ännu i allmänhet oförändrade och bräntorf begagnas icke. Under de trenne år, som utgöra föremål för denna berättelse, har Länets andra hufvudnäring, Bergsrörelsen, oansedt det första eller året 1848, i följd al störda handelsförhållanden på utrikes ort, lemnat bergsbruksidkarne en emot föregående år betydligt minskad vinst, dock så väl genom sedermera inträdda fördelaktigare förhållanden derutinnan, som den i icke ringa mån ökade tillverkningen visat ett någorlunda förmånligt resultat. Hvad sålunda angår koppartillverkningen vid Stora Kopparberget, så har densamma fortfarande bedrifvits på malm så väl ur grufvans äldre ras som utur fast klyft, och har genom grufvedriftens bättre ordnande malmuppfordringen under hvarje af de nu ifrågavarande åren tilltagit, så att till verkningen af storgrufvemalm från år 1847, då den utgjorde 3,567 skeppund, år 1850 uppgått till 4,976 skeppund, och såmedelst under nu omhandlade period öfverstigit tillverkningen under de fem föregående åren med 1,674 skeppund i medeltal årligen, hvarigenom ock den till fjerdepartsägarne utdelade behållningen af grufvan kunnat uppehållas till någorlunda likhet med hvad den det sednaste året af förra qvinqvennium utgjorde.
Detta varder imedlertid till Högvördig® PresteStåndets ompröfvande vördsamligen öfver* lemnadt. Stockholm den u Augusti 18*$. Ankom den 25 Augusti 1823. XJtlåtande, i anledning af åtskilligt inom Vallöf. BorgäreStåndel gjorde anmärkningar emot det å brandförsäkrade hus i Städerne och Bruksegendomar förts slagne värderingssätt. Sedan Riksens Högloft. Ständer* Bevillningsutskott uti afgifvet Betänkande under den i7:d© sistledne Junii, i afseende på den under prof* riing varande Bevillnings - Författningen , fram-! Stalt sine åsigter rörande värderingssättet af fast egendom å Bandel, brandförsäkrade hus i Städerne samt Bruks - egendomar , och detsamma blifvit under den 2:dra och 7:de Julii samt 4:de i denna månad af Högloft. Ridderskapet och •Adeln j Högvördig* PresteStåndet »arnt Heder; 4*4 Bevillnings-Utskottets Betänicnden. varda BondeStåndet bifallet, har, inom Vallöf!. BorgareStåndet, anmärkningar blifvit gjorde enot det föreslagna värderingssättet å så val hus i Städerne som Jernbruken.
Till stöd för mina åsigter får jag i öfrigt åberopa dels den i samma Mein. uttalade grundsats, att vårdandet af Svenska folkets »sjelfbeskattningsmagt är icke blott för nationens välstånd, utan för dess frihet af yttersta vigt,» dels ock den omständighet, att, med undantag af de på 1830- talet med Ryssland afslutade traktater, alla öfriga sedan vårt liva statsskick med främmande magter ingångna handelstraktater endast afse att bereda befrielse från de s. k. differentialtullarne, d. v. s. den tullförhöjning af vissa proc., hvarmed varor, som med utländska fartyg ineller utföras, äro belastade, men icke innehålla några qvantitativt beståmda tullsatser för längre tid. •Jag vill icke trötta R. o. Ad. med en längre framställning, utan vågar jag hänvisa till min Betänkit bifogade reservation. Andamålet med den har varit att förfäkta den rätt, jag anser efter grundlagen tillkomma R. Sl:r att vid afslutandet af fördrag, sådane som den Franska handelstraktaten, få göra sin röst gällande. Nämnde traktat har visserl., i enlighet med en i densamma intagen bestämmelse, blifvit öfverlemnad till R. St:rs godkännande, men detta har, enl. hvad såväl Stats-Råds-prot, utvisar, som ock ledamöter al Konungens Råd här yttrat, skett endast af grannlagenhet lör representationen och icke i följd af grundlagens bud; och det är mot en sådan uppfattning af grundlagen jag ansett mig böra mig reservera. Gr. Mörner; Då jag förra gången yttrade mig i denna vigtiga fråga, undvek jag att ingå i någon utförligare utveckling af skälen för den reservation, jag afgifvit inot det af l!tskrls majoritet lättade beslut, isynnerhet som den af Konungens rådgifvare, mot hvilken, enligt mitt förmenande, de mest besvärande anmärkningarne äro rigtade, är af sjukdom hindrad att vara tillstädes, och jag således icke ansåg mig böra angripa honom. Nu deremot har jag trott mig icke böra lemna alldeles obesvarade de erinringar, sorn mot min reservation blifvit af en annan Konungens rådgifvare framställde.
Den som är i sådant förhållande, att han kan få del af förestående biträden bör icke klaga; men det gifves andre medborgare, som icke hafva Stångjerns verk, Fabriker, eller annat sorn berättigar dem till åtnjutande af förestående anslag, och som hitintills ali tat Disconterne; för desse synes icke någon utväg beredd, ehuru, om man blott betraktar Jordbrukarne, deras antal är stort, och deras undergång, i fall alla Fåne-tillgångar för dem stänges, gifven, man hänvisar till ingående Creditiverna från FilialDisconterne, men jag fruktar föga af dem blir öfrigt, sedan förlusten å de Gäldskyldige afdragits; Om nu så inträffar, att 3 Frocents Obligationerne komma att gälla för fullt i liqvid i Filial-öisconterne, så uppkommer derigenom en verklig lättnad för den Gäldskyldige, men förhållandet emellan denne och 3 Frocents Sedelinnehafvaren är dock problematiskt. Att förlägenheten redan måtte vara stor j synes deraf, att hvarje Fåndag uti Riksens Ständers Discont, begäres Lån till 150, å 200,000 R:d, och Fåne-tillgången är inskränkt 40, 50 ä 60,000 Statsoch Banko-Utskottens Betänkandett'. Af dessa skäl vagar jag derföre ödmjukast hemställa och det med anledning af Konungens Nådiga Proposition af den vio December förleda år, hvilken omrörer 3 millioners surrogat i stället för de fallne Disconterne, ' al t under Bankens styrelse, elfer såsom en utgrening af Banco-Disconten, hvats Creditiv således derefter i män bör okas, måtte blifva i Låne-Väg att tillgå En Million för Götheborg och En half Mil-i lion för Malmö, att utgifvas till vederhäftige, idoge och rättskallens Medborgare* för att befria dem att falla uti sådane händer, som genom en öfverdrifven ränta, den vare Näringar ej förmå bära, fortskynda deras olycka.
Tre resor om året skall allt det mankön är ibland dig, komma fram för Herran din Gud, på det rum som han utväljandes varder, på osyrade bröds högtidene, på veckohögtidene, och på löfhyddohögtidene; icke skall han tomhändter komma fram för Herran; Hvar och en efter sine hands gåfvo, efter den välsignelse, som Herren din Gud dig gifvit hafver. Domare och ämbetsmän skall du sätta dig i allom dinom portom, som Herren din Gud dig gifvandes varder ibland dina slägter, att de måga döma folket med rättom dom. Du skall icke böja rätten, och skall ock ingen person anse, eller mutor taga; förty mutor förblinda de visa, och förvända de rättfärdigas saker. Du skall fara efter det rätt är; på det du må lefva, och besitta det land, som Herren din Gud dig gifvandes varder. Du skall icke någon lund af någrahanda trä plantera vid Herrans dins Guds altare, som du dig gör. Du skall ingen stod uppresa, hvilket Herren din Gud hatar. Du skall icke offra Herranom dinom Gud något nöt eller får, det någon brist eller något ondt på sig hafver; förty det är Herranom dinom Gud en styggelse. Om någor funnen varder i någon af dina portar, som Herren din Gud dig gifvandes varder, man eller qvinna, den som illa gör för Herrans dins Guds ögon, så att han öfverträder hans förbund; Och går bort, och tjenar andra gudar, och tillbeder dem, vare sig sol eller måne, eller någor himmels här, det jag icke budit hafver; Och det varder dig sagdt, och du hörer det, så skall du granneligen fråga derefter; och när du finner, att det visserliga sant är, att sådana styggelse skedd är i Israel; Så skall du utföra den samma mannen eller den samma qvinnona, som sådana ondt gjort hafva, till dina portar, och skall stena dem ihjäl. Efter tu eller tre vittnes mun skall den dö, som döden värd är; men efter ett vittnes mun skall han icke dö. Vittnens hand skall den första vara till att dräpa honom, och sedan allt folksens hand; på det att du låter den onda ifrå dig.
Jag föreslår derföre att Rikets Ständer till skol-exercisens befrämjande inom riket måtte be vilja : а) ett årligt anslag af 10,000 B:dr H:mt till aflöning åt militära instruktörer vid rikets högre och lägre elementar-läroverk, hvilken aflöning föreslås att utgå med 1 K:dr R:mt för hvarje elev, som åtnjuter undervisning, ett tillfälligt anslag af б) 5,600 U:dr R:mt till inköp af 140 stycken målskjutningsgevär af 1860 års modeller, att bland eleverna vid de högre elementar-läroverken utdelas, beräknadt efter fem stycken gevär på 25 ynglingar af den högre exercis-afdelningen; samt c) 3,000 R:dr R:mt till anläggande af . en målskjutningsbana för Stockholms skolungdom. Hvarförutan jag vördsamt anhåller det Rikets Ständer hos Kongl. i\laj:t måtte i underdånighet hemställa att ur Kronans gevärsförråd för elementar-läroverkens behof måtte kostnadsfritt Utlemnas 1,300 till ändamålet lämpliga exercisgevär, att efter förut antydd berak - Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. 161 beräkning utdelas, samt att åt de föreslagna exercis-skolorna, i händelse Rikets Ständer föröfrigt kommer att fästa något afseende dervid, måtte bestås nödigt antal gevär, och slutligen att privata läroverk, som på formlig väg derom göra anhållan, likaledes må, mot lämplig ersättning, erhålla sådana ur Kronans förråd. Sist vågar jag lägga denna fosterlandsvigtiga sak Rikets Ständer på hjertat, förvissad att bukterna deraf i många alseenden skola blifva välgörande, icke blott såsom något af framtida gagn för nationalförsvaret, utan äfven som ett medel att hos ynglingen väcka en sann fosterlandskänsla, ulan hvilken han som man, för öfrigt utrustad med aldrig så framstående egenskaper, blifver af ringa värde för det allmänna.
N:o 71, vandlad och ej i behåll, icke må lämpas lill elen händelse, då omyndig för sådan faddergåfva eger fordran hos föräldrar eller förmyndare, i hvilket fal], efter hvad ofvanföre om omyndigs fordran i allmänhet är sagdf, skall förfaras; Men, på det öfverförmyndare och andre vederbörande må ega erforderligt rådrum, att vidtaga de försigtighetsmått, som, med anledning af denna lagförändring, kunna anses nödige, bör den dock icke blifva gällande i de concurseller förmonsrättstvister, som hos vederbörande embetsverk redan äro eller göras anhängige under loppet af första året, efter det den nya författningen blifvit kungjord”. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest slädse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. R. Martiny Och har Utskottet tillika fått emottaga de, i afseende härå, uti Högsta Domstolen och i Stats-Rådet förde Protocoll. I sammanhang med den Kongl. Propositionen, jemte de inom Hedervärda Bonde-Ståndet, både för och emot densammas antagande, afgifne yttranden, har Utskottet jemväl till Öfvervägande förehaft följande, af enskilde Molionairer framställde förslag, hvilka Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Vällofl. Borgare-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet hit öfverlemnat, nemligen: 1:0 af Herr Grefve Claes Fredrik Horn, som anfört, att, med anledning af förut väckt .motion om hypotheksförenxngar och medel till derasändamålsenliga utveckling, Herr Grefven önskade få fästa uppmärksamheten på en fråga af största vigt för dessa nyttiga föreningar. Realcrediten kunde ej vinna fullt förtroende i landet, så länge i Lagarne qvarstod det orimliga stadgandet, att myndling skulle ega förmonsrätt till sin förmyndares fasta gods framför de inteckningar, som deruti blifvit meddelade, sedan han åtagit sig förmyndarevården.
Mils afkortning i wäg, utan ock ett beqwämligare lastningSställe. Det ar med utmärkt tillfredsställelse som Directionen framställer detta första praktiska bewis emot de korrttänkta beskyllningar, det anläggningen wore af ingen nytta, hwarken för Landet eller Rörelsen; och wagar hop, pas, det Eders Kongl. Majit, i stöd af BolagsPrivilegiernes 19 §., jemförd med ofwan andragne Reglornes io Artikel, läcktes förklara denna förstling af den lättaste transport Eders Kongl. Maj:t en dag ämnar hela sitt Rike, jemte alla de waror utan undantag som der antingen losas eller lastas, befriade fran alla andra afgifter, än de, hwilka enligt nämnde ro Artikel 2:dra Mom-, kunna öfwerenskommas om. Den för nästa ar underdanigst föresiagne Arbets-planens beräkningar ärv grundade pa detta ars erfarenhet, och bör man altja med säkerhet kunna hoppas akt den åtminstone blir utförd. Ardets-styrkan ar a den, uppförd till 7002 Man, hwilken i händelse den Allernädigst bewiljas, gör något ytterligare biträde utom hwad redan erhållits, af Armeens och Flottans Officerare, nödwändigt, som Eders Kongl. Majit täcktes tillåta mig fa hos wcderbörande reqvirera. Da Sweriges luftstreck i alla fall nog mvcket inffränker den, för Canal-företag tjenliga, arbetstid, tror jag mig efterkomma Eders Kongl. Majus önskan, när, till arbetets sa mycket skyndsammare fullbordan, jag anhaller, att Arbets-stvrkan ma wara beredd att efter första Maj, inträffa pa af mig uppgifne Arbets-Stationer. Man hoppas med wanliga händelser kunna titt en början, bestrida detta årets utgifter, utan någon insättning af Actie-ägarneArbets-styrkanS ökande srundar sitz * H
Da Constitutions-Utskottet icke funnit skäl att gilla och till Riksens Ständers pröfning öfwcrlemna något Förslag till förändring eller förklaring af Grundlagarne, som Utskottet af en Riksdagsman cmottagit, ware Utskottet skyldigt, om Förslagets Författare det yrkar, att meddela honom sitt yttrande deröfwer, med tillstånd att detsamma jemte Förslaget genom tryck allmänt göra, dä han för det sistnämndas innehall sjelf i egenskap as författare mä lagligen answara. 8 85. Såsom Grundlagar skola anses: denna Regcrings-Form, samt den Niksdags-Ordning, den Successious-Ordning och den Förordning om en allmän Tryckfrihet, hwilka, i öfwerensstämmelse med de grundsatser, som i denna Negerings-Form be - 48 Expeditioner till Riks-StLnden. stämmas, Riksens Ständer och Konungen gemensamt wid denna Riksdag komma att fastställa. 8 86. Med Tryckfrihet förstas hwarfe Swensk Mans rättighet att, utan nägra af den offentliga Magten i förwäg lagde hinder, utgifwa skrifter; att sedermera endast inför laglig Domstol kunna tilltalas för deras innehall, och att icke i annat fall kunna derföre straffas, äu om detta innehåll strider emot tydlig Lag, gifwcn att bewara allmänt lugn, utan att äterhälla allmän upplysning. Alla Handlingar och Protocoll i hivad mål som helft, de Protokoll undantagne, som uti Stats-Rädet och hos Konungen i Ministerielle Ärender och Commandomal föras, mä owilkorligen genom trycket kunna utgiftvas. Ef mä tryckas Bancooch NiksgäldsWerkens Protocoll och Handlingar rörande ärender, hwilka böra hemliga hällas. 8 87. Riksens Ständer äga gemensamt med Konungen magt att stifta allmän Civiloch Criminalsaint Kyrko-Lag och att sadan förut stiftad Lag förändra och upphäfwa. Ef ma Konungen utan Riksens Ständers samtycke, och icke Ständerne utan Konungens, någon ny Lag göra eller gammal afskaffa.
Om remiss till vederbörligt Utskott anliålles. Stockholm den 29 November 1862. A. A. Ander soli) från Östergötlands län. Af Gustaf Johansson från Kronobergs län, om åtskilliga ändringar i nu gällande tulltaxa, åsyftande den inhemska näringsflitens upphjelpande. En allmän klagan förmärkes inom vårt fädernesland öfver vår financiela ställning; år efter år upptagas nya lån, det ena större än det andra, utan att dessa massor af inströmmande penningar hvarken kunna fylla våra behof eller öka Riksbankens metalliska kassa. Att orsaken härtill egentligen bör sökas i en exporten betydligt öfverstigande import af till stor del öfverflödiga lyxartiklar är ett påstående, som väl blifvit från en viss sida motsagdt, men ännu aldrig tillfredställande vederlagdt. Tvärtom har man riksdag efter riksdag fortgått på den beträdda banan att genom lullnedsåltningar snarare befrämja än i någon mån hejda delta missförhållande, som sannolikt skall i sinom tid bringa vår handelsvåg i en så sned ställning att måhända en riksbankrutt blir oundviklig. Man tröstar sig visserligen dermed alt Statsverkets affärer synas vara särdeles goda. Kongl. Majlis nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof visar nemligen goda öfverskott af tillgångar. Det måste således stå väl till. Men man synes alldeles förbise hvarifrån dessa öfverskott kommit; icke äro de ett bevis på stigande välstånd, ulan snarare Ipå stigande elände, enär det just är genom en tilltagande bränvinsproduktion och konsumtion som detta öfverskott uppkommit, från 6 a 700,000 R:dr Banko som bränvinstillverknings—afgiften före 1854 årligen utgjorde har den genom förändrad lagstiftning i detta afseende och genom förökad Motioner i Bonde-Ståndet 1862. 479 tillverkning stigit derhän, att medelbeloppet deraf utgjorde under perioden 1858—1860 årligen 6,366,099, och ur 1861 8,462,911 R:dr samt antages under innevarande år kunna med säkerhet uppskattas lill 8,700,000 R:dr.
Friherre b. i! j e n c r» n Jag har nytz hast nilsalie «« cala ined C hesei, lör Skaro Conkoirer och wet derigenom med wifihcr. au brist wärk.-ligen rxisterar, sä framt Stars Comoirec ej stall aitwändg della äretS winst as Tullen , som är paräknad för dct kommaude ärcst behof, ech sadant skulle myckel strida mot ven ordning, som Scecs Ulstotler fokt bereda, och frän hwilkcn afwikeiscr minst borde sa börja medan Riksens Ständer ännu äro. församlade. Det är ju mera re» Vigt, alt da tillgäng finnes sylla delta äretS brist, och lära allt, sou, för de § päsöljaudc arén är bestämdt, sä wara oförryckt. Herr 8ilvo r Stolp e, Ou st qk /chra k am. Ehuru jag fullkomligen medgifwer att den af Friherre lläiljLucrgms wäckia sräga är af ganska stor wigt, samt VeHnkom aldeles icke rörer Banque», får jag likwäl hemställa, om icke, dä den angar ait för tillfället disponera en werkeligen betydclig tillgäng, den star i sä nära gemenskap med det hela af Finanec planen, att derom in» gertling bör afgöras, innan denna hunnit gransta-, Jag anhaller derföre art den samma mätte upstjnte.S till dest Riderstapel och Adeln, förmodeligen innan korrt, öfwer, Stats-Utstotrets dertill asgifne förslag kommer att yttra stna tankar. H?rr Grefwe» och Landk-M arstalken yttrade, dct han ej sann Friherre I.. >Ijencl3nl7,'s motion stä i sä aldeles »ära gemenskap med Finance-pla» nen. Friherre I^iljs nora urs trodde alt det mrkeligen skyndade med dest afgörande. ' ' Grch ?8l Den iz December.
Jagt och Djurfångst, om ändring i Kongl. Stadgan den 13 April 1808 derom — 7 2 15 Jemtland, åtgärder till slutligt ordnande af försvarsverket derstädes 91 4 1 306 Jcrnlunden, Asunden, med flere sjöar, anslag till, båtled dem emellan — 4 1 163 » om lyftning på en gång af det härtill beviljade lån — 4 1 363 Jernvräkeri-förordningen af d. 17 Maj 1814, örn upphäfvande i vissa delar af — 8 — 120 J ^ p" P p P PPj cd Kiks-Ståndens Beslut. Kidd. o. Adeln. PresteStåndet. BorgareStåndet. Bondeståndet. b. 2 Dec. b. 1 Dec. g. 2 Dec. g. 2 Dec. b. 5 Juli a. a. 8 Aug. b. 1 Juli a. a. 29 Juli b. 1 Juli a. a. 9 Aug. å. 1 Juli 1. b. 5 Aug. 1 Mars 1 Mars 1 Mars 25 Febr. a. a. 29 Nov. b. 29 Nov. 29 Nov. b. 29 Nov. a. a. 29 Nov. g. 30 Nov. a. a. 29 Nov. a. 30 Nov. • b. 2 Dec. å. Bih. t. R. St. Prof. 1853—1854. — 26 — SL* w J. ongl. Proposit ler Skrifvelse! Samling. Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Eiks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. cn d-i P crq 03 K * Ridd. o. PresteBorgareBonde1 N:0 N:o Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. Förslag till voteringsproposition. — 4 i 358 — g. 18 Nov. g. 18 Nov. 18 Nov. 20 Nov.
Prot. 1840. g Sami. 1 Band. 44 546 Prot. Utdr. d. l3 Juni i84°- skilda delar deraf, återremitterade, äfvensom ett serskildt af Herr Petre i detta ämne inlemnadt anförande kommer att remissen åtfölja. S. D. Föredrogos ånyo Bevillnings-Utskottets Betänkanden: N:o 16, angående Herr Munck af Rosenschölds j Nils Rudolph> afgifna yttrande, angående förändrade grunder för allmänna bevillningen. Godkändes. N:o 17, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga; Skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om Landt-Räntmästares befrielse från skyldigheten att för remisslage erlägga bevillning. Lades till handlingarne. och N:o 18, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående eftergift af personella utskylder för afskedade, till underhåll berättigade soldater och deras vederlikar under expectans-tiden. Godkändes. S. D. Föredrogos ånyo följande Utskotts Utlåtanden och Betänkanden: l:o Stats-Utskottets: N:o 135, rörande väckt fråga om Kungsgården Halltorps på Öland återvinnande till Kronan. Bifölls. N:o 136, angående väckt fråga, att Kronans fisken måtte till skatte försäljas. Bifölls. N:o 137, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om åtskilliga krono-lägenheters försäljning. Bifölls. N:o 138, i anledning af motion, angående ersättning för eller befrielse från åtskilliga onera, hvilka å en del hemman, genom Götha Canals anläggning, tillkommit. Bifölls. N:o 139, i anledning af motion om anslag till pensioner åt enkor efter de soldater, som tjenstgjort vid den så kallade vestra Armeen år 1809. Bifölls.
Detta torde vara så mycket tjenligare, som den nu påtänkta jernvägen, hvilken går i vestlig rigtning, är särdeles dyr och beräknad att kosta öfver en million pr mil, samt stigningen der blir högst betydiig, och det är icke otroligt, att genom att gå längre norrut man kunde få en väg, som blefve både billigare och jemnare. Slutligen, i afseende å den föreslagna sammanbindningsbanan genom Stockholm, har Frih. Raab ansett, att densamma icke behöfdes, då den norra stambanan ännu stöde i vida fältet. Antingen Iv. M:s Propos. blir antagen eller ej, torde väl i alla fall en stambana norrut från hufvudstaden blifva af, och det är då af största vigt, att här finnes en gemensam bangård, och att trafiken från norr och söder må verkligen mötas. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Jag hade visserligen icke ämnat yttra mig nu vid remissen af denna K. Propos. , men jag är framtvingad af Frih. Raabs anförande, på det Utsk:t ej må tro, att de af honom framställda åsigter delas af alla Höglotl. Ståndets ledamöter. Det är egentligen emot hvad han sagt om den föreslagna banan från Cathrineholm till Norrköping, som jag vill inlägga min protest. Nyssnämnda stad är redan en af våra betydligaste landsorts-städer och har så stor handelsrörelse, att denna säkerligen icke öfverträffas af någon annan stads än Stockholms och Göteborgs. Under föregående år hafva också särdeles betydliga qvantiteter varor forslats på axel från Norrköping ända till Orebro och andra norrut belägna orter, och en bana i den nämnda rigtningen torde bättre, än de flesta, komma att bära sig. Då denna bana dessutom är ämnad att utgöra en del af den stora sträckning, som framdeles skall på kortaste vägen förbinda Stockholm med Skåne och derigenom med det öfriga Europa, synes mig tydligt, att densamma bör så fort som möjligt bringas till stånd, äfvensom att det ingalunda vore lämpligt, om den komme att utgöra ett enskildt bolags egendom. Långt ifrån att, såsom Frih.