Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ja öfvervägande. i ' § 0. Gr. Lagerbjelke: IL o. Ad. behagade af den uplästa motiveringen fiona, ali Ulsk:s förslag i delta afseende endast är en tillämpning och nödvändig följd af Ulsk:s förslag till ändring af 3:dje §:n mom. b., hvilket likväl blifvit af IL o. Ad. afslaget, hvarföre äfven detta naturligtvis måste förfalla. Uppå härefter framställd propos. blef Utsk:s förevaride förslag, i öfverensstämmelse med R. o. Adis i afseende pä §:n 3 mom. b. fattade beslut, afslaget. § fö Ilr von Hartmansdorff: När man npstållt -förfaltn:n så, som bär är förhållandet, tror jag alt den enda säkerhet, man kan vinna, för ifrågavar:de afgiflefs utbekommande, vore att vidtaga de åtgärder, motionären föreslagit, och dem jag anser välgrundade; hvarföre jag beklagar att Ulsk. icke. fästat afseende derpå. Utsk:s yttrande blef af R. o. Ad. bifallet. § Hr von Hartmansdorff: Samma försvagande, samma ut minutering af handel, som jag förut omtalat r näringars bedrifvande, både på landet och i städerna, densamma åstadkommer man jemväl i afseende på handlverken genom sjelfförsörjningen. Man får således de båda skarpa motsatserna af stora bolag å ena sidan, och fattiga, enstaka, hjelplös» näringsidkare å den andra. Vi hafva redan i vårt land sett, att, sedan beslutet om uphäfvande af förbuden mot klädesinförsel faltals, har man i Norrköping varit nödsakad sluta sig tillsamman i stora bolag, jemväl med utlänningar, för att kunna sammanbringa de ansenliga kapital, som erfordras till den vidsträcktare rörelse, hvilken måste drifväs, om täflan med utländska fabriker skall kunna lyckas. 390 Den 27 September e. m, Hr Flach:
Redan vid sitt inträde i riksdagen (1878) var Borg känd såsom en reformernas vän och synnerlige anhängare. En politisk skriftställare från denna tid betecknar honom pregnant såsom » demokraten », alldeles som om B. skulle varit det personifierade röda spö- ket. Så farligt var det nog icke, och säkert är, att det för närvarande både inom och utom riksdagen finnes partier och personer, som i fråga om avancerade åsikter lemna hr Berg långt bakom sig. Sina reformatoriska intressen vände hr B. att börja med till skolan, där han särskildt motarbetade latinläsningen, samt till rösträttsfrågan. Det var denna senare reform, som förde honom öfver till kvinnofrågan. Det vore dock ett stort misstag att tro, att hr Borg först då och på grund af sin allmänna benägenhet för reformer, leddes till att börja kampen för kvinnans rättigheter. Dessa intressen voro hos honom af långt äldre datum, och de hade gifvit sig uttryck i hans literära verksamhet mer än ett fjärdedels sekel förut. Redan 1851 skref hr B. enligt egen uppgift åt en medlem af dåvarande borgarståndet en motion om politisk fullmyndighet, och några år senare utsände hr B. första delen af ett större verk, benämndt » Kvinnans historia ». Denna del af handlade de förhistoriska folkens kvinnor. Då hr B. på 1880-talet kastade sig in på kvinnofrå- gans gebit var han sålunda, såsom han själf säger, » sin första kärlek fullt trogen ». Skilnaden var blott den, att han från frågans historiska öfvergått till dess praktiska del. Impulsen till sitt första uppträdande i kvinnofrågan torde hr B. hafva fått af de mäktiga rörelser, som strax före midten af vårt århundrade började göra sig gällande i Amerika. Ehuru hr B. otvifvelaktigt var lifligt intresserad och väl rustad för sin uppgift, dröjde det dock några år, innan han förde fram kvinnofrågan i riksdagen. Såsom vi redan förut sett, drogs hans uppmärksamhet åt andra uppgifter; måhända trodde han sig ock märka, att jordmånen ej var så väl bearbetad för den nya reformen. Redaktör Borgs första uppträdande såsom den svenska kvinnans förkämpe inom den svenska riksdagen skedde ej heller såsom förslagsställare; det var ett par af andra talare fällda yttranden, som första gången framkallade hr Borg på arenan som den svenska kvinnans förkämpe.
Besvärsoch Ekon.Utsk:ns förslag till författning ang:de hemmansklyfning och jordafsöndring, voterar ia5 den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, erhåller ofvannämnda 3 § följande redaction; kan en åbo af andra ortens allmänna näringar hafva säker och ständig förtjenst, då bör sådant, vid fråga om besuttenhet, i särskild beräkning dertill ingå. Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 20. Dessa båda paragrafer biföllos. 20 H. 5 34 Den 3 Februari f. m. 6: te §: n. Hr Lagerhjelm: I i moni. är föreslaget, att nor men för hemmansklyfning stall vara olika för särskilda orter, men likväl bestämmas för hvarje ort; ty i parenthesen läser man följande ord: ”de för särskilda orter uppgjorda bestämmelserna införas.” Således synes häraf, a 11 för hvarje ort skall uppgöras en särskild bestämmelse, men i sakens natur ligger att man ej kan få en bestämmelse, som bl il ai I tid lämplig för samma ort. Tvänne hemman beröra hvarandra. Det ena har t. ex. 3ooo, det andra 3oo tunni, ägovälde. Huru kan man då säga, att samma brak af hemmantalet skall vara normen för besu [lenhet ? TL af 3ooo tunni, är helt anoal än T^:del af 3oo tunni. Denna anmarkn. gjordes redan emot Utsklns första betänk. Den upptages här pag. 2, och synes vara ganska afsevärd.
Lärom ost atmindstone icke härutinnan något kilgöra förr, än wi inhämtat kanea-Utskottets tankar härom och det såmedelst blifwer giswit om och huruwida nuwarande penningewsrkets i ordning förande an widare krafwer 8sn<guens biträde och det sa, at beskaffenheten af wista til detta werk hörande omständigheter erfordrar tysthet eller ej. Herr von ingeström, polian. Det är en allmänt erkänd sanning, at ju mera styrka et Penningewerk ager, desto mindre behöfwas hemligheter. Lika sannt är ock at et undandöljande af dest förwaltning lcmnar anledning til misttankar om swaghet. Deremot har et kundgsrande den förmanliga följden, at Werket winner mera förtroende. Dä lemnäs föga rum at osanna rykten, och manga förhastade omdömen sörekommas. Jag kan således ej annat an i allmänhet gifwa mit bifall lil Herr lagfaren bkolsts lVlamorial. Likwäl, hwad kaninen angar, känner jag ej med säkerhet dest narwarande cilstand, och kanske torde flere med mig kanna det lika litet. Jag underställer derföre, om icke at L»nco-Utskottet mä updragas at förestå, hwad utan skada kan upgistvas. Beträffande ater Riksgälds. c-inrorer, torde et allmänt kundgörande af redan werkställd förwaltning utan undantag wara nyttig; me» det som skatt göras, lärer til undwikande af förluster icke böra göras allmänt: och anser >ag för öfrigt lämpeligast, at i afseende pä Vesta frågor begära Konungens och Hemliga Urfkottetö samtycke. Grefwe k-evenbsupr, Olas.' Det Vickamen H^rr IVlajor kkollk inlemnat, syneS mig innefatta tmänne särfkilldta ämnen, det ena angar et önstadt updagande af Banguens tilstand: dec andra, et lika förhållande med Riksgälds - Lnnwrer.
Stockholm den 3 December i8l8« På Höglofl, RidderskaPå Högvördige Preste pets och Adelns LedaStåndets Ledamöters möters vägnar: vägnar: A. Leijonhujvud. J. O, Wallin. På Wallof!. BorgarePå Hedervärda Bonde. Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar: vägnar: A. Zethelius. Johannes Svensson. Gabr. Lagergren, N:o 2. Memorial till samtlige Riksstånden, angående återlemnande af Kongl. Maj:ts till Utskottet remitterade Nådiga Proposition om Salpeter-gärden, med åtskillige Motioner i samma ämne. Bevllln.-Utsköttets Betänkande N'o 2.' 5 Genom Utdrag af det hos Hedervärda Bonde-Ståndet, d. 24 sistlidne November, håll. ne Protocoll, som denna dag hos Bevillningsutskottet föredragits, hafva till Utskottet blifvit remitterade Kongl. Majus Nådiga Proposition om afhjelpande af den årliga bristen i Salpeterfonden och om ett förändradt sätt för Salpetergärdens uppbärande, samt dels Riksdagsmannen Anders Danielssons i sammanhang dermed gjorde anförande till Protocollet, innefattande hufvudsakligen förslag till en enklare och förändrad förvaltning af denna fond, samt deraf följande indragning af åtskillige tjenstemän, och dels Eric Svenssons från Götheborgs och Bohus Län vid samma tillfälle afgifne Memorial derom, att Städerne borde i annan och högre proportion, än hittils, uti Salpeterskatten deltaga, samt att lämpligaste sättet för denna skatts utgörande vore, att, efter hemmansvärdet på .Landet, samt husoch jordvärdet i Städerne, ålägga några Skålp. Salpeter för hvarje 1000 R:dr af uppskattningsvärdet efter atdra Art; varandes i ofvannämnde Protocolls-Utdrag intagne de dessutom af Eric Svensson samt en annan Ståndets Ledamot, Nils Mänsson från Malmöhus Län, i frågan yttrade meningar.
Balans från år 1839. Skulder: Till Manufaktur-Diskonten, för lemnade förskotter, kapital 9,897. 8. Aflöning t il Ull-Kontorets Tjenstemän 4,046. 32. — Extra utgifter 172 42. 6 Reparationer å Ullmagasinsbyggnaden i Norrköping 95. 5. - Läropremier till Kongl. Sekreteraren Nathhorst 1,250 Afskrifningar 1,810. 33- 7 Räntor, till Manufak tur-Diskontfonden å lemnade forskotter, för år 1840, 3io.33 — „ till enskifta delägare i Ullmagisinshuset 201. — 511. 33. — 7,887 2 I Balans till år r841. Tillgångar: IloI säkra fordringar, hos Rikets Ständers Bank 1,946 2- „ Herr Presid nten m. m. Skogman . 3,441 - '3- — „ UIl-Kontoivt i Norrköping 91.20. 6. Ström. Diskontfonden för år i84o. Credit. Balans från år 1839. T i 11 g A n g a r : 1\o I säkra fordringar, hos Rikets Ständers Bank 58o. 4' 2- , Herr Presidenten m. m. Skogman . 3,5g5 ig. — „ Ull-Kontoret i Norrköping i3o. 24* 4- „ Nya Ull-Diskont(onden 2,706. 6. 4- i Diskontlån 14075.2g 4- andelar i Ullinagasinshuset i Norrköping 3a,563 . 2 55^3. 37, 7 2’.o I osäkra fordringar io,ij8i. i4- it fo I förskjutna medel, omkostnader för öfversättning och tryckning af 2:oe Broehyrer rörande fårafveln 55o. 42. 6. reseunderstöd till Direktör Hofman Bang 45o , 000 g Inkomster år 1840: — Ullsorterings-, värderingsoch magasincringsafgifter 2,734. i5. 3.
— Ehuru något extra anslag för utarbetandet af en ordbok öfver Svenska språket, efter hvad Revisorerne kunnat inhemta, icke blifvit förr ån vid sednaste riksmöte beviljadt, upptager dock, på sätt ofvanstående tabell utvisar, 1854 års redogörelse öfver nämnde extra anslag en behållning af 50 R:dr från år 1853, utan att räkenskaperna lemna någon upplysning om tillkomsten af denna behållning. Htongl. ^Vitterhets-, historieoch antiqvitetsakademien. Af räkenskaperna, för båda revisions-åren utan anmärkning granskade i Kongl. Kammar-rätten, inhemtas: Debet. Balans från föregående år: Dito r, Akadeiöiens enskilda n Uppbörd: Af stats-anslaget Till ljuspenningar och gratifikationer . Balans från föregående år: Utgifter: Från Revisoremes sida har någon erinran härvid icke heller förekommit; och säkerhets-handlingame befunnos, vid anställd inventering, i god ordning. Kongl, museum. För båda revisions-åren granskade i Kongl. Kammar-rätten, utan anmärkning, utvisa dessa räkenskaper följande förhållande: — 195 — Debet. Balans från föregående år: Utgifter: — Balans till påföljande år: I likhet med hvad under år 1853 egt rum, har, under hvartdera af revisionsåren, Kongl. Stats-kontoret, jemlikt Kongl, brefvet den 26 Maj 1852, å det Kongl. Museum tillkommande stats-anslag, 1,000 R:dr, innehållit ett belopp af 625 R:dr, att användas till ersättande af den summa, 2,500 R:dr, som, på grund af högstberörde Kongl, bref, blifvit af besparingarne å riks-statens 7:de hufvud-titel förskjuten till betäckande af en del af kostnaderna för inköp af åtskilliga i aflidne Professorn J. N. Byströms tafvelsamling befintliga taflor; hvadan endast återstoden af Kongl. Musei stats-anslag, eller 375 R:dr, blifvit i räkenskaperna uppdebiterad och i ofvanstående tabell intagen. Någon anmärkning vid dessa räkenskaper har icke förekommit. eionS' Molig!.
Dannemora Jernmalms-Grufvor, belägna på Österby bruks ägor, på gränsen af Films och Dannemora socknar, 4^ mil norr om Upsala stad, hafva under ifrågavarande tre år med oförminskad tillgång mäktat förse ej mindre här ofvan uppgifne, än äfven de i Stockholms Län belägne, på dem grundade betydliga bruk och bergverk med den för deras jerntillverkning erforderliga malm, och hafva fortfarande blifvit arbetade så, att deras framtida bestånd äfven blifvit afsedt och befrämjadt. Några oförutsedda händelser eller betydligare olyckor hafva icke lagt hinder i vägen för arbetets jemna bedrifvande. De i sednare tider med mycken möda och kostnad uppförde betydliga dammbyggnader på vestra sidan af de tre gruffälten fortfara att lemna all den trygghet mot öfversvämningar från Grufsjön, som man af dem väntat. De sedan år 1837 begagnade jerntrådslinorna för malmuppfordringen, hvilka, under de sednare åren, med en ökad kostnad af 331 procent blifvit förfärdigade af 16 trådar, i stället för 12, användas numera i nästan alla grufvorna. Till uppfordringen utur grufvorna från 30 å 34 särskilda arbetsrum hafva blifvit använda 49,480 enkla kördagsverken, af hvilka 30,459 utgjorts med legde och 19,021 med verkets egne dragare. Malmbrytningen har uppgått till 331,692 SkU. vikt. vigt, eller till 110,564 SkU. per medium på året, och således 427^ SkU. mera årligen, än under de föregående fem åren. Hela broltuppfordringen utur grufvorna har utgjort 485,601 baljor af 5 kub. fot, således 11,241 kub. famnar löst berg, som svara emot 6,070 kub. famnar fast klyft eller tomrum i berget, hvarmed grufvornas rymlighet blifvit ökad.
H e d e r åt det bushållningssällskap, som ej tvekar att offra m e d e l för ett så- dant g o d t ändamål! HUSHÅLLNINGSSÄLLSKAPETS UTSTÄLLNING I KALMAR. » ut, pojkar! D e sågo d e m sedan vända o c h simma omkring i aggan långt nedanför. Bakvattnet lyste s o m svart bläck där uppifrån stenarne, o c h timret såg inte större ut än vedträn, s o m blifvit ditkastade. » Den, s o m hade hela smörjan där nere ä n d å! T v i! Nej, Erik fanns inte. » A h, Jesses, han har följt med bröten! » D e stodo tysta en stund m e d böjda hufvuden, liksom när det i kyrkan göres tacksägelse efter d ö d a. D e n forsen rände T? Hundratvå år är en ålder, som torde vara få dödliga förunnadt att uppnå. Ä n k a n Ingrid Klar, b o e n d e i Örreryds socken, Jönköpings län, hvars drag vidstå- ende bild återger, kan d o c k inom få månader räkna nämnda h ö g a antal lefnadsår; h o n föddes nämligen den 5 mars 1798 i Thorestorp i Halland. E e d a n vid 11 år föräldralös, måste Ingrid ut o c h tjäna, tills h o n vid 21 års ålder flyttade till Örreryds socken i Småland o c h då ingick äktenskap m e d soldaten Mathias Klar. I detta äktenskap, s o m 1872 upplöstes m e d mannens död, föddes 8 barn, o c h g u m m a n Klar kan dessutom räkna 28 barnbarn o c h 72 barnbarnsbarn. I den h ö g a åldern af 102 år besitter änkan Klar ännu goda såväl själss o m kroppskrafter, syno c h hörselförmå- gan hafva visserligen betydligt aftagit, m e n minnet är däremot så INGRID KLAR. godt, att den gamla kan noggrant berätta såväl o m sina egna många lefnadsöden s o m o c k alla märkliga lokala tilldragelser under nära ett helt århundrade. ingen lefvande! » Skada på p o j k e! D e t hade varit tungt dagsverke den dagen.
Men utom det, att Utskotten icke finna stöd af Lag eller rättsgrunder till en ovillkorlig föreskrift för Gäldenär, att ställa borgen för sin skuld, kunna Utskotten icke förbise, huru sora Fabriksidkare, genom ett dyligt stadgande möjligen skulle kunna i en beständig servitude bibehålla skuldsatte Arbetare, då det på honom ankom att godkänna elier LagUcskottetf Betånknnden, förkasta den borgen, de ställde; Och på desse grunder, samt då öfrige förhållanden • emellan idkare och deras arbetare komma alt bestämmas efter Tjenstehjon» stadgan, anse Utskotten någon särskild fördel icke hädanefter böra idkarne, vid utbekommande af deras fordringar, hos arbetarne tillkomma. Stockholm den ac> Au* gusti iSaS, JNT:o 162, Ankom den 5 Sept. 1828, Riksens Hoglaft. Ständers Lag saint Allmänna Besvärs och Ekonomi Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens afgifne Betänkande N:o 83, om yrkade utvägar att förekomma lösey men arbetsföre personers kringstrykande och bettlande. Vällofl. Borgare Ståndet har, genom Protocolls Utdrag af den a5 nästlidne Junii, till Utskottens förnyade handläggning återlemna! ofvannämnda Betänkande, på grund af dervid gjorde anmärkningar af Herr Cederborg, sorn anfördt:
Detta låter emellertid så otroligt, att jag naturligtvis ej kan ens för ett ögonblick sätta tro till ett sådant rykte. Tänk er: Danielsson skulle ju i sådant fall vara en mördare, han skulle hafva icke mindre än tre mord på sitt samvete! Det är ju också klart, att om han vore skyldig till dessa brott, han då skulle förverkat sina medmenniskors aktning för alltid. Dertill behöfdes icke en afkunnad straffdom, ryktets sanning skulle hafva varit nog. Nej, han må hafva varit hjertlös mot sina arbetare, förledd af snålheten; men jag kan ej tro honom i stånd till att afsigtligt velat vålla någons död, lika litet som jag tror, att han anlagt elden i sin fabrik. Och nu nog om ingeniör Danielsson! Eller kanske det också intresserar er att veta, att han, trots det han är framstående fabrikant och ganska förmögen, ej är ledamot af stadsfullmäktige, drätselkammaren, skoloch kyrkoråden, fattigvården samt helsovårdsoch byggnadsnämderna. Eljes äro alla förmögna män här med i den kommunala förvaltningen. Orsaken är icke heller bristande tillbud, utan lär vara den att han en gång för alla undanbedt sig dylika val. En gång har han äfven föreslagits till ortens riksdagsman i andra kammaren, men stannade vid valet i minoriteten. Och nu till sist några ord om mig sjelf. Sedan jag alldeles brutit med det förflutna, har jag endast en vän, utom min mor, nemligen er. Likväl är jag rikare än förut; ty i det öfverflöd af nöjeskamrater jag då egde fans ingen som jag kunde anse som min verkliga vän. Jag önskar lifligt, att jag kunnat inse detta förut – en fåfäng önskan! – och jag är glad och tacksam öfver att försynen höll mig tillbaka, innan de falska vännerna fört mig öfver randen till afgrunden. Jag bäfvar, när jag tänker på hur nära jag varit förderfvet. Dock, den ånger, som endast finner uttryck i känslosamma ord, är det icke mycket bevändt med. En egendomlig förändring har inträdt hos mig efter det samtal vi två hade i E–tuna.
Thora, nej tante Thora, nej, fru svärmor, säger jag. Allt är ordnadt, ordnadt! Tala fort. THORA. ALLAN. Språngmarsch är bättre än åkarlunk! Kära fru utom tillhör det min far att sjelf få frambära glädjebudskapet. Det vore klumpigt af mig, att... Glädjebudskapet? THORA. När jag inte kan tala alls af idel glädje, ja! Dess Jag ber er förlåta, men det är ändå härligt, att det inte? Jag visste, att han skulle men det här kunde jag ändå inte Försök att tala lugnt. THORA. ALLAN gör honnör. Vi gifta oss, vi gifta oss! Svänger Thora omkring. ALLAN. det fins så nobla karaktärer som min fars. Säg, är sekreteraren har begifvit sig hit för att sjelf delge' den härliga nyheten. Faller ur rolen. Så lyckliga vi ska' bli! Så genomlyckliga! Nu så här efteråt kan jag väl få erkänna att... alltnog att... Ja, med ett ord, Yngva? att nu är det så bra det någonsin kan bli. Hvar är THORA. Ett par skrifna rader på mitt bord, herr protokoll att gå. Thora hejdar honom. Jag är så glad. Tack. Yngva allt eller intet: ännu är det tid. ALLAN. Hon gick ut efter litet blommor. Allan gör min af Räcker honom handen. Af er begär jag bara ett: gif Jag ger henne mig sjelf, är inte det nog? Jo, om ni ger er helt. THORA. ALLAN skrattande. ver åt mig sjelf, fruktar jag. Tar ett par steg åt venster, Ja, till och med så helt, att det ingenting blir öf men hejdar sig. Hurtigt. Om vi skulle lyckönska hvarandra? Jag lyckönskar. THORA leende. ALLAN. Kysser hennes hand. Skyndar fram mot fönstret till venster; ropar: Yngva! Kastar sig ut. Vill ni oss något, så ropa, men det blir bäst att ropa bra högt. Dragande sig upp allra lyckligast! Skrattar och försvinner. Jag lyckönskar. Allvarligare. Af innersta hjerta. på armarna igen i fönsterposten.
Uti Nådig Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott af den 27 nästlidne Januari har E. K. M., som uti Dess samma dag aflåtna Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, föreslagit, bland annat, att ett utomordentligt anslag af 100,000 R:dr årligen, i fem år, måtte varda anvisadt till lättade vatten-communicationer och andra allmänna arbeten, behagat serskildt fasta Rikets Ständers uppmärksamhet å det förhållande, att, sedan det i berörde ändamål vid sista Riksdag beviljade anslag af 50,000 R:dr årligen i fem år med år 1839 upphört, tillgång för närvarande saknades för de anstalter ©ch arbeten af nämnde beskaffenhet, hvilka dels såsom påbörjade borde fortsättas, dels i öfrigt af nödvändighet påkallades; i anseende hvartill E. K. M. Bih, till R, St. Skrifvelse j N.o 53. i Nåder äskade, att, utan afbidan af Stats-anslagens allmänna reglering och oberoende af det anslag för allmänna arbeten, som då för den kommande tiden kunde bestämmas, en summa af 50,000 R:dr genast malte till dylika arbeten för innevarande år 1840 blifva anvisad. Rikets Sländer hafva detta ärende i öfvervägande tagit, och dervid, rörande de i senare åren undersökte, ännu ej bearbetade, anläggningar till vaten-communicationers befrämjande inom Riket, inhemtat, att efter afdrag utaf ett för genomgräfningen af Rös-ås-sundet i Indabls-elfven afsatt belopp 4,675 R:dr, derutöfver en summa af 23,245 R:dr 23 sk. 9 rst., vid detta års början ännu återstod af det anslag, Rikets Ständer vid nästlidne Riksdag till berörde ändamål anvisat; hvarjemte dock förekommit, dels, huruledes af nämnde behållning voro reserverade för Forsshaga sluss-anläggning 9,000 R:dr och för Dejeforss dito 12,000
makt och för sitt sinneslugns skull ger dricksLundstedt. äfven som ifrån härvid två betänkligheter gällande: den bristEbba som långt Ja, mig, min vä / m, finn * väl på jordens /. / ta En kvinna T ner beklagansvärd än jag? Döm, om ejZmindre kunde en förtrnjta Ån det som händt mig just i denna, dag? dött. ' * till g o d o. genom drickspengarne SÅLEDES vinnas, ätt ten. denna aldrig utsinande med stort besvär fått mutad, Jag hade tiggt, tills jag var ond, oeh trött, Oeh nu — när klädningen är nästa / n slutad — Sar människan ju lagt sig ned och arbetslusten o c h något det nära till hände till d r i c k s p e n g a r skall ö k a öfver den sociala karaktärssvaghet tjänstflickan sömmerskan ligger t ä n k a att utsikten triumferar Det * éäg börda. Visserligen det själfsmidda oket, allt vidare kretsar foga sammare Den beklagansvärda. förmanande rösten funnit k a n s k e anse d r i c k s p e n g a r n e s o m en t r y c k a n d e ekonomisk pengar, hvad modern dessutom vill slå mynt för egen del säga, om husEn minnesfest öfver fru Anne Charlotte Leffler-Cajanello firade kvinnoklubben härstädes härom aftonen. Den för aftonen särskildt dekorerade salens ena långvägg pryddes af en rik och smakfull dekoration af svenska, norska o c h italienska flaggor, hvilka omgåfvo vår fräjdade landsmaninnas lagerkransade porträtt. Sedan ordföranden framhållit, att klubbens länge hysta önskan att fira fru Lefflers minne nu ändtligen skulle uppfyllas, lämnades ordet till fröken Ellen Key, s o m med lin psykologisk uppfattning skildrade den på höjdpunkten af sin lycka o c h midt under ifrig författareverksamhet bortryckta skriftställarinnans personlighet. af denna sina gästers svaghet genom att draga af Jduns julnummer utkommer håll till i nästa o c h vackra samtliga rekvirenter våra vecka m e d rikt illustrationer den 16 dennes härifrån.