Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då drog Gerhard öronen åt sig; det fattades bara det, att folk skulle tro, att han gick här och spelade olycklig älskare – fy sjutton det var den snöpligaste roll han kände – och härefter underhöll han fransyskan med all sin älskvärdhet, fast det jäste och kokade inom honom af förargelse. Nu stod han och tittade i vattnet med ryggen vänd mot Rapp och frågade plötsligen så nonchalant som möjligt för att få sin ställning klar för sig: »Herr Rapp stannar väl här en längre tid?» »Nej för all del! Jag far redan i morgon bittida kl. 7,30. »Hvart då, om jag får fråga?» »Till Gersau antagligen. Jag tycker uppriktigt taladt icke så mycket om Clarens – Gersau är betydligt mera distingueradt.» Innan Gerhard hann reflektera häröfver kom Camilla emot dem – ståtlig, rak och förnäm som vanligt. De stego alla tre ner i en roddbåt och läto ro sig innåt den pitoreskaste delen af sjön, till Chillon. De foro ikring det gamla kastellet, hvars grå stenmassor speglade sig i sväfvande konturer i det stillnade blå vattnet. Rapp utkramade lätt felaktigt några reminiscenser från en Bædeker – så begåfvo de sig åter hemåt, framdrifna af den jovialiska roddarens sakta årslag. Gerhard kände sig helt beklämd till mods ju tydligare han märkte, att han var till öfverlopps. De båda andra talade oupphörligt samman, talade icke intresselöst utan med uttrycksfulla stämmor och vexlande minspel, ordade om tusende saker, som voro obekanta för honom.
Beträffande de Landtförsvarets behof, för hvilka tillfälliga eller extra anslag påkallas, har Kongl. Majit, under åberopande af hvad uti Statsråds-protokoIIet öfver Landtförsvars-ärenden blifvit utredt och upplyst om hvart och ett af nedannämnda föremål, äskat följande extra anslag, att dels för vissa år, dels för en gång anvisas: Artillcribehof. 27:o. Till anskaffande af 20 st. refflade grofva kanoner samt lavetter med släpor af jern, äfvensom projektiler och attiralj har Kongl. Majit äskat ett anslag af 110,000 R:dr, att under loppet af närmaste tre år utgå med en tredjedel årligen. Enligt ofvanberörda Statsråds-protokoll grundar sig denna nådiga framställning på ett förslag af General-Fölttygmästaren, som, ehuru han antagit för sannolikt att ännu under en längre tid de grofva slätborrade kanonerna med dertill börande massiva och ihåliga projektiler komma att fortfarande utgöra den hufvud - Stats-Ulskottets Utlåtande M 66.
Sedermera hafva Torps socknemän å nyo satt upprensningen i fråga, och undersökningar, enligt Kongl, bref - 11 vet den 25 November 1846, skett på Statens bekostnad, men instrumentet deröfver har ännu icke till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande inkommit, hvilket dock, enligt hvad som kan förmodas, snart lärer ske, hvarefter Kongl. Maj:ts Befallningshafvande skall egna ärendet den skyndsamma och behöriga uppmärksamhet, som föremålets vigt kräfver. Om Nedre Innåns upprensning meddelade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande beslut den 5 December 1848, hvilket i besvärsväg blifvit undersläidt Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Kollegii pröfning. För flottning af trävaror på Ångerman-elfven fastställde Kongl. Maj:ts Befallningshafvande under den 5 April 1848 ett reglemente, hvarvid bland annat äfven förklarades att, i betraktande af de vexlingar i vattenhöjden, som elfven i allmänhet är underkastad, samt flera andra förhållanden, någon tid af året icke kunde bestämmas, hvarunder flottning af trävaror icke finge äga rum. Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes Resolution å det föreslagna reglementet är af Kongl. Majlis och Rikets Kammar-Kollegium under den 30 April 1850 fastställd. Det har förut blifvit nämndt, att landet öfver allt genomskäres af mer och mindre betydliga bergsträckor. Flera af dessa, till exempel Skuluberget i Wibyggerå socken, som fordom utgjorde gränsen emellan Södra och Norra Ångermanland, äro märkvärdiga, dels för deras formation, dels för deras ovanliga böjd. Enligt nyligen skedd mätning bar Hvalhufvuds Kasberg en höjd af 752 fot, Hemsöhalt 713, Hemsö Kasberg 702, och Hernö Kasberg 612 fot öfver vattenytan och alla dessa äro sjömärken, som synas på ett betydligt afstånd till sjös. Kommunikationsmedel. Den nytta lättade kommunikationer åstadkomma kan af ingen bestridas; likväl har äfven denna vigtiga del af förbättringarne sina motståndare.
Om aftonen drack jag thé hos Murad i sällskap med en ung Fransos, nyligen kommen från Suez, och gjorde derefter en liten promenad med Murad, i vackert, månljust och stjernklart väder. Bittida om morgonen till Murad för att träffa raisen (skepparen) och ge honom pengar; men som han ännu ej var kommen, ej heller efter någon väntan kom, begaf jag mig bort till Bokti, tog af honom pengar och gick åter till Murad. Icke heller nu var raisen kommen. Jag gick då till Prunner och fick af honom bekräftelse på hvad jag länge misstänkt, att nemligen Murad här ej var på det bästa känd, utan fastmer såsom en krångelmakare, hvarfore jag genast beslöt att slå hela resan med honom ur hågen. Gick åter till Bokti och underrättade honom om mitt beslut; han bad mig hemta raisen till honom. Der erfor jag att Kraemer och Timofejef voro hit ankomna, hvarföre jag gick till Köhler, der jag träffade den sistnämnde, ännu nästan lika barnslig och pojkaktig som i institutet. Jag blef en lång stund der, pratande med honom och med Köhler. De äro dock ingendera af mitt folk. O att jag nu hade här någon af mina Finska bröder! Kort härefter träffade jag händelsevis raisen på gatan och förde honom till Bokti, som talade med honom och förmådde honom lofva att återhemta den ena af de två guinéer, jag gett honom i förskott. Dock när raisen var gången, sade mig Bokti: "tro ej att han kommer". Derefter gjorde jag ensam en liten promenad i staden, trött och ledsen, men på sätt och vis glad och tacksam mot Herren, som underbarligen ledt mig utur en ögonskenlig fara. Jag kom hem och stultade ensam i min stora ka'ah, sedan jag på morgonen låtit min tjenare gå. Nu kom 'Omar med bud från Murad att jag skulle komma dit. Jag kan ej neka att det var med någon ovilja jag gick dit, men gjorde det dock för apparencens skull, åt med honom och drack kaffe, men kom snart hem. Var hela morgonen på språng för att träffa Murad, som å sin sida äfven var på språng för att få Omar på fri fot.
Utgifterne voro c5,956 R:dr 1 sk., hvaraf i underhållskostnad utgick för per medium 187 barn inom Barnhuset 24,533 R:dr 20 sk. 10 r:st., samt för 2,936 barn utom hus, på Landet eller i Staden, 49,725 R:dr 18 sk. 8 r:st., eller tillsammans 74,258 R:dr 3g sk. 6 r:st. För sistnämnde underhållstagare, hvilkas antal ifrån år 1827 blifvit ökadt med 576 barn, utgör fosterlönen för det närvarande årligen högst, eller under första lefnadsåret 52 R:dr, och minst, eller från barnets 6:te år, 12 R;dr, utom för de barn, som utlemnas till Linköpings och Hernösands Stift, samt till Gefleborgs Län, för hvilkas underhåll betalas minst 20 R:dr årligen ifrån 6:te året. Beklädnadsutgiften för uttingade barn är upptagen i Barnhusets underhållskostnad. — I afseende på de donationer, som under ifrågavarande år blifvit till Barnhuset gjorde, uppgående till ett belopp af j65,o39 R:dr 27 sk. 2 r:st., anmärkes, att de ännu icke kunnat till fullo inflyta uti Inrättningens fruktbärande Capital-Fond, emedan flera Gifvare förbehållit sig eller andra personer Intressen och Lif-Räntor af del donerade, hvilka ännu uppgå till 7,593 R:dr 25 sk., och räntevinsten först i den mohn deras rätt upphör, kan komma Barnhuset till godo. XLIII.
Efter ett framgångsrikt gästspel å operan i Buda-Pest 1891 återkom hon till Stockholm och har sedan utan afbrott tillhört k. operan därstädes. A f uppgifter, som hon sedan dess utfört, höra utom de förut nämnda till hennes bästa: Selika i » Afrikanskan », Bergadrottningen i » Den Bergtagna » samt af uppgifter i en lättare genre Lisa i » Per Svinaherde », Lola i » På Sicilien » samt Nancy i » Martha ». Men af alla dessa uppgifter står Brynhilda i » Valkyrian » högst; den är den största, viktigaste och svåraste. Sant är nog att fru Rundbergs återgifvande af detta parti ej gått alldeles fritt från anmärkningar och att exempelvis hennes Fides är jämnare, bättre och mera konstnärlig, men å andra sidan är hennes Brynhilda äfven med en och annan ofullkomlighet i det stora hela ett så öfverraskande godt, så väl genomtänkt, omsorgsfullt utarbetadt och pietetfullt utfördt arbete att det med fullt skäl, icke minst på grund af uppgiftens oerhörda svårighet, tillvunnit sig icke ringa erkännande och med rätta kan anses såsom ett stort och lofvande steg framåt i sångerskans utveckling. Försommaren 1895 ingick fröken Almati äktenskap med k. operans regissör Axel Rundberg. H. V. Svindlarens dotter. gSfsBppå auktionen, då bo ' t blef skingradt, Da jina b&lt;&gt; ' t med sin fula klick, ^® Och stort som smått blef besedt och fingradt Utaf en folksvärm, som kom och gick, Då såg jag svindlarens unga dotter, Hon, som fått pröfva, hur ödets lotter Förrädiskt växla, hur Igckans klot Blott år en kastboll för vindtätt fot. Hon dömdes redlös i allas tanka, Men lyfte själfmant sin hjässa opp: T Jag är en människa, ej en ranka, FM bräckligt kära, en drifhusknopp, * Hon sade modigt, den käcka flicka; * Som ödet bjuder, man måste dricka.
En sådan jemförelse har jag samvetsgrannt utarbetat och utbeder mig nu att få densamma åt det högloft. Ståndet meddela. Visar det sig deraf, att tullsatserna hos oss i allmänhet icke äro lägre, utan fastmer i många fall betydligen högre än i de främmande staterna, synes man derifrån kunna hemta stöd för det antagande, att vår tull-lagstiftning icke medfört det onda, hvarför den beskylles, så vida ett sådant ondt icke i lika eller högre mån drabbat de andra länderna. Jag har i denna jemförelsetablå icke vidrört artiklarna spannmål och landtmannavaror, hvilka å senaste Riksdag bibehöllos vid den tullfrihet, som K. M. för dem redan 2 år förut medgifvit. Frågan om dessa lefnadsförnödenheter utgör i tull-lagstiftningen ett särskildt kapitel, som en annan gång torde blifva tillfälle att afhandla. — Af skäl, sorn i det löreg:de blifvit anförda, har jag deremot i tablåen företrädesvis uptagit sådana artiklar, som äro att hänföra till s. k. öfverflödsvaror eller som anses egnade till förbrukning i ett yppigare lefnadssätt. Det är oss alla bekant, att i Konungariket Norige all grundskatt är uphäfven, hvaraf följer, att motsvarande erforderlig statsinkomst der måst sökas genom tullbeskattning. Jag nämner detta blott för att påpeka anim dertill att, för en och annan varuartikel, den Norska införselstullen förekommer högre än den Svenska. Tyska tullföreningens tariff upställer för alla vågbara varor centnern såsom tullberäkningsenhet; likaså i många fall den nu gällande Danska. Då den Tyska tullcentnern är lika med Danmarks och Noriges, d. v. s. I7V3 ^ drygare än 100 fy. i Sverige, har jag, till undvikande af minutiösa bråktal, för alla staterna uträknat tullsatserna efter cent., naturligtvis med reduktion af beloppet i förhållande till vigtskilnaden Den Tyska thalern har jag efter kurs beräknat till 2 rdr 66V3 öre; och då jag räknat en Norsk species såsom motsvarande 4 rdr rmt samt en
Den 27 Juni f. ra. synns leda till inhemska tillverkningens hållande i ett högre pris, lin hitintills: men går man dervid tillväga med den mindre försigtighet, alt en återgång eller ett steg tillbaka kan framdeles, eller vid annan riksdag, blifva nödvändigt, så har nian allenast sökt bota ett ondt med hälften värre; ty, efter min förmening, befordras brännvinssupande! icke så mycket genom lågt pris på varan, när detta ur från år är någorlunda jemnt, sorn genom en åstadkommen konstlad fluctualion i priset, då det skulle än höjas och än sänkas, samt i sistnämnda fall verka särdeles menligt lill ökande af förbrukningen. Fluctualionen i pris skulle dessutom — man kan ej undgå inse det — gynna den olofliga införseln, isynnerhet som det är kändt, att denna ej kunnat alldeles förekommas vid de lägre bräunvinspi iser, som några år bortåt varit gällande.
Jag delar ej med Herr Riben den fruktan, att så lång tid skulle erfordras för att rådgöra, i händelse den man hade ämnat välja, blifver utsedd af en föregående afdelning. Jag tror ej, att ett sått finnes som lemnar större latitud, större säkerhet; då deremot det Herr Riben förslagit, visserligen icke lemnar en sådan. Ofta skulle svårigheter uppstå om man nödgades inom afdelningen välja den person man skulle utse till Elector. Det kunde inträffa, hvad Friherre Hjerta omnämnt, att på en bänk af 8 personer, 6 kunde vara sådane, att de icke fingo väljas till Electorerj och då blef valet blott emellan tvånne. Det kunde äfven hända, antingen att personerne af en afdelning, vid början af en Riksdag ej voro kände för hvarannan, eller att den väljande för den eller de han kände, ej hade lika förtroende, som för andre utom afdelningen; denne, och möjeligen ännu flere svårigheter, anser jag kunna blifva en följd af de stridige förslag, som emot Utskottet blifvit framkastade, och jag tillstyrker således på det högsta bifall å RiddarhusUtskottets Memorial. Grefve Posse, Carl Henric: Då det alltid måste för Ridderskapet och Adeln vara lättare, att genom ett, ån genom tvenne, val uttrycka Ståndets vilja, och mau efter nuvarande Riddarhusordning först skall välja Bänkmån, innan Den 30 Maji J. rn. Electorer kunna utses, men enligt RiddarhusUtskottets förslag Ståndet directe skulle välja Electorer, synes det mig vara alldeles klart, att sistnämnde förslag äger företräde. Jag förenar mig likväl med Herr Riben deruti, att hvarje afdelning bör inom sig utvälja en Elector. Med afseende ej mindre å Ridderskapets och Adelns närvarande sammansättning, än å Ståndets i märkelig mon tilltagande utbildning, kan jag ej annat förmoda, än att inom hvarje afdelning alltid skall finnas en person, som är valbar och skicklig att blifva Elector. Jag tillstyrker derföre, lika med Herr Riben, att inom hvarje afdelning må utväljas en Elector, helst man derigenom förekommer, att listor på förhand uppgöras och utdelas.
S. D. Gillade Borgare - Stander hwatz Riksens Högloft. Ständers Stars Utskott, i Mswyrial af den zo ftstlcdne Nowember, yttrat, i anledning af Herr Landshöfdingen och Riddaren sk 8ckenKnm8 Memorial, rörande jäns Bokhallare-Lönen i Stockholms Län; hwilker fkulle de Reipcc ime MedSländen wördsaml och »vänligen lilikannagiswaS. Ulr supra, Ux krorocollo ch 1^. ketarlon. S. D. Btslöt Borgare - Slandet, att, j Anseende lil! gjorde anmärkningar, tili Riksens Srän. ders SkarsUtfkotlS förnyade handläggning och utlätanden aterförwifa ,följande D § Benrankanden; i:o As den 2g Nowember, angående Finance, Planen; i sammanhang Hwarmed Scals-Uiskotrer afwen i anledning af Banco. Utskottets yttrande i Pro: tscolls Utdrag as den 9 ve dennes, rörande Bankens harwid äskade biträde behagar i Verka ämne sig widare utlaka, och r:o Af den 29 Nowember i anledning csKoras MasitS Nådiga Proposi.isnaf den rz sistlevne 7 - 94 Den g Januari! angående Stats.Werkeks tillstånd, inkomster och ut, gisler samt skulder och fordringar.. Härom skulle de Respectiwe Med-Standen word» samt och wäniigen underrättas, bär tuprn. Lx krotocollo. kk. keterkon. S. D. Da wid granskningen af Riksens Högloft. Ständers Skars » UlskottS Betänkande och Förslag tili Finans-Plan, Bargare Sländet, i sammanhang dermed, kill afgörande företog den enligt Prokvcoliet för den 16 nastledne September, uppskjurne fräggn om Priwake Lans upptagande, bestöc Stander för sin del, att pa säll Stats.
Fan så gentilt af herrn ... se, j ag sk a säga herrn att j ag är en sådan der hvardagsmenniska, jag har Gud ske lof ingen sådan der fin bildning, jag , men j ag är ingen själ skyldig, det vettet har j ag och det borde de fiffiga adelsmännen ha också. v. G Y L L E N M A L M . Mi n herre! B Ä C K . Och herra mig hit och herra mig dit... det är dets amma ... hit med pengarne, det är mitt ärende. v. G Y L L E N M A L M . Så fort det blir mig möj ligt. B Ä C K . Sälj den der gu ldplåten, som herr kapten går och sväng er med och den g ranna stjernan ... det jelper v äl litet till ... h ä! Åttonde Scenen . De förra. Maria. M A R I A (lemnar kapten en plånbok). Min pl ånbok? M A R I A . Glömde j ag den? M A R I A . Kansk e jag år lof att liqvidera herr åldermannen ... se här, om jag får besvära. B Ä C K (för sig). Hvad nu? Jag tror flickan trol lar ... D et här v ar fan så k onstigt. (högt) Det eger sin riktighet ... tio ... tjug o ... trettio ... fyratio ... femtio ... femtiofem och trettiotvå (sätter sedeln mot dagsljuset och ser noga derpå.) Det har sin riktighet... (för sig) Hvad katten, j ag tror hon kan mynta. (högt) Jag ämnar öka på hyran näs ta qvartal. M A R I A . Jaså! ja, få se om vi bo qvar ... tre trappor är allt bra högt för min gaml e far. B Ä C K (för sig). Kantänka! femtio till om året är också bra högt. (högt) Kanske kaptenen kommer ned med kontraktet. Adj ö ... Adjö! (går.) N ionde Scenen . v. Gyllenmalm. Maria. Knut. v. G YLLENMALM . Hur skall jag kunna förklara denna gåta...
Också har Furusund sedan gammalt varit en eftersökt helsooch rekreationsort, samt för sina omvexlande utsigter tidtals eröfrad af våra artister. Dock är det först på senare tid med dess beqvämare kommunikationer, som FuruFig. 12 b. sund utvecklat sig till verklig badort och beredt sig att mottaga ett större antal sommarställningen (fig. 12 b), som likaledes bibehålles i fem gäster. Dessa bli ock med hvarje år allt sekunder, hvarpå knälyftningsställningen intages (fig. 12 c). Utan att låren sänkas sträckas dernäst betalrikare, och många vända dit alltjemt, år Hvad som bland annat bidrager nen fram till vågrät ställning (fig. 12 d), som bibeefter år. att göra Furusund så omtyckt, är den stora frihet att följa sin egen smak, som platsens terrängförhållande medgifver. Den, som älskar att vara tillsammans med de andra badoch sommargästerna, väljer i allmänhet sin bostad vid nordöstra sidan af ön, nära det särdeles trefliga societetshuset med park och en hänförande utsigt samt i närheten af ångbåtarnes större tilläggsplatser. Möblerade villor att hyra täfla der om det vackraste läget. Andra, hvars smak drager dem till ensamheten, slå sig ned en qvarts timmes väg derifrån, i enklare bostäder, tillhörande öns befolkning, som gerna om sommaren drager sig undan till mindre beqväma tillhåll för att Fig. 12 c och d. förtjena en summa penningar. För alla smakriktningar är dock skogarnes hålles så länge krafterna tillåta det. Till sist sändragningskraft gemensam, och många äro de kas benen långsamt, hvarefter man tar ett språng ned på fotbladen med lätt eftergifvande böjning i platser på ön, som blifvit sommargästernas tå-, fot-, knä- och höftled. Under hela öfningen favorit-promenad-mål.
För Glas: »Andra slag, Karafiner och pressade eller slipade Flaskor derunder inbegripna», hafva Ridderskapet och Adeln, samt Borgare-ståndet bestämt införselstullen till 20 öre skålpundet. Utskottets af Presteoch Bonde-stånden godkända förslag innefattade en tullsats för denna artikel af 25 öre skålpundet. Utskottet inbjuder Ridder skåpet och Adeln samt Borgare-ståndet att, i likhet med de båda öfrige Stånden, godkänna Utskottets förslag, men skulle detta icke bifallas, föreslår Utskottet omröstning sålunda: \ 9:o. Den som vill att, i öfverensstämmelse med Utskottets af två Stånd godkända förslag, Glas: »Andra slag, Karafiner och pressade eller slipade Flaskor derunder inbegripna», åsättes införselstull af 25 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes, enligt Ridderskapet och Adelns samt Borgare-ståndets beslut, införsels-afgiften för hit hänförliga artiklar till 20 öre skålpundet. Innan tullafgiften för Risgryn fastställes, torde tullbestämmelsen för Ris: oskalad eller Paddy, böra till afgörande företagas Rls' Utskottets förslag om tullfrihet vid införsel af sistnämnde artikel har af RidderRisgr}n’ skåpet och Adeln samt Borgare-ståndel bifallits, men Presteoch Bondestånden hafva bestämt en införsels-afgift derå af 50 öre centnern. För den händelse Presteoch Bondestånden icke skulle vilja förena sig med de båda öfrige Stånden och godkänna Utskottets förslag, måste omröstning ega rum, och föreslår Utskottet följande proposition: 20:0. Den som anser att, på sätt Utskottet föreslagit och två Stånd beslutat, Ris: oskalad eller Paddy, bör vid införsel vara tullfri, röstar Ja; 12 Bevillnings-Utskottets Memorial M 27. Den det ej vill, röstar Nejj Vinner Nej, belägges, enligt Presteoch Bonde-ståndens beslut, denna artikel med införselsafgift af 50 öre per centner.
Befallningshafvande låtit med dessa församlingar hålla särskilda sockenstämmor, med den påföljd, att ytterligare i 2 pastorat och 1 socken reglering af presträttigheterna blifvit öfverenskommen, hvaremot för Hejde och Eista pastorat någon sådan icke stått att vinna; — Och har, med anmälan härom, Kongl. Majits Befallningshafvande uti underdånig skrifvelse den 26 September 1861, på anförda skäl, hemställt, att Kongl. Majit, med upphäfvande af 1648 års konventionsstadga och öfriga författningar om presterBih. till B. St. Proposition N:o 77. skåpets pä Gotland löneinkomster, täcktes fastställa den kyrkohe.rdarne derstädes tillkommande aflöning att för all framtid utgöras med de beiopp i spanmål, som vid ofvanomförmälda sammanträden i Juni månad samma år och vid derefter hållna sockenstämmor blifvit särskildt för hvarje pastorat bestämda, med rättighet för pastoraten att inom sig fördela beloppen, utan att presterskapet derutöfver finge fordra några vidare löneafgifter, med undantag af de dagsverken af torpare och inhyseshjon, hvilka enligt 1648 års stadga och 1649 års förklaring skulle utgå, hvarförutan pastoratsboernes skyldighet att bygga och underhålla prestgård shusen fortfarande borde bibehållas; samt att ifrågavarande aflönings-spanmäl, uti hvilken inginge all den kronotionde hemmanen borde utgöra, skulle erläggas på sätt sorn för leverering af kronans spanmål redan vore eller framdeles kunde blifva stadgadt, med rättighet för tiondegifvarne att, då spanmålen levereras in natura, få aflemna densamma i prestgården; äfvensom att från denna reglering måtte undantagas endast Hejde och Eista pastorater, samt Wisby norra och södra landsförsamligar; — i anledning af hvilken Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes skrifvelse Kammar-kollegium, efter det Konsistorium i Wisby öfver densamma sig yttrat, med anbefaldt underdånigt utlåtande den 21 Oktober 1862 till Kongl. Majd inkommit. Kongl.
De utgifter, som, utöfver hvad här ofvan omförmäles, vidare erfordrades för National-museibyggnaden, skulle, jemlikt komileradés förslag, utgöras af kostnaden dels för åtskilliga ijipsorneringsmed flera arbeten, som ännu återslå för husets invändiga fulländande, uppgående, enligt bifogad kostnadsberäkning, lill 42,723 R:dr 56 öre, och dels för anbringande af åskledare 4,180 R:dr 60 öre, för införande af vattenledning, så anordnad alt utanför byggnaden anlägges en brandpost, i källarvåningen tvänne brandkranar samt två kranar för vallen (ill vänueapparaten, samt i hvardera af de tre stora våningarne åtta dylika kranar, med tillhörande slangar, 11,328 R:dr 92 öre, för ställningar och instrunrentalier 5,000 R:dr, arvode åt den arkitekt, sorn erhåller närmaste ledningen af ifrågavarande arbeten, 5,000 R:dr, och för oförutsedda utgifter 15,000 R:dr, hvartdl sedermera borde läggas 15,000 R:dr, utgörande ersättning till Stockholms stad för Kyrkholmskanalen och derintill gränsande delar af den för museum behöfiiga tomt med mera, eller sammanlagdt 98.233 R:dr 8 öre. Då emellertid, i följd af Rikets Ständers bifall lill E. K.