Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N.o 11. 27 affattande och läggande på Charta , (ett förhållande, som ej öfverallt lärer hafva egt rum, i thy att kostnaderne genom frivilliga öfverenskommelse!’ i flera fall lära hafva blifvit fördelte på hela Häradet) bör detta visserligen föranleda till en billig ersättnings-talan; men att härifrån, (eller ifrån stadgandet i 7 att lie, som ega nyttjande-rätt till allmänning, skola företrädesvis vara berättigade att fä uppodla de å densamma befintliga kärr och mossar, ett tillstånd som varit en hvar utan undantag medgifvet) vilja hemta en delningsgrund för jorden, vore , enligt Utskottens tanka , att från undantagen i en lag vilja sluta till dess allmänna syftning. Lika litel kunna Utskotten inse, huruledes allmänningarnes delning på de skoglösa hemmanen skulle innebära någon större säkerhet för skogens bättre vård; ett motsatt förhållande är snarare att befara. I samma nion som behofvet är större, blifver vanligtvis tillgreppet betydligare. Den omtänksamhet, som uppkommer af brist, torde åtminstone, i afseende på skogshushållningen, vara förtidig att i vårt Land förutsätta. Äfven med antagande af Kongl. Kamrnar-Collegii förslag skulle det ej kunna undvikas , att i vissa skoglösa orter lotterna blefvo så obetydliga, att någon 28 Lagsamt A. Besv.- och Oec.-Utsk. Uti. N.o 22. omtänksam vård deraf ej vore att förvänta , hvadan Utskotten för sin del tro, att den hefarade olägenheten af skogarnes förstöring, under sådana omständigheter, snarare kommer att hafva sin upprinnelse i sjelfva delningen, än i den delnings-grund, som kan blifva fastställd. Det skulle äfven, enligt Utskottens tanka, möta mycken svårighet att bestämma ett hemmans mer eller mindre skoglöshet.. Under förutsättning af behörig noggrannhet skulle sådant föranleda till en taxering af en stor del hemmansskogar i Länet eller Häradet; en åtgärd, sorn säkerligen medförde lika mycken kostnad, sorn omgång.
Nio 2, i ani. af väckt motion om vidtagande af åtgärder för beredande af lättnad i myntcirkulationen emellan Sverige och Norge; och i sammanhang härmed Frih. Alströmers, Oscar, d. 14 och 15 dennes bordlagda förslag om inbjudning till Borgare-St:t att biträda R. o. Ad:ns beslut rörande lista punkten i ofvannämnde Utlåt. Frih. Cederström, Rudolf: Höglofl. Ståndet täcktes finna, att emellan Ståndets i detta ämne fattade beslut och Ut skits nu aflåtna sammanjemknings-förslag icke finnes någon skillnad åsyftad i sak. Som dock Utskits förslag eger fördelen af större tydlighet, får jag hemställa; att R. o. Ad. ville antaga detsamma; och, derest så sker, förmodar jag, att Frih. Alströmer icke laar något emot, att Fi’ili:ns förslag om inbjudnings utlåtande lägges till handlingarne, derom jag, under berörde förutsättning, vördsamt hemställer. Efter häi’med slutad öfverläggning och uppå gjord propos., bifölls förevide Mern., till följd hvaraf Frih. Alströmers förslag till inbjudning ansågs hafva förfallit. Frih. af Ugglas, Gustaf: Sammansatta Bevill.-, Lagsamt Allna. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t har i Utlåtit Nio 9 framställt voterings-proposir i afseende å de olika beslut, hvari Stånden stadnat angide bötesbestämmelser för oloflig utskänkning af bränvin, och dessa hafva af alla 4 Stånden blifvit godkända, xaaen deremot hafva 2 Stånd. R. o. Ad. samt Preste-St., godkänt Utskits åsigt, att voteringen bör verkställas i förstärkt Bevilln.-Utsk., under det att de öfriga Stånden beslaatat, att den bör försiggå i förstärkt Lag-Utslr.
Bland utgifter, under titel: ”diskretioner och arfvoden”, förekomma ersättningar till en tjensteman och en vaktbetjent för biträde vid barnmönstringar. Då den hos Direktionen anställda Notarie, jemlikt 14 §. af ofvanomförmälda Instruktion, är skyldig att vid de föreskrifna barnmönstringarne biträda samt Inrättningens vaktbetjening likaledes måste anses vara af sin pligt förbunden att, utan särskild ersättning, tillhandagå med den vid dylika tillfällen nödiga uppassning, finna Revisorerne ofvanberörde ersättningar icke hafva bordt ifrågakomma. — 169 — § 10. Till följd af laga kraftvunnen dom, hvarigenom barnhusets Kamrerare och Förestånderska blifvit befriade från skyldigheten alt ersätta åtskilliga, från inrättningen bortkomna, persedlar, äro, uti 1847 års klädesmagasins-räkning, dessa persedlar, i värde uppgående till 528 Rdr 42 sk. 10 rst., afskrifna. Häraf synes, att de i afseende på persedel-förrådets vårdande gifna föreskrifter icke äro nog kraftiga alt förekomma dylika förluster; hvadan Revisorerne få å förhållandet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. 1 sammanhang härmed och då, så vidt af räkenskaperna kunnat utrönas, inventering af persedel-förrådet icke under revisions-åren ägt rum, hemställa Revisorerne, det vederbörande må erhålla föreskrift, att dylik inventering bör efter hvarje års slut verkställas samt instrumentet deröfver, behörigen styrkt, räkenskaperna till verifikation Inläggas. § 11- Vid barnhuset hafva under revisions-åren blifvit verkställda nedannämnde byggnadsarbeten, för hvilka kostnaderna uppgått till följande belopp, nemligen: för en tvätt-, torkoch bad-inrättning 31,933: 31. 2. „ ett boningshus å den afbrända barnhuskällare-tomten 23,175: „ en vedbods-byggnad 5,450: „ en gymnastikoch latrin-byggnad 3,848: 36. — tillhopa 64,407: 19. 2. De två förstnämnde byggnaderna voro dock, vid 1847 års utgång, ännu ej fulländade.
hos A D O L F BODELL. Har rönt exempellös framgång. Flera tusen människor välsigna den. Rekommenderas af läkare och barnmorskor. på en sats kosta 4: 40 pr sats. Sändes påjärnväg mot efterkraf, på båtar endast då den är förut betald. Uppgif den sort, som önskas af de tre sorterna. Endast hel sats sändes. Hellösande för kronisk förstoppning, magkatarr m. m. Halflösande för magsyra, kolik, gallsten m. m. Bindande för tarmkatarr, diarré m. m. ' — Jönköping i januari 1899. Rikstelefon. Sofia Larsson, J önköping. på landet önskar 22-årig flicka inackordera sig, för att som medlem af familjen lära hushållsgöromål. * Svar härå torde sändas Kamrer (G. A. A. Linderoth, o " U » N UNG, förlofvad flicka önskar i höst. komma i en treflig familj på landet för att lära hushall. Svar med noggranna uppgifter om pris m. m. till » Hösten 1899 », Lidköping p. r. I ämbetsmannafamilj i Stockholm, där ungdom finnes, kan fran den 1 okt. innev. år en ung flicka erhålla inackordering. För öfrigt ingen inackordering. Svar » Godt hem », Iduns exp. (302) T EN BÄTTRE FAMILJ på landet i mel• * - lersta eller södra Sverige önskar en ung norsk dam inackordera sig under ett hälft års tid. Vänlig behandling samt frihet att efter eget behag följa med de husliga göromålen önskas. Svar - med uppgift om piis för inackordering pr manad samt upplysningar i öfrigt torde före denna månads utgång sändas till » V. A. », Lund p. r. J fabrik är flyttad från Drottninggatan 71 A till Birger Jarlstjatan MO, .gt; i för ändamålet nybygda lokaler, och rekommenderas dess välkända tillverk(5 ningar af Mineralvatten och läskedrycker. Benägna order torde godhetsfullt m i insändas till (J BOKHANDEL, lämplig för ett fruntimmer, säljes nu genast eller till nyåret. Femtusen kronor behöfvas för öfvertagandet. Svar märkt » N. H.
Uppå af Herr Grefven och LanäbMnrfhnlhen fjord proposition, beslut Kogjofl. Ridderskapet och Adeln att häruti instämma, A nyo föredrogs O e co n o-m ieU t s k o t tet s sedan dea 22 dennes pa bordet hvilande Betänkande, i anledning af vgekt fråga örn nödr vändigheten af en förbättring mi Organisationsoch Administration s-sattet för TullVerket. Herr Printzensköld, Pehr Adolf : Höglo fl. Särskildta Utskottet har visserligen föreslagit det hufvudsakliga af hvad mitt Memorial innehåller, och detta är också antaget; dock kan jag ej dela lika mening med Högloft. Utskottet, att det tillhör Regeringen och ej Rikets Ständer om Tullverket förordna, lag medgdver gerna för min enskilda del, att, denna gäng, det nia vara Regeringen uppdraget, a(t, enligt de önskningar hvilka af Särskildta Utshottet blifvit framställde och inom detta Riksstånd antagne, förordna om driftigare Tullstyrelse samt ny organisation och administration., i det glada hopp, att så kloka Förfatlain - Den 27 Uh /. »i, T273 gar i alla Tullverkets delar blifva vid tagne, att Rikets Ständer, hvarken nästa eller påfölj nide Riksdagar, behöfva återtaga sin ostvidiga rättighet. OeconomieUtskottet tror, att de af mig i mitt Memorial af den ti Maj anmälda Tullverkets fel och brister äro genom SärskildtaUtskottets Betänkande och gjorda önskningar afhulpne, och tror äfven sig ej böra afgifva yttrande härom. Jag instämmer fullkomligt i Utskottets mening, men får erinra, att allt hvad deruti är anmäldt rörande Tullverket, kunde ej komma till öfverläggning inom Utskottet; ty Jag har blott föreslagit att ledamöter af RiksStanden till en särskild Gommittée-skulle väljas, för att utarbeta eli tjenligt organisations-system för Tullverket. Oeconomie* Utskoltet bar besvarat denna fiåga endast med den upplysning, att Kongl. Majit redan organiserat en dylik Committé©, och trott att det således vore tillräckligt.
Han skref och uppläste halfhögt för sig sjelf det han skref. "Guld, aurum, doab arabisk, är den renaste metall, som varder födt af rent figeret qvicksölf, såsom ock af rödt och icke brännande svafvel, begge delarna väl förblandadt och tempereradt med hvarann. Det är välsmakande och välluktande. Hafver ock synnerlig kraft att draga till sig, ty det deras sinne och affecter som deruppå se, lockar och vänder till sig, att de det begära, älska och efterstå." "Guld, ja ni har rätt, mäster Sigfrid", utbrast Daniel, "ja, detta är det. Guld, mycket guld, äfven det kan något utjemna olikheter. Mäster Sigfrid, kan ni lära mig att göra guld?" "Icke så häftig, Daniel. Den svåra konsten är icke hastigt verk; med högsta skäl må man härom säga: ars longa, vita brevis. Har jag ock heller aldrig sjelf ännu deraf producerat; men vill du denna konsten lära, så kan du det visserligen, med trägna studier, så långt bringa, att du, om herren spar lif och helsa, kan dig denna artem auream lära. Dock torde du med ditt lätta sinne ej detta tålamodet äga." "Huru lång tid kunde väl åtgå dertill?" "Diligentia est mater studiorum. Är du flitig och enträgen och aldrig försummar planeternas conjunction och den stund då de visa gynnsamma tecken, kan du väl på en trettio á yratio år dertill hinna, kanske tillochmed på något mindre, ehuru du nu är rudis in mathematica." "Tror J väl då, att det är åt maskarna i min graf jag vill göra guld? Guld, guld, redan blotta ordet klingar frestande för min själ. Guld eller makt! Ja, guld är makt. Mäster Sigfrid, dålig är eder konst om ni ej vet ett medel, att hastigare göra guld." "Unge vän", sade mäster Sigfrid allvarligt, "jag hade i dag lätt kunnat göra guld om jag velat." "Och ni gjorde det icke, ehuru ni kunde? Hvarföre icke?" "Ty det hade blifvit för dyrt, Daniel Hjorth!" "För dyrt, kan guld blifva för dyrt.
Då alla sedan 1809 och 1810 arens Riksdag vidtagne .Beslut och utfärdade Författningar, rörande Stättsamt Allm, Roterings.skyldigheten, utgå från den grundsats, att alla Hemman och Lägenheter, med undantag endast af Boställen, som af vissa i tjenst varande Militair-personer innehafves, Comministrars, Klockares, ringare KyrkoBetjentes, Länsmans och Fjerdingsmäns Boställen, Lotshemman, samt i vissa fall jemväl till Postföringen anslagne Hemman, böra ingå i Rotering, samt jag för min del icke kan sorn gällande antaga de af Tynderö Sockneboer, till grund för en fortfarande befrielse, åberopade Kongl. Brefven af den 20 Augusti »754, den 20 Februarii 2772 och den i6j Januarii 1797, enär, enligt hvad RoteringsCommissionen vitsordat, Hemmanens den tiden befunna svaga beskaffenhet nu mera i så måtto upphört, att ett icke obetydligt fiske såsom binäring idkas; alltså och då Sockneboerne icke eller kunnat föregifva, mindre visa, att de vidkännas något sådant allmänt besvär, som mot Rotering är svarande, finner jag det vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att Tynderö Socken, på sätt Roterings.Commissionen föreslagit, ålägges Ordinarie Rotering. I denna serskilda tanka förenade sig med Herr Friherre Cederström Herr Friherre Stjerncrona, Herr Assessoren Lagerhjelm, Herr Commerce-Rådet Hemberg, Pehr pehrsson från Calmar Län, samt Lars Pehrsson (fån Westerås Län. 44 Stats samt Allm. Besvo.Oec.Utsk Uti N:a »9, N:o 12. Utlåtande, med anledning af väckt fråga om granskning af alla de Författningar, som angå Seglationen så väl i Rikets större Insjöar som längs Kusterne m. m. Fran Höglofl. Ridderskapet och Adeln haf* ■va Stafssamt Allmänna Besvärsoch Qeconomie
Det är med verk lig förlägenhet jag uppträder emot den siste Talaren, hvilken är så allmänt känd för den nytta han gjort Vexelundervisningen i vårt land. Jag kan dock icke gå in på de principer lian sednast anfört. Jag tror, att man ej befaller en Embetsmannaclass att antaga en method, när man säger, att ynglingar, sorn skola hädanefter inträda på denna bana, skola undergå en examen i delta ämne. Om dessa ynglingar redan äro så intagne af obscuranlisme, alt de ej vilja lära denna method, så är det förmånligt för Staten, att de vända sin håg åt ett annat yrke. Jag kan ej hysa någon farhåga, Den ai April f. m. 91 att man genom det föreslagna stadgandet skulle stöta Presterskapet. Jag tror, att då denna method är bättre, än de förut befintlige, ' och då man ej ålägger de nuvarande Presterne, alt sjelfve lära sig den, är vårt Presterskap för upplyst att göra sig förtjent af en sådan beskyllning. Hvad angår frågan om KyrkoRåden, så tror jag ej, att de ega någon beslutandc-rätt att afsätta Skolmästare. De äro endast organer för Sockenstämmorne, och desse äro principaJerne i delta fall. Jag tillstyrker bifall å Utlåtandet. I * Herr von Hartmansdorff: Jag bar ej bär tillstädes Författningen om Sockenstämmor och KjhkoRåd, och kan således ej uppläsa §:n, angående Consistoi iernas högre pröfhingsrält; men en hvar torde erinra sig dylika genom Tidningarna bekanta mål, t. ex. det, som angick Skolan i Carlskoga församling, hvarigenom man kan erinra sig, alt målet fullföljdes till Consistorium och derifrån till Konungen. Hvad som blifvit sagt om den Danska Allmogens upplysning vill jag ej bestrida; men jag skulle ej vilja, att vi tillbylte oss dessa så kallade upplysta Bönder för vår oupplysta Svenska Allmoge.
för sänkningen af Mosjön samt rensningen af Kumla-, Täbyoch Äby-åar inom Orebro, Kumla och Sköllersta häracer, å 30,000 R:dr; återbetalas jemte kronoutskylderna, 26,575: 32. 27,659: 38. » dito af Lindesby-sjön och upprensningen af Mastelfven inom Jernboås socken af Nora bergslag, å 2,175 R:dr; dito dito, 1,657: 31. 1,483: 31. » dito af Mahia å i Kumla och Hallsbergs socknar, å 20,400 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 3 procents ränta, 20,400: — 20,400: — » utdikningen af Granhammar-kärren inom Winteråsa socken i Örebro och Kräcklinge socken i Hardemo härad, å 22,500 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, dervid räntan beräknas efter 4 procent, 22,500: — 22,500: — » dito af Mossby-kärren i Kumla och Skyllersta härader, å 5,900 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 5 procents ränta, — 5,900: — Transport: 10,146,694; 26. 13,150,552: 73. — 39 — Transport: 10,146,694: 26. för sänkningen af sjön Tysslingen och Svartån mellan Bäcks qvarn i Winteråsa och Lindbacka pappersbruk i Ansta socken, å 100,000 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 5 procents ränta, — inom Wermlands län: för sänkningen af sjön Björklången inom Nyeds bergs lag, å 3,300
Ingen, sora. utminuterar bränvin, ege rätt till utbekommande af fordringar för det bränvin, han utlemna t på räkning eller credit. 54- §• Hvad tfll förekommande af oloflig bränvins-försäljning är förordnad'!:, må icke lämpas på den, sora under påstående tåg med vederbörande Befälbafvares eller Kronobetjeningens vetskap och tillåtelse utgifver i minut bränvin åt dem af manskapet, hvilka blifvit hos honom inqvarterade, 55. §. Ej må köpare till vittne åberopas eller för ojäfvig antagas i fråga om försäljning af det bränvin, ban sjelf sig tillhandlat; hvaremot köpare, derest ban i öfrigt finnes ojäfvig, niå vittna derom, alt bränvin blifvit till andra personer vid samma tillfälle försåld 56, §. Till förekommande af utländskt bränvins insmygande, bör å bränvin, då det sändes ifrån Stad med fartyg, sorn passerat saltsjö, tagas för - Bil. till Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse N.o 338. io~i passning, hvilken icke skall kunna af Tullkammaren utfärdas, innan försändaren aflemnat tillverkarens under edlig förpligtelse utgifne till verkningsbevis; äfvensom, när bränvin föres ifrån skärgård sjöledes, slikt tillverkningsbevis bör varan åtfölja. Äfven bör, då bränvin föres landvägen, till större partie än 60 kannor, detsamma åtföljas af ett lika beskaffadt tillverkningsbevis. Uraktlåter någon hvad sålunda föreskrifvet är, hvarunder dock skeppsbesättningens förråd, räknadt till fyra kannor på man, ej inbegripes, vare det utan bevis förda bränvinet förbrutet, derest egaren ej gitter med tillverkningsbevis eller annorledes tillförlitligen styrka, att detsamma är af inhemsk tillverkning. Finnes detsamma vara å utländsk ort till verkadt, straffes förbrytaren såsom för oloflig införsel. 57. §.
Faktoriets underhållsoch förvaltningskostnad, utgående fiån riksstatens fjerde hufvudtitel, uppgår för året till 15,179 R:dr 4 i öre, sorn. fördelad på 2,717 gevär, ökar kostnaden för hvarje sådant till 36 R:dr 54 i öre. § 10. I likhet med hvad här ofvan vid relationen om fjerde hufvudtiteln blifvit iakttaget, hafva Revisorerne, äfven beträffande extra anslagen, ansett nödigt omförmäla följande på konkursutredningar beroende fordringar: hos f. Brukspatronen J. « Brukspatronen Morsing 6,518: 90. « Hofslagaren Engvall 1.014: 59. « Fabrikören Treutiger 1,079: 21. « Handlanden O. Hellströms konkursmassa 1,035: 36. dock hafva Revisorerne icke varit i tillfälle att af räkenskaperna inhemta, hvad i af seende å dessa balanser under revisionsåret blifvit åtgjordt. § 11. I anledning af ett utaf framlidne Kaptenen, Friherre Fredrik Georg Stjernclou Lillienberg Palmqvist i lifstiden den 25 Juni 1859, medelst upprättadt testamente, gjordt förordnande, att af hans qvarlåtenskap 100,000 R:dr R:mt skulle till statsverket öfverlemnas, för att användas till Stockholms befästande, har Kongl. Maj:t under den 1 Oktober 1861 i nåder förordnat, att Justitie-kanslers-embetet egde tillse det medlen, i den mån de inflyta, varda öfverlemnade till Kongl. Stats-kontoret, för att vidare tillställas Kongl. Krigs-kollegium och blifva under dess förvaltning samt i Kollegii räkenskaper särskildt redovisas under titel »Palmqvistska fonden till Stockholms befästande», för att göras fruktbärande genom utlåning, intilldess Kongl. Maj:t kunde finna godt om deras användande för det ansedda ändamålet i nåder besluta. Efter hvad
Ständers Statssamt Allmänna Beswärsoch Oeconomi?» Utffotts den 27 sistlidne Zanuarii afgifnn Betänkande, rörande allmänna Magaziys inrättningen, beftöt Borgare-Ständet, at, innan detta ärende till hufwudsa-, feliz pröfning företages, inhämta Högloft. Banco-Utskottets yttrande, huruwiha Banken skulle kill berörde inr-ättnings behof kunna lämna Magazins-Directionen Dis<»ynt*rältighet till v-n sunmia af zoo,oyq R:dr. Vt svprs. SD' Dei» 17 April. 715 S. D. Ester upläsande ak Riksens Högloft, Stan» hers Stats-Utstotts förnyade Betänkande as den 2 i denne mägad, angående en allmän Finance-Plan, bcstöf VorLllre-Ständet, att, i anseende till dendel deras, som an-. Här nödiga biträden af Riksens Ständers Bank, denne fraga ffulle remitteras till Högloft. Banco-Utskotket-, med anmodan akt afgifwg ett bestämdt ffyndefaWt yttrande, huruwida Banken ms kunna bista Riket med de län, somStats-Utstottet föreflär till betalning, af Levcrantcurers fordrinaar och pä de af Stats-Utffottct förellagne ersätt» Vrngswilkor, ä-wensom huruwida hinder är för ökandet af Riksgäldo-Cvntoircts Difcontcringsrätt frän600,900 till Gn Million N.chr, Ut s.uyrs. Lx ?rvtc>e«>!I<i ä- II. systerson. Utdrag af Protocollet hällit, uti Borgare-Stän» dets Plenum ivid Riksdagen i. Stockholm hen Fchruarii t8»o, S, D, Ester upllksandct af Riksens Högloft.
Vid sådant förhållande bör det väl skattas såsom en förtjenst hos Konungens Rådgifvare, att de sökt att klart och fullständigt göra. sig redo för det af Grundlagarne utstakade förhållande emellan Konungamakten och Rikets Ständer samt i rådslagen anfört grunder för sina åsigter; och skälig anledning synes sålunda saknas till det af Utskottets majoritet framställda klander emot Konungens Rådgifvare för deras förfarande, att till Statsråds-protokollet den 10 Oktober 1851 afgifva underdånigt yttrande i fråga om verkan af Rikets Ständers tillgörande i ofvanberörde statsreglerings-ärende. Fastän afsigten icke var, alt vid samma tillfälle påkalla vidtagande af de åtgärder, som af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse föranleddes, låg det icke utom ämnet eller Konungens RådgifvareS' befogenhet, att redan då bestämma uppfattningen af den synpunkt, hvarifrån ärendet, då det komme till afgörande, borde betraktas. Det förhållande, att Konungens Rådgifvares berörde anförande uttryckt ett ogillande af .den utaf Rikets Ständer i ärendet följde åsigt, bör således icke i och för sig sjelft, utan sammanhang med frågan, örn Rådgifvarnes åsigt i sjelfva saken var riktig eller ock mot Grundlagarnes mening stridande, bedömas såsom ett fall, der Konungens Rådgifvares syftemål skulle hafva varit endast att framkalla ett fristående, overksamt ogillande emot Rikets Ständer; utan deremot innebar samma anförande det i tydliga ordalag fram ställda tillstyrkandet, att Kongl. Ma j:t måtte vägra sitt nådiga godkännande åt den af Rikets Ständer beslutna indrag - Konsiilutions-Utskottets Memorial, N:o 6. 81 ning å Bergs-kollegii stat; genom hvilket ogillande af Ständernas beslut ärendet blefve försatt på den punkt, att föredraganden, då hankommeatt uppgöra förslag1 till framtida slutligt afgörande af ärendet, egde visshet derom, att, derest omständigheterna funnos sådant påkalla, regleringen kunde blifva föreslagen utan någon hänsigt till den af Rikets Ständer beslutna indragningen.
S&amp; kan mau ej und@, att beundra en nialerisk monter med plymer, d~mdkt~eformföi.ettit~gens praktiska klädespersedlar, flere andra väl ordnade, a t nyttan förbeliållnrt utstalluingsgrnpper att förtiga. Och när vi, efter att ha kastat en blick p&amp; specialutst %llningasna i de mindre rimmen, åter befinna oss i den stora salen, där, efter livad vi redan ilainnt, hufvudintresset är koncentreradt kring de p i ena lkngväggen grupperade alstern af kvinlig liandaslöj~ och konstskicklighet från skilda delar af rirt land - samlingen har nu fatt en ytterligare glans genom tvenne praktfulla speglar f r h en krinlig spegelfabrikörs atelier - fastes o~ilkorligt uppiniirksamheten af ett porträtt, som fktt en framstaende plats p&amp; salens ena kortsida. Det &amp; r Fi ' eclrikn B r e m r s välkända, alskliga ansikte, med lycklig likhet $ter@ vet af fröken ?ardon. Detta porträtt utgör hofvadmonientet i den s. k. litte ?-atzh~aflelningaft, liksom den midt emot placerade gruppen agnad å t tonko ?zsten, främst prydes af Je~my Linds bild. S&amp; liar man genoiii 267 att gifva en hedersplats p i utställningen i t dessa t v i ädla representanter för sitt kön sökt visa, att den svenska kvinnan afven inom andens värld vetat skapa sig ett nainn. Men för ~utställningenw f % vi ej helt glömma ~bazaren.)) Ty den pekuniära frågan af företaget a r ingalunda oväsentlig. Det ar därför man vinnlägger sig oin att ' gifva de vid den ena af salens långvaggar placerade försäljningsborden med sin mångfald af vackra och nyttiga artiklar ett sa ' anslående och lockande utseende som möjligt. Rika festoner af siden och damast ur det präktiga förrådet, inhölja de olika borden och vackra flaggdekorationer öfver deni höja ytterligare effekten. Så står inoni kort festlokalen smyckad, fardig att mottaga sina gäster!