Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Emot denna nådiga framställning har väl af förutnämnde Riksdagsfullmägtige Carl Anders Larsson blifvit anmärkt, att beviljandet af nu ifrågaställa lånebidrag sannolikt skulle framkalla flera likartade anspråk af det stora antal embetsocli tjenstemän, som äro med boställen försedda; — men Utskottet anser dock den omständigheten, att andra sådana frågor möjligen komma att väckas, destomindre utgöra hufvudsakligt skäl till ogillande af det förslag Kongl. Majit nu behagat meddela, som Rikets Ständer i hvarje fall äro oförhindrade att noggrannt undersöka behofvet och giltigheten af de anspråk, som framdeles kunna blifva underställda deras pröfning; — och då hvad förevarande fråga särskildt angår, Utskottet icke kan förneka, att de härvid förekomna omständigheter innefatta ganska bevekande skäl för medgifvandet af den förmån, Kongl. Majit funnit lämpligt att för Häradshöfdingen Sandels föreslå, helst dermed äfven åsyftas den fördel för det allmänna att ofvannämnde boställe varder försedt med behöriga åbyggnader, anser Utskottet sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit i ofvan bcrörda hänseende behagat föreslå. Stockholm den 26 Januari 1860. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 49. 13 Reservationer: Emot Usta punkten morn. a. Af Friherre Åkerhjelm, Herr Bildt och Herr Montgommerie. Af Herr Fåhraeus, sorn anförde: "Jemte det jag reserverar mig emot Statsutskottets beslut att föreslå nedsättning af lönen för Expeditions-chefen vid Justitiedepartementet, finnér jag mig af hvad vid öfverläggningen härom förekommit föranledd att till granskning upptaga de skäl, som blifvit anförda till stöd för denna och andra likartade löne-nedsättningar. Dessa skäl inskränka sig egentligen till den yttrade åsigt, att någon nedsättning af lönebeloppen, "såsom af Statsverkets behof samt öfriga omständigheter påkallad", hör ega rum, företrädesvis för högre embeten.
Riksdag blifvit lindrad från Krono-Uppbörds Betjeningens ordinarie aflöning, 7648 R:dr, som på Rikets Stat uppfördes, likväl på det sätt, att det bör åligga Stockholms Stad att bestå den Summa, Som till denna Betjenings aflöning år 1814 från Stads-Cassan utgått eller ^019 R:dr 16 sk., för att deraf tilldela Betjeningen samma Löne-förbättring, som för Rikets öfrige Löntagande Erabetsoch Tjenstemän bestämdes, men StadSGassan måst åren 1816 och 1817 lemna större bidrag till Löne-förhöjningen än sålundavarit påräknadt, samt dessutom bestrida alla utgifter af Skrif-materialer m. m. för Krono-Uppbörds*Verket, en sådan Reglering häraf alltså 484 Den 17 Februarii. nu måtte vidtagas , att Stads-Cassan icke helastades med större årligt bidrag till Krono-Uppbörds-Verkets i Stockholm underhallande än ofvanberörde fCi? R;dr 16 sk. samt att ersätning äfven kunde anslås för de belopp, sorn åren 1816 och 18^7 härutöfver måst af Staden vidkännas.
De hufvudsakligaste af dessa voro: l:o att upplåning icke finge företagas i annat fall, än att penningar inom riket blefve att tillgå mot ett pris, som icke öfverstege kostnaden för det under år 1860 upptagna utrikes jernvägslån; 2:o att upplåningen under åren 1861 till och med 1863 icke finge uppgå till högre belopp, än Tre Millioner R:dr; 3:o att upplåningen skulle ske genom fonderade inom riket utgifna, räntebärande obligationer lydande å Svenskt mynt och utfärdade på Rikets Ständers vägnar af dess Riksgälds-kontor; Bih, till R. St. Si dt i-Vilbot teti Utlåtande N:o jS. 4:o att obligationerna skulle ställas på innehafvaren, men vara å derrne-s sida icke uppsägbar a, hvaremot
Ständer uti underdånigt Svar af d. 22 Febr. l8io, med bifall till hvad Kongl. Maja sålunda N"ådigst föreslagit, från Banken lem nät Canal - Bolaget Åtta Hundrade-* Tusende R:drs Discont-Rätt på inalles 25 år, un* der vissa derföre stadgade vilkor; såsom: att den påräknade Stämman af 1,000,000 Rtdr i A* ctier skulle vara tecknad och fö sta insättningen af tio procent derå gjord innan Banco biträdet fick begagnas; att Ganal-Verket skulle blifva Bankens Hypothek för dess Lån-biträde; och att Banken, uti så väl Directionen* sorn årliga Revisionerna skulle genom sina Ombud deltaga m. trt.j enligt nämnde SkrifVelses innehåll. I följd af de upplysningar som vunnits igenom Ordförandens uti Götha Canal-Direction Samt denna Di ections till Kongl. Majit Särskildt äfgifna underdåniga Berättelser * äfvensom genom Revisorernas årliga Berättelser till Actie-ägarnö Samt de hällne Canaloch Discont Bolags Stämino-Protocoller, jemte för Utskotten uppvisade Relations-chartor och beskrifningar, här hös Ut* skottet den öfvertygelse blifvit stadgad, ätt Götha Canal skall i framtiden både diiécte Och ittdirecté tillskynda Riket särdeles vigtiga fördelar* Utskotten erkänna , att anläggningen i hela dess vidd är stytd med god ordning och örn* g.te Bandet. X9 3. 194. tanka* Den 17 Juli. tanka, samt att den drift, hvarmed detta vidsträckta företag för det närvarande utföres , lemnar det säkraste hopp att detsaminas fullbordande skall besörjas med lika varm nit af Styrelsen och samteliga Tjenstemän, som hvar i sin man med kunskap och alfvarlig hog synes befrämja det gemensamma föremålet. Till arbetets börjande på hela I/inien hafva Utskotten funnit
Bästa materialier, 5 " tröjor, Maskinerna tillverkas af bästa svenska materiel, äro enkla, lättskötta och eleganta samt taga, med bord, ej större plats än en vanlig familjesymaskin. Köpare af stickmaskiner erhålla gratis den undervisning, som erfordras för de olika arbetenas förfärdigande. Af förbättringarna vilja vi särskildt nämna systemet f ö r plaggens fasonering, hvarigenom all räkning vid " stickningen borttages. Ett rikhaltigt lager af sådana artiklar, som tillverkats på dessa stickmaskiner, är ständigt till påseende i utställningslokalen. Agent f ö r Stockholm och omnejd: handl. P. [69] Ramlösa - g * - kan tillverkas: gardiner, kalsonger, teaterkappor [49] so p r damI T 61 sorter! Hofieverantör, 27 Drottninggatan utföres 27 enligt Stockholm. Obs. Med Tillsändes, om lifvidden uppgifves i centimeter eller decimaltum. r ^ w w m omsorgsfullt nutidens fordringar. största högaktning m i m &amp; c m 71] 48 STOCKHOLM, GERNANDTS BOKTRYCKERI-AKTIEBOLAG Allt lör ofta är köket ett otrefligt rum, der man endast kan tänka på slit och släp, med mörka, nakna väggar och utan en beqväm plats, der man kan hvila sig de minuter, arbetet gifver en lös. Håll väggarne ljusa och rena. Smycka fönstren med rankväxter om sommaren, och bruka enkla, men snygga gardiner om vintern. Häng några vackra taflor på väggarne. D e behöfva ej vara dyra; nu för tiden finner man ofta. i de illustrerade tidningarne verkligt goda planscher, hvilka far i huset eller sönerna kunna förse med enkla ramar. Haf en bänk, som är beqväm att sitta på i köket, och en gungstol med god sits, bred rygg och beqväma karmar, så att man kan hvila bra uti den. En hänglampa, som kan hissas upp och ned, är trenig och nyttig. När allt är rent och prydligt, så som ju hvarje husmoder, hvilken omfattar sin gerning med kärlek, vill hafva det, då behöfver ingen skämmas för att mottaga oväntade gäster i ett slikt kök. Efterrätter. annonser s o m beröra familjekretsen. Hvarjehanda.
Jemte den vid innevarande riksdag aflåtna nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, har E. K. M. till Rikets Ständer öfveiiemnat en af Stats-kontoret i underdånighet insänd förteckning å åtskilliga under åren 1842, 1843 och 1844, af under hand hafvande medel bestridda utgifter, tili ett sammanräknadt belopp af 3,136 r:dr 37 sk. 3 rst., för den åtgärd, i afseende på förskottens ersättande eller afskrifning, Rikets Ständer kunde finna skäligt besluta5 och få, i afseende på de härvid ifrågakomma, nedanomförmälda af Stats-kontoret förskottsvis verkställda, utbetalningar, Rikets Ständer, med anledning af högstberörda nådiga hemställan, i underdånighet anmäla följande derom fattade beslut, angående nemligen: l:o veseoch traktaments-kostnads-ersättning till A. F. L Meurling, i och för honom uppdragen undersökning, rörande tillverkning inom Kronobergs län af falskt stämpladt papper, 600 r:dr. Då nämnda uppdrag haft till följd upptäckt af tillverkning utaf falskt stämpladt papper och således medfört gagn for det allmänna, så och enärserBih till R. Sl. Prot. i8.f7 och 1848, 10 Sami. t Afd. IS 138 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 86. skilda medel för godtgörande af de med uppdraget förenade kostnader icke funnits att tillgå, hafva Rikets Ständer ansett berörda summa, 600 r:dr, höra vid nästblifvande liqvid emellan statsoch riksgäldsverken å öfverskotten på statsverkets inkomster afföras. 2:0 Till nedsättning i Upsala läns ränteri för fullföljande af kronans talan uti ett al Svea Hofrätt den 9 Augusti 1843 afdömdt mål emellan kronan och arrendatorn af Ryda kungsgård M.
På alla dessa skäl, kan jag icke annat än tillstyrka bifall till betänk., och får derjemte tillkännagifva att, enligt de underrättelser som kommit mig tillhanda, detsamma redan blifvit i de 3 öfriga RiksSt:n bifallet. O Frih. Åkerhjelm, Joli. Carl: Sedan ordf. i BankoUtsk. så fullständigt vederlagt de skäl som af en talare inom detta Stånd blifvit anförda emot bifall till BankoUlsk:s. betänk., så inskränker jag mig blott till att anhålla, att R. o. Ad. ville detsamma bifalla på de skäl som deruti finnas förebragte, äfven derföre att jag tror att antagandet af detta förslag skall hufvudsakligen bidraga till realisationens betryggande derigenom att det försvårar möjligheten af förfalskning. Afven tror jag alt det skulle medföra den nyttan att vänja Svenska allmänheten vid större sparsamhet, samt vid användande af klingande mynt i den allmänna rörelsen. Frih. Cederström, Jakob: Det har förefallit mig besynnerligt att Utsk. nu Ilar kommit in med ett betänk., hvaruti Utsk. har tillstyrkt smäsedlarnes indragning i anledn. af bankens större förmåga nu än fordom att invexla sina sedlar-. När banken har förmåga att invexla sina sedlar, så är det icke derföre skäl att indraga dem, utan tvertom är det skäl att af erkänsla bibehålla detta obetydliga kapital till uppmuntran för framtida behof; hvad finnes väl för skäl att indraga småsedlarne för att tvinga ut skiljemynt i silfver? 3 H. 5 66 Den 4 Mars f. m. Den värde Grefven har äfven talat om möjligheten att, för den händelse banken skulle komma i svårighet, R. St. ännu en gång skulle blifva tvungna alt utgifva sedlar ulan valuta. En sådan händelse vet jag aldrig hafva inträffat hvarken 1809 eller tillförne. Vid alla föregående tillfällen blef visserligen banken medgifvet att utgifva sedlar, men R. St. ätogo sig denna skuld och anvisade mede! till dess betalande. Det var ett tvångslån, om man så får säga, som R.
Oct. P. 327, 428, 433. — om Expectance-lön för Cornetten Friherre Casimir Sparre. Sept. P. 94» 3o4» Sept. 2 A. P. 43, 86. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande om lösen till skatte af Jerkö Holme. Julii P. 894, 1090, 1133. — i anledning af Kronofogden Lindbergs ansökning om löne-anslag för en Expeditions-Fogde. —- om uppförande på IndragningsStaten af 3:ne Lärare-löner vid Skeppsgosseskolan i Carlskrona. Julii P. 895, logo, 1134- Aug. P. 618. — om pension för Directeuren Löfving. Sept. P. 202, 265, 543 StatsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag: om pensions-anslag för framlidne Stats-Commissarien Widegrens oförsöjda Döttrar. Julii P. 8g5, togo, 1134» Au g. P. gg i. — angående öfverlåtelse af Kronans andel i uppbörden vid Södra Stäket. Julii P. 8g5, 1044, togi, ii34. — om undersökning rörande utgifterne vid GarnizonsSjukhusByggnaden i Stockholm. Nov. 2 A. P. 610. —* i anledning af Konungens Proposition angående fastställande af årlig underhållssumma och EnkeSäte för H. K. II. Kronprinsessan, i händelse II. K. H. blefve i Enkostånd försatt. Julii P. io36. Sept. 2 A. P. 4oo. Oct. P. 56, 101. — om nedsättning i arrendet för Högsta och Lunda Hemman. Julii P. io36. Sept. 2 A. P. 337. — om Öfverste Silfverskjölds ansökning rörande ersättning för det af honom vid Pörn erns afträdande förlorade accord m. m. Julii P. io36.
Till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet har HÖgloflige Ridderskapet och Adeln remitterat en af herr von Koch, Nils Samuel, hos bemälte Riksstånd väckt motion, deruti föreslagits, »att Rikets Ständer måtte ställa ett förslagsanslag stort 20,000 R:dr Riksmynt årligen till Kongl. Majrts disposition för arfvoden åt tre ledamöter uti en lagberedning, som det skulle åligga att granska förslag till lagar och författningar, i den ordning Kongl. Maj:t behagade närmare bestämma.» Till stöd för detta förslag har motionären anfört, hurusom förmågan att väl redigera lag vore en bland de mest sällsynta och hvartill fordrades skarpsinnighet, vidsträckta och grundliga vetenskapliga studier, lång erfarenhet vid lagskipning samt dertill en nästan till konstfärdighet uppöfvad skriftställaretalent; att ett land med 3 millioner innevånare sällan torde samtidigt ega mer än en eller annan i detta afseende utmärkt personlighet, hvarför det vore en stor misshushållning om, när dylika kapaciteter funnes, de icke uppsöktes, användes och sålunda vidare öfvades och utvecklades. Man borde betänka hvilken tid som bortkastades för lagstiftare, lagskipare och parter vid pröfning, tillämpning och tydning af tvetydiga, hvarandra ofta motsägande lagförslag eller lagstadganden. Denna tid skulle måhända kunna uppskattas i penningar, men den osäkerhet, den misströstan om rättvisa, den tvedrägt och det lagförakt, som alstrades genom olika tydning ständigt underkastade lagar, kunde ej efter en sådan måttstock mätas, de tärde på statsträdets rot. Dessa olägenheter skulle dock genom ett enkelt och jemförelsevis föga kostsamt medel kunna till stor del för framtiden förekommas, och detta medel vore, enligt motionärens tanke, att genom ett för ändamålet tillräckligt anslag sätta styrelsen i tillfälle att uppsöka och använda 2 eller 3 af de i detta hänseende skickligaste män för pröfning af det inbördes sammanhanget och uttryckens bestämdhet uti de förslag till lagar och författningar, hvilka i Stats-departementen eller eljest utaf uti hvarje fack kunnige män kunde uppgöras.
Höglo fl, Ridderskapet och Adeln har instämt i Bonde-Ståndets nyssberörde beslut’; hvaremot ITögvördige Preste.Ståndet, sorn gillat endast den del af Utskottets förslag, hvilken 3ngår bestraffning för första, andra och tre-» dje resan fylleri, samt stadgat, att fylleribrott böra kunna efter omständigheterna åtalas både vid allmän Domstol, hos Konungens Befallningshafvande och vid Police-inrättniDg, i allt öfrigt afslagit Utskottets ifrågavarande Betänkande och Utlåtande; i följd hvaraf och XjdgUtsiottets Memorial N:o 163. enär Siandet således ansett den I 1813 ari Förordning stadgade straffbestämmelse för fjerde resan fylleri böra bibehållas, Ståndet icke eller funnit för godt att Bonde-Ståndets of* vanberörde inbjudning antaga. Således är Utskottets förslag dels af alla fyra Riks-Stånden och dels af tre Stånd gilladt, utom i hvad detsamma angar 1:0 1Straff bestämmelsen för fjerde resan fylleri, och 2:0 Verkstalligheten af Straffet för öfvermage, som af starka drycker sig öfverlasta!'.
Pröfningen af denna artikel uppskjöts tills pröfningen af slöjdevaror i allmänhet förekornme. Fartyg; Fenkol och Fernissa; Utskottets förslag rör:de dessa artiklar bifölls. Fikon. Emot Utsk:s förslag yrkades, dels bibehållande af stadgandena i 1835 års tulltaxa, dels införselstullens bestämmande till 2 sk. per skålpund, hvilket åter bestreds af andra, som yrkade bifall lill Utsk:s förslag. Utskottets förslag bifölls med den förändring, att införselstullen bestämdes till 2 sk. Hr Rosenblad: Jag reserverar mig emot detta be slut och beklagar om någon minskning i statsintraderna deraf skulle uppslå. Utskottets förslag bi fö 1 los. Fisk, färsk; samt Fisk, saltad eller inlagd; Ane b ovis, Sar del ler och T honfisk. Utskottets förslag biföllos. Cabeljou, Låugor och Torsk. Utskts förslag bifölls med den på 2:ne ledamöters begäran beslutade förändring, att utförseln skall vara fri. Lax. Fri utförsel af denna vara yrkades af flera ledamöter, utan alt af andra bestridas; likaledes yrkades bibehållande af i835 års införselstull, hvilket deremot af flera ledamöter bestreds. Utsk:s Den ii December f. m. 2i7 Ulsk:s förslug bifölls nied den förändring, att utförseln skall vara fri. Sill. I afseende på denna vara yrkades, dels alt skilnad borde göras i tullen å sill, som inkommer i ^idils eller J-tdels tunnor, oell den som inkommer i bela Humor, oell att å den förra samma införselstu!! borde beslammas sorn i i835 års taxa varit bestämd, men all å den sednare den borde böjas till i r:dr; dels alt ull utförselstull borde upphöra; dels alt införselslullen borde nedsättas till 24 eller 16 sk. tunnan.
Den hänvisning Utskottet i sitt Betänkande gjorde ril Hög - Den 8 Mars. 349 löst. Srats-Utskottet af alt sädant som nu til Utskottens gemensamma öftverläggning kommit, har afwen blifwit rättwisad genom de z.ne liesxeälivs Ståndens eget Beslut, hwarigenom detta ansetts wara et amne, som fordrat bada Utskottens handläggning. At afgifterne wore ojämnt och illa fördelade, trodde Utffottet, da det utgick fran den grundsats , at Taxan är billig, sig afwen böra underlägga. I den anstalt at en del Bakar och Fyrar aro uplatne at enffilte Personer pä Lntrexren36e, wille Utffottet icke rilstyrka ändring, afven grund, at Utffottet ansag Veste LntrepiLnaösr grundade pä lagliga 6l)mr3cksr, och ar det således wore ec ingrepp i ägande rätten och stridande emot allman säkerhet, at rubba dem förr, än de utsatte arén til anda lupit, wid hwilken tid man efter Utskottets kanka billigt kunde wänta, al aclmmi8trationer af Vesta inrättningar ffulle widtaga de til andamalets befrämjande och allman nytta mäst tjenliga utwagar. At Lotsarnes wilkvr i allmänhet äro för knappa, och ar de derföre böra förbättras, samt ar alt Hwad som i allmänhet kan befrämja Sjöfartens säkerhet bör af de dertil utgående medel bestridas, insag Utffottet, och tilstyrkte derföre^ sitt Betänkande alla de förbättringar som tilgangarne kunde medgifwa; men Utffottet, vfwerhopadt af mangfaldiga göromål, trodde sig icke kunna bestämma til hwad grad eller efter hwad grunder detta borde ske, eller upgifwa proM ril författning i ec amne af en sa widsträckt omfattning, utan ansag Utskottet - Den 8 Mars. ttt detta ändamål genom en dertil inrättad Lom° mittöe lämpeligast kunna winnås.
B:co om dagen, jemte den skjutslega för en häst, som förut dem är tillagd. 25:0 Från Lagutskottet, af den 25 Maj, hvaruti Utskottet, i anledning af väckt fråga, tillstyrker följande förklaring öfver 3 §. af. 1798 års Förordning, angående Skuldfordringsoch lagsökningsmål, nemligen: att utöfver sex månader från förfallodagen fördröjdt kraf eller underlåten lagsökning för skuldbref, ställdt till innehafvaren eller till viss man och ordres, att inom tolf månader infrias, icke må föran-. 666 Den 28 Juni. e. m, leda till annan förändring uti gäldenärens ansvarsskyldighet, än att han, vid bristande godvillig betalning, ej kan bysättas, och att anstånd till skuldens gäldande jemvät kan af Executorn eller Domaren beviljas; att sålunda ställde förskrifningar, som ej innehålla viss betalningstid, böra, vid fråga om deras executiva kraft, behandlas efter den beräkningsgrund förberörde §. utstakar, och att, otn gälde* när förbundit sig till betalning af sådan skuldsedel inom viss tid efter skeende uppsägning, och densamma verkställes så tidigt, att fprfallodagen inträffar inom tolf månader från den dag skuidbrefvet årniltgifvet, det samma bör medföra enahanda verkan, som i händelse betalning inom besagde tid är utfäst. 26:0 Från Lagutskottet, af den 14 Juni, i an. ledning af Konungens Nådiga Proposition rörande Straffoch Correctionshus.
Men wi hofwa tillika »frän högtidliga motioner derom warit ashällne af den sörhaga, att de, fäsom oundwikligm stridande mot wänga Klosters och cnstilta personers fördomar och intretzen, skulle, i fall de i otid wäckkes, kunna leda till split och oreda, och salunda, i stället att befrämja allmänt wäl, endast underhälla astynande factioners stämplingar. Wi hafwa, för att med säkra stig gä till wärk mäl, med tälamod ofwaktat werkningarna af en stigande upplysning. De äro redan i allmänhet märkbara, och synnerligen märkbara i det Diktamen, som gifwit mig anledning att nu tala. D3 i början af denna Riksdag, under det af asta wälsinnode Medborgare listigt kända bchoswek af Ständens enighet, nägre, för sann medborgerlighet r alla tider utmärkte Ledamöter as Högloft. Ridd-rstapet och Adeln onlägo ti» betta stora ändamäl bidragande, akt Ridderstapet och Adeln skulle till nägon del ätaga sig skjutsning för Säterier, dä, ehuru det ännu fortfarande kriget päkallade för ögonblicket ett sädant deltagande i de allmänna bördorna, motte denna proposition ett starkt motständ. En wärd Ledamot, Herr Friherre an för - Dm i§ Jamrark'. 8ol förde den ; Julli, att "sedan fräga blifwir wäcke huruwida Säcerjer pä err elter annar sätt äfwen wilke inga i nägorr Uppoffring, finge hair för sin Sel och till undwtkande af dylika öfwerläggnings ämnen, sou, wid berra Riksmöte uppcoge Rldöerskapers ock) Adelns rid i nyttigare och nödwändigare ämnen, förklara, arc fa länge en allmän refning ock) ffaecläggning ä all jord och öfwer hela Riker icke föregått och blifwir werkställö, kunde och borbo R>öderffapet och Adeln icke ingä i nägon widare uppoffring , af dwad nacnr och vefkaffenher dm wara mänöe"
Härå svarade de den 15 Juni, ”att för sådan jord måtte, den, för densamma icke utgjordes verklig rotering, i öfverensstämmelse med K. M;s d. 18 Januari 1834 afgifna, samt af R. St. den 10 Nov. s. ä. bifallna propos. derom, erläggas rolevacance-afgift, på enahanda sätt och efter samma grunder, som från och med är 1835 ägt runi och således äfven för rotar eller rotedelar, hvarmed den ordinarie roteringen blifvit tillökad, eller ytterligare komme att tillökas, inom Hallands m. fl. län, utan afseende derå, att längderna ä den tillökade nya roteringen inom dessa län ännu icke blifvit, i föreskrifven ordning, pröfvade och fastställda”. Huru skall en sådan motsägelse rimligen förklaras? Halländningarne hafva sedermera velat göra det så, att det godkännande, som R. St. afgäfvo i Juni månad 1841, angick ej hvad de ogillat i Febr. månad samma är, utan dermed menades sådana hemman i Halland som, fastän icke varande ulsockne-frälse, likväl hade förblifvit oroterade, men dä blifvit i den ordinarie roteringen införda. Huru dermed förhåller sig har jag ej kunnat kontrollera. Emedlertid, kunde Konungen icke annat än hålla sig vid ordalydelsen, och utfärdade d. 6 October 1841 ett nådigt bref till följe hvaraf Krigscolbm, Förvaltningen af sjöärenderna och kammarcolhm. i kungörelse af den 20 November s. å. meddelade vederbör, till verkställighet och efterrättelse hvad R. St. sålunda beslutat. Jjandshöfdinge-embetet i Halland, utfärdade i sin ordning den 12 Maj 1842 befallning till häradsskrifvarne att debitera de utsockne frälsehemmanens ägare för rotefrihetsafgift, och till fogdarna att indrifva den. Deröfver klagade Halländningarne bos Konungen, som svarade dem, att målet ej hörde (ill K. M:s omedelbara afgörande, utan att de bordt vända sig till kammar-rätten.