Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Finance-Arenden _, hullet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den i5 Mars i834- Nä rvarande: Hans Excellence Justitia Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt ^ Stats-Råden:' Hans Excellence Herr Grefve Mörner Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke 3. Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm Herr Grefve Adelsvärd , Friherre Åkerhjelm, Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim,. Stats-Secreteraren Skogman. Slats-Secreteraren uppläste till justering ett, i följd af Kongl! Majrts förut meddelade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständers Siats-Utskott, angående åtskillige omständig - * Kongl, Majus Nådiga Proposition Nio 43. heter i afseende på levereringen och förvaltningen af Kronans” spanmålsräator. Och behagade Kongl. Majit, enligt Stats-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkande, detta förslag, sådant detsamma finnes Protocollet bilagdt, i Nåder gilla; kommande, i öfverensstämmelse dermed, Kongl. Majits Rådiga Pi oposition i ämnet att till Rikets Ständers Stats-Utskott expedieras. Ex Protoeollo >§. G. Schy berg. ^ STOCKHOLM, 1834; ko* J. A. Wallbom, ' ■' •- '' ~ ’• : ' ' ' "T Kongl, Majits Nådiga Proposition Nio 49• * N:o 4g. Antom i afskr. till Exp. Utsk. den 9 April kl, 3 t. m. KONGL. MÅJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ändring af Side, g:de och io:de §§:ne samt förklaring af 2 i 1J Capitlet Ilandets-Balken; Gifven Stockholms Slott d. 1 Mars tSJf. Kongl.
: &gt;&gt;h hust,rus dagbok2 hör till de böcker, soni böra liisas, ej kunna refereras. Den. liar också, efter hvad vi erfarit, redan viiniiit en ovanligt stor lasekrets. Xen så ar alltid fallet med det rerkligt goda. Det r e t i alia tider att tränga igenom och göra sig gällande. I) - u. Ned sordin. Skisser och ' novelletter af Rmt Roest. Den l %nga romanen i flera band ar en litterar företeelse, som iiiiniera kan sägas höra sk godt som till en öfrerriiiineii stiiridpunkt. I var jäktande, oroliga tid ger man sig niippeligeii ro med att läsa igenom ett drygt arbete p&amp; nigra och linndra sidor, och en diger roman liar esoinoftast föirnigan att genom sitt blotta yttre verba afskräckande p&amp; läsaren. Skissen, novellen, deii korta be~ittelsen kan däremot i sanning sagas r a r a ett barn af det nittonde århundradet, ja, novellsamlingar formligen öfversvämma bokmarknaden, livilken hotas med att dränkas i småliistoriernas aldrig iitsinande ström. I betraktande daraf, att i vhra daga;. sii mknga författare, och i synnerhet författasiiinor, bide de, som redan f i t t ett namn, och de alldeles nya, slagit sig pi % novellskrifveri, skiille det synas sam denna slags diktart vore den lättaste bland konster. E t t stort misstag! Det ligger tvärtom en stor konst däri. att inom iiovelleiis trånga ram kunna gifva en klar, lefvande bild af det inan vill skilara, att ined få ord kunna uttrycka tankar och känslor, framtrolla stäinningar och situationer, i korthet s v d t, liar galler det om någonsin, att ined ringa medel åstadkomina stora verkningar. Novellen är en diktart, soin vi skulle vilja saminanstalla med akvarellinåleriet inom niålarkonsten; afven i det afseendet, att denna konstart kanske lockar de flesta dilettanter.
Att framställa felaktigheter eller fördelar af andre Nationers fig förelkrefne Reprefentation och Styrelfe-Lagar, är defsutofti ötver mina kunfkaper, hvilket äfven fkulle'förfvåra valet emellan della, om nu derom vore fråga. Att Frankrikets Kejfare kan med den der varande Reprefentation utöfva cn naftali oinfkränkt magt, och Minifteren i England äfven med fin Reprefentation genomdrifva näftan hvad plan forn hälft, är hvad jag tyckt mig äf erfarenheten hafva funnit. Allt bör åfyfta derhän, att genom både Reprefen* tatipn och Regerings - Form bidraga att gifva Konungen all magt att hevila litt Folk väl* gerningar, och icke betaga honom något annat än rättigheten att förtrycka det. Med al* la de ofullkomligheter forn kunna tillvitas vållin varande Conftitution, och forn efter defs egen förelkrift kunna rättas, har detta varit lyftemålet vid dels författande al detta Utfkofct, och defs antagande af Ständerne, ehuru flor häftighet tidépunktens kraf dervid äli filade. Ändamålets vinnande, Folkets fäll het, beror af Konungens vishet och vilja, och jag anfer denna Conftitution, verkftälld af en ladan Styresman, ganlka användbar för detta ända* mål. Det är fannt att Conftitution och Reprcfentation ej iiro det lamma. Mea de ftå dock. i den närmafte förening med hvarannan, och en total förändring af den fednare kullkaftar åtminftone Rikdags - Ordningen, Rikets andra Grundlag, delfa Ständers fnart 8 månaders arbete. Att nu ftrax efter denfanrmas af Konungen fkédde antagande och anbefallande till allmännelig efterlefnad föreflå en lådan total förändring, och endal! finna den tjenlig för 5 år, eller till näfta lagtima Riksdag, tror jag icke rådelig!.
På eftermiddagen klarnade det upp, hvarföre jag gick och spatserade oaflåtet omkring från kl. omkring 2 till kl. 6; denna promenad gaf mig åter godt lynne, ty på förmiddagen hade det varit nog dåligt. Vädret var så vackert och så varmt, i starkaste solhettan till och med hett, att jag med svårighet kunde föreställa mig att det nu var juldagen. Under färden kom jag i tal med en soldat, som satt och stickade strumpa. Äfven han klagade mycket öfver dåliga tider solden hade han ej fått ut på 3, 4 månader och hade intet att äta eller få tobak för. Detta var naturligtvis ingången till anhållan om en baqshish. Jag hade i allmänhet icke kunnat tro att militären här skulle vara så pass god som jag funnit den, och jag har med nöje och förundran sett på soldaternas hållning, då de alla morgnar marschera förbi mitt fönster på vakt. Hvad som isynnerhet roar mig är att höra piccolo-flöjten och trumman, hvilka båda två gå fullt ut upp mot hvad jag hört i Paris och annorstädes, om ej de här till och med äro bättre. Men hvad man här ej kan undvara är tobakspipan, den bär filipiparen med sig jemte sin pipa och soldaten jemte sitt gevär. Sjelfva den stora completta militärmusiken, som jag hört men ej sett, låter öfverhufvud såsom den Turkiska och Ryska; äfven här stämma och skråla instrumenterna lika illa som vanligen annorstädes. Soldatens uniform är god, och mycket bättre vald än i Konstantinopel. Den är hel hvit, de nationella vidbyxorna, som räcka blott till knäna, bibehållna, tröjorna ej så snäfva och fula som Turkarnes. Öfverhufvud tyckes hela militärväsendet här stå på en bättre fot. Högtiden till prydnad drack jag thé för mig sjelf på min kammare i afton; men det var dåligt, troligen grönt, af en bitter starkt narkotisk smak, som troligen förtar mig lusten att vidare smaka på det här. För öfrigt tröstade jag mig med att jag annorstädes knappast haft mycket roligare. Gick i god tid på morgonen ut till min gamla muezzin, hvars namn jag nu fick höra var Mohhammed.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att K. M:s nåd. propos., rör:de Allm. Beredningen, redan den 3 dennes blifvit till StatsUtsk. remitterad. K. M:s nu föredragna nåd. propos. remitterades till StatsUtskottet. Vidare föredrogs K. M:s, den 3 dennes, på bordet lagda nåd. skrifvelse, angrde uppförande å indragningsstat af låneersättningar åt f. d. Statssecreterarne Grip och von Hartmansdorff. Hr Hjert a, Lars: En del af det yttrande, jag nyss afgifvit, inträffar naturligtvis äfven på frågan om Hrr von Hartnåansdorffs och Grips pensionerande på indragningsstaten. Jäg åtnöjer mig att i afseende på dessa herrar hänvisa till Const.Utskrs på bordet hvilanda betänk., hvilket ådagalägger, att ingen af Konungens rådgifvare är föremål för så många anklagelser inför Riksrätt, och att ingen enl. Const.Utskrs opinion gjort sig så förfallen till ansvar enl. 107 §rn, sora Hr Statssecretm Grip. Men det ligger dessutom i en afbilågörna till delta Utskrs betänk, ett yttrande af nämnde Hr StatsSecret., hvilket vore intressant om StatsUtsk. behagade läsa (Const.Ulsk. här naturligtvis redan gjort det) rörtde presidents-lönen i Krigs-eollrm. Hr Grip har i den frågan utlåtit sig om R. St, på ett sätt, sådant, att om Ständerne D c n 10 Juni f. ni. 155 pensionera Hr Statssecret:n Grip, så kan man med fullt skäl säga, alt de gora såsom barnen, när de kyssa riset, som de nys? fått smaka. — Hvad Hr Statssecretm von Hartmansdorff beträffar, så vill jag bär förutskicka det omdömet, att det visserligen kan vara mindre lämpligt, att den enskilde representanten lemnar sitt vitsord om särskilde embetsmäns personer och deras embetsförvaltning.
Topograpbiska Corpsen; y:de punkten, om minskning af anslaget för Öfver-Gommendants-Expeditionen i Stockholm 8:de punkten, om fortfarande af anslaget för Artilleri-Staben; §:de punkten, om minskning uti Commendants-Staten; i<i:te punkten, om bibehållande af anslaget för allmänna Garnizons-sjukhuset; I2:te punkten, med afstyrkande af hegardt, anslag till löne fyllnad för Officerare vid Indeldla Infanteriet; j^rde punkten, om bibehållande af anslagen för Artilleri-Regementena; i<y.de punkten, om bibehållande af anslaget till Artilleri-hästars underhåll af Rusthållare vid afsutna Gavalleriet; aorde punkten, om oförändradt anslag till fouragering för värfvade Gavallériets och Artilleriets hästar; a6:te punkten, om dito till Lif-mundéring för Indeldla Infanteriet; a^lde punkten, om dito till Spanmåls-upphiandling och Bageri-kostnad; 28ide punkten, om dito till Vedoch Ljuspenningar för fästningsoch garnizons-orter; 2p:de punkten, om dito till Skrif-materialier och Expenser;. 3o:de punkten, om dito till Reseoch Tractaments-penningar för militäre embetsoch tjenstemän; 3j:sta punkten, om upphörande af dito till Värfning^- och Recapitulationspenningar;; Stals-Vtskoltéls Memorial; N.-o 3öt. 35 33:dje punkten, om fortfarande af Militiae-Boställs-Gassans Reserv-hemmans Räntor; 34:de punkten, med afstyrkande af föreslagen ersättning för gage och spanmål till manskap vid värfvade Regementena, sorn, utöfver den till permittering beräknade styrka, är till tjenstgöring inkalladt; 36:te punkten, med afstyrkande af begärdt anslag till underhåll af LifGardets till Häst Casernoch Stall-byggnader, samt lyshållning i detta Regementes stallar; äro samtlige, dels genom alla, dels genom 3:ne Stånds beslut, afgjorda.
Att till förenämnde likasom till alla andra Skader, bränwin isrän landet fär Tullfritt införas enar LandtLullarne uphörZ. 9!S Den 2Z April. 953 y:o Säsom hufwudsakelige förcstrifter för MagazinSInrättningens styrelse hafwa Riksens "Stander ansett följande: Det bör wara Dircctionens högsta omwärdnad, att befordra Inrättningens ändamäl, nemligen: att i möjligaste förening med Werkets egna beständ understödja be» höfwande landsorter och wid inträffande krig förser Arme» en med desi Spannemäls-behof. Säledes mä Directionen icke söka att föröka Inrättningens Fond genom sädane Handels-speculaiioner, hwilka icke äsyfta "Landets allmänna Oeconomiffa wäl. Näaon upphandling inom Landet, i den ort der misiwärt inträgat, bor aldrig hädanefter fä ste; hwadan den ätgärd, i afseende pä uphandling för nödlidande, som enligt 1798 ärs förestrift hittils älegat Lanshökdingar innom de dem Nädigst anförtrodde Län, kommer att förswinna. Directionen stall wara skyldig rcdowisning för bela desi förwaltning inför Riksens ständer, i följd hwaraf Dircctionens Protocoll och Räkenskaper skola noga gran» stas sä wäl wid hwarje Riksdag, som as Riksens Ständers tillförordnade Revisorer emellan Riksdagarne; hwarjemte Directionen stall wara förbunden, att ärligen af trycket utgifva en omständclig berätrelse om Werkeis förwaltning m?d dertill hörande Calcul och Tableau; börande den blifwande Directionen widtaga den författning, att alla oafsiutade Räkenskaper mätte sä tidigt fullbordas, att de wid nasta Revision kunna granstas, samt i öfrigt ärligen meddela Allmänheten underrättelse till hwad pris Directionen i sarflildte Landsorter uphandlat Spannemal. Cj ma nägot besiut af
Dernere då, på sjelfva kammargolfvet är en liten gran, alldeles ensam bredvid en gammal sten. När aftonsolen sänker sig, har jag skugga der, när morgonsolen höjer sig, har man äfven skugga der ... men aftonsolen är vackrare, och jag är der oftare då. Jag sitter på den gamla stenen bredvid den unga granen och ser neråt sjön öfver granarnes och björkarnes toppar; är sjön då lugn och blank som en silfverspegel, så är han vacker att se; men går det vågor, sa får man se, huru solen sett på dem; de skifta som otaliga gullfjell. Och trädens toppar nicka bifall. Ja jag har sett dessa klippväggar men naturens halfdragna hviskning om er förstod jag icke då; ingen aning talte för mig om Saida. Efter en kort tystnad, återtog han: Fröken älskar att sitta i skuggan och derifrån betrakta solbeglänsta taflor. Middagens sol får icke se Saida der! Middagssolen är der så brännande. Intet enda träd erbjuder någon svalkande skugga, ty de ligga nedanföre. Och klippväggarne, som om aftonen äro så svala, äro om middagen heta och hjelpa solen att bränna. Hade jag blott trädens gröna qvistar emellan mig och solen, så sutte jag der så gerna om middagen, då dagen visar sin högsta prakt. Men träden vilja icke lyda, om jag än både dem aldrig så vackert; de öfverge icke sin rot: Jag måste söka upp dem, för att njuta af deras skugga och svalka, ty de söka icke upp mig. Otto svarade eldigt, liksom hade honom bemäktigat sig en dyrbar idé: Men om träden söka upp, Saida När träden skänkt dig sina gröna qvistar till skugga och svalka, då är tid att du ger åt mig sanningen och ditt hjertas språk till skugga och svalka emot ovisshetens brännande sol. Då skall du svara mig, der i naturens helga tempel, på mitt hjertas frågor om kärlek. Lofva mig det! Saida förstod honom blott aningsvis och dunkelt, men hon svarade ovillkorligt: Ja jag lofvar. Farväl så länge, Melia Saida. Saida såg efter honom med saknad; hon hade velat, att han ännu längre varit vid hennes sida. Hon fann honom älskansvärd, ännu mer, hon ansåg sig redan älska honom.
Jag har visserligen ingenting emot det förslag till löneförhöjning till Högste Domstolens ledamöter, som den värde ledamoten framställt, samt att motionen derom remitteras till StatsUtsk.; men jag bestrider, att delta Utskott må såsom motiv upptaga den del af samma motion, som förbjuder dem att förvalta andras egendom och som rörer tilldelande af högre rang åt förenämnde Högste Domstolens ledamöter, emedan dessa frågor involvera grundlagsförändring och kunna såsom sådane icke här väckas eller nu blifva föremål för behandling af StatsUtsk., icke eller i sådan väg af R. St. Remitterades till StatsUtsk. Hr Lagerheim, Lars Magnus, uppläste följande: Söderhamns stad, mindre rådfrågande sina egna tillgångar, än det kännbara behofvet för sjöfarten af llod-inloppets upprensande, begärde och erhöll bifall vid sista riksdag å ett län af 15,000 r:dr h:co för delta ändamål, hvilket lån K. M. sedermera, genom nåd. skrifvelse till styrelsen för vägoch vattenbyggnader af d. 25 Fehr. sisth år, fastställt alt till staden utlemnas emot vissa af R. St. i allmänhet för sådane lån stadgade villkor och skyldigheter å stadens sida. Vid slutligt och nogare öfvervägande af den ofördelaktiga ställning, hvaruti stadscassan sig befinner, och hvilken, såsom af hosföljande calcul synes, utvisar för sisth år 1843 ett inkomstbelopp af 5,607 r:dr 21 sk. 1 rist. b:co, emot 6,496 r:dr 18 sk. 8 r:st. leeo utgifter, samt en capitalbehällning från år 1843 af endast 7663 r:dr 25 sk. 5 r:st. b:co, emot en, efter den sista olyckliga branden ännu återstående skuld till Riksg.cont. af 11,640 r:dr b:co, ansågo dock stadens innevånare alltför eftertänkligt att ännu ytterligare sig skuldbelasta, icke blott med de ifråga var.
5 Cap. Missgernings-Balken, undergå jemkning och ändring, men ifrågavarande förslag någon framställning härom ej innehölle; hafva desse Ledamöter ansett sig icke böra tillstyrka, det Proposition rörande nyssnämnde 2 §. må, i enlighet med förslaget, till Rikets Ständer öfverlemnas, i följd Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition iVlo 65. l5 hvaraf någon ändring af den öfverskrift, Capitlet för närvarande eger, nu icke skulle erfordras. Härifrån har Justitiae-Rådet Grefve Hård varit skiljaktig och yttrat: ”Ehuru det må medgifvas, att den förbrytelse, som i i §. af 5 Cap. Missgernings-Balken omförmäles, borde lindrigare bestraffas, der den af öfverilning eller lättsinnighet tillkommer, anser jag likväl den högsta bestraffning, Lagen antager, böra tillämpas, der förbrytelsen sker med öfverläggning och uppsåt, enär densamma, under sådant förhållande, efter min tanka innefattar icke blott ett förnärmande af Konungens person, utan ett förringande af Konunga-värdighetens Majestät, och således ett bemödande att undergräfva en af de väsendtligaste grundvalarne för vårt samhällsskick; hvarföre och då dödsstraff finnes i nu gällande Lag för flerehanda missgerningar bestämdt, och ännu icke fråga blifvit väckt om dess afskaffande i allmänhet, jag anser detsamma äfven för ifrågavarande brott, med uppsåt begånget, böra bibehållas. Hvad vidare angår borttagandet af ofvannämnde Capitels 2 §., så ehuru benämningen af Konungens och Riksens Råd upphört, qvarstår sjelfva Embetet i flere dess väsendtliga delar, hvilket Embetes innehafvare torde böra påräkna skydd af nu ifrågavarande Lagstadgande. Genom borttagande deraf skulle det missförhållande uppkomma , alt då, enligt 3o Cap. 20 §.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att för vagnar och åkdon, “tvåhjuliga samt trillor, droskor och slädar", införselstullen bestämmes till 25 r:dr och för “öfriga slag" till 66 r:dr 32 sk. stycket, med den anmärkning, att vid återutförsel af vagnar och åkdon, för hvilka stadgade införselafgifter bevisligen blifvit inom ett år derförut erlagde, skola dessa afgifter utaf tullkammaren i ulförselsorten till egaren återbetalas, samt att endast sadana vagnar och åkdon, sorn inom ett år före införseln bevisligen blifvit ur riket uiförda, utan att den i tulltaxan medgifna tullrestitution dervid åtnjutits, skola vara vid införsel tullfrie, röstar Jai den, det ej vill, röstar nej; vinner nej, bibehålles gällande tulltaxas bestämmelser, i afseende på vagnar och åkdon, utan lörändring. Voteringen har utfallit med 106 ja och 13 nej; hvadan och då ja vunnit, Riket* Ständer beslutat i enlighet med ja-propositionens lydelse. 16 Siats-Utskottets Memorial, N:o 302. 4 4: de voteringen [enligt 131 punkten). Den, sorn vill, att, på sätt tre stånd beslutat, införselstullen å helsiden-, väfnader, alngods, guldoch silfvertyg, bibehålies för “äkta" vid 20 r:dr och för “oäkta" vid 6 r:dr 24 sk. skålpundet, röstar jas den, det ej vill, röstar nej-, vinner nej, nedsältes denna tull för ”äkta” till 16 r:dr och för “oäkta" till 5 r:dr 16 sk. skålpundet. Som rösterna utfallit med 69 ja och 50 nej, samt i följd deraf ja vunnit, hafva Ilikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med ja-propositionens innehåll. 4 5 : te voteringen (enligt 132 punkten).
Uti första mom, har Höglofl. Ridderskapet och Adeln beslutit följande förändring: ”Alla i denna Förordning utsatte böter fördelas sålunda', att målseganden, der han saken vid Domstol sjelf utförer, tillfaller 1 och i den församling, inom hvilken brottet skett, att användas antingen till fattigvården siler skolinrättningar. Varda förbrylelserne hos Fiscaler eller Sevillu.- Lagsamt Allm. Eesv.- och Oecon.-Utsk. Memorial N.o i3. jg Kronobe! jente, eller andre för tillsynen behörigen tillförordnade personer angifne, samt målen af dem, på sätt 58 §. innehåller, instämda och utförda, då skall målsegande lotten, eiler | af böterne, till hälften emellan angifvaren och åklagaren fördelas.’' Vällofl. Borgare-Ståndet har förändrat a mörn. på följande sätt: ”Bränvinsredskap eller bränvin, som är förbrulet dömdt, skall fördelas på enahanda sätt; börande så väl redskapen som bränvinet, med kärlet, hvari det förvaras, på offentlig auction försäljas, och så väl auctionsbeloppet sorn vigten af den metall, hvaraf redskapen beslår, af vederbörande Uppbördsman med Auclions-Pi otocoll bestyrkas och i saköreslängden redovisas. Och har Hederv. Bonde-Ståndet fattat beslut derom, alt Kronans andel i böterne skall tillfalla Socknens fattige, deruti Högv. PresteStåndet efter inbjudning sig förenat.
Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utshattets följande Utlåtanden och Betänkanden: N:o 115, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets Betänkande N:o 84, rörande afskalfande af Helfrihets-bref och förändring, i följd deraf, i vissa delar af Kongl. Förordningen den 22 April 1829, angående passhand lingar för fartyg, hvilka seglat till utrikes ort. Ståndet biföll Betänkandet N:o 84, med de förändringar och tillägg, som i Utlåtandet N:o 115 innehållas. N:o 118, angående upphörande al det så kallade Hemföre-Båt-Gillet i Götheborg. Bifölls. N:o 120, i anledning af väckta motioner om Lands-Fiscals tjensternas afskalfande. Bifölls. N:o 121, i anledning af väckt fråga, att Utskottets förslag i dess Betänkande N:o 51, rörande afgifter, som sjöfarande erlägga vid Ny Elfborgs fästning, måtte utsträckas, äfven i afseende å Waxholm. Bifölls. N:o 122, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 32, rörande väckta motioner om ändring i Författningarne, angående allmänna vägars underhållande vintertiden. Prot. TJtdr. ti. 18 De*. 1840. N:o 123, angående Bibeltrycks-tunnans användande till sitt ursprungliga ändamål. Bifölls. Från Wällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Upplästes Höglofl.
Regerings-Formen, blef den uti Memorialet N:o 52 föreslagna voterings-pioposition af Ridderskapet och Adeln godkänd. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats utskottets den 1 dennes på bordet lagde Memorial, N:o 357, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets förslag lill sammanjemkning och voterings-propositioner i åtskiliige punkter, rörande de extra anslagen, fann Ridderskapet och Adeln, som redan förut godkänt de uppgifna voterings-propositionerna, Memorialet N:o 357 endast böra läggas till handlingarne. S. D. Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets den 24 sistlidne November på bordet lagde Memorial, N:o 18, i anledning af återremiss från Ridderskapet och Adeln af Expeditions-Utskoltets förslag till underdånig skrifvelse, N:o 195, fann Ridderskapet och Adeln för godt alt, sedan de öfrige Riks-Stånden godkänt nämnde förslag, låta bero vid Utskottets Memorial N;o 18, S. D. Remitterades till Bcvillnings-Vtskottett Grefve von Fersens, Hans, den 26 sistlidne November på bordet lagde motion, om anmodan till Bevillnings-Etskottét, att till Rikets Stander inkomma nied förslag lill bestämmande af lämplig tid, då de Pilt, lill Ii, S, Prot, i834 9 Sami. 2:dra Bandet a aldra Häftet, 10 Fröt. Ut Jr. i. 4 Dec. i $34 blifvande Förordninga rne, angående allmänna bevillningen, bränvin** bränningen, siämplade pappers-afgiften saint Postoch Tull-Taxorne skola bölja att tillämpas; Bancooch Lag-Utskotlenr Grefve Frölichs, Dav d, den 26 sistlidne November på bordet lag* de motion, nieel forsla» till l a; för inrikes celi utrikes vexellörelse, tillita med ett af Herr Oxehufvud, Göran Adolf, denna dag afgifvet yttrande. S. D.