Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Högvördiga Preste-Ståndets Protokollsutdrag, JM 66, för den 26 sistlidne November, med kommunikation af en utaf Doktor Lindgren väckt motion, JM 65, om understöd af allmänna medel åt Artisten N. Mandelgren, lades detta protokollsutdrag till handlingarne och skulle ett utaf Grefve af Ugglas, Carl Ludvig, i anledning af motionen afgifvet yttrande till Stats-Utskottet remitteras. S. D. Vid föredragning af Banko-Utskottets berättelse, JM 7, angående verk ställd undersökning och granskning af Bankoverkets tillstånd, styrelse och förvaltning, lät Ridderskapet och Adeln bero vid Utskottets yttranden i §§ 1, 4, 7 och 11 samt vid Utskottets i § 8 omförmälda åtgärd, lade till handlingarne §§ 2, 3, 5, 6, 9, 10, 12, 13, 14, 15 och 16 samt godkände Utskottets slutliga tillstyrkan om decharge för Herrar Bankofullmägtige. S. D. Föredrogs och bifölls Banko-Utskottets Utlåtande, JM 8, i fråga om afskrifning af Lånekontorets i Malmö återstående fordran hos förre Kamereraren E. P. Lindstedt. S. D. Vid föredragning af Lag-Utskottets Utlåtande, JM 6, i anledning af väckt motion om ett tillägg till Kongl. Förordningen den 7 December 1860, an gående vilkoren för försäljning af bränvin eller andra brända eller distillerade spirituösa drycker, lades detta Utlåtande till handlingarne, med förklarande, att Ridderskapet och Adeln ansåg motionen böra af Lag-Utskottet upptagas. S. D. Föredrogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnda Betänkanden, nemligen: JM 3, i anledning af väckt motion om förbud att utsätta trupps samling till ådermöte eller dylikt lill lid då gudstjenst pågår. Bifölls.
Icke så, att jag svarar med de andra, en för alla och alla för en, men så, att om jag icke kunde undgå att höra till ett parti, så skulle jag ställa mig på venstra sidan. Jag har i elfva år skrifvit och genom studier beredt mig att inträda på den literära banan. Jag har varit ensam i en omgifning, der den som borde stå mig närmast förklarat Pengar vara en omoralisk bok, jag har ensam vågat, ensam letat min väg. Tror Ni mig efter allt detta vara en vante, som hvem som helst kan träda på sin hand? Tror Ni mig vara en af de skrikhalsar, som alltid äro färdiga att utbasunera sina åsigter? Mina åsigter äro den grundval, på hvilken jag bygger mitt lif; de ligga djupt, de ligga för min egen räkning; de äro icke ordnade efter filosofiska system, de äro huggna och formade efter min natur och karaktär, af det lif jag left. Jag vill icke lägga min tro och min lifsåskådning alldeles nakna för en allmänhet. Men de andas i mitt arbete. De prägla mina handlingar. Der må man söka dem. Jag är en historieförtäljare, icke någon teoretiker eller filosof. Jag svärjer ingen fana. Icke med förbundna ögon åtminstone. Der jag ser att jag kan vara till gagn, der jag ser alla mina bästa krafter kunna komma till användning, der är min plats, der ställer jag mig, och der blir jag så långt krafterna stå mig bi, för så vidt det sammanfaller med min egen utveckling. — Jag har länge stått i brefväxling med ett par af våra yngre författare; under arbete och ömsesidig kritik ha bekantskaper knutits. Det är naturligt att jag kommer att umgås med dessa menniskor. Men jag tycker icke om att bilda ”klick”, jag kan ej hålla mig exklusivt till en samhällsklass eller ett läger.”230 Uppasserskan kom in med ett kort. Julius Schiött. Jag hade förestält mig en klen, spenslig, något puckelryggig man; fin, intelligent. Jag gick emot honom. Ingenting af det sjukligt nervösa jag tänkt mig. Men han var ”deformed”.
När röstlängd blifvit så granskad och underskrifven, som i 1 eller 2 mom. är sagdt, vare mot den längd ingen annan ny anmärkning tillåten, än om någon i längden upptagen persons behörighet att rösta, eller om minskning af valrätt, som i den längd räknad är. I öfrigt tjene den längd, med de rättelser, som jemlikt 47 §. tillkommit, till grund för val till då närmast förestående lagtima Riksdag, så ock till urtima, som derpå följer, förr än annan lagtima Riksdag infaller. 4) Röstlängd, som i stadsrätts närvaro granskad är, varde hos rätten förvarad: är den inför kyrkoherden granskad, då skall den jemte protokollet insändas till den valförrättare, 13 §. omtalar, och af honom förvaras. 5) I siad, der första och andra underrätt finnas, tage andra underrätt det i akt, som denna lag stadsrätten föreskrifver. 6 Hor till Constitutions-Utskotlcts Memorial, N-.o 36. 13 §•. För stad varde riksdagsmannaval i staden förrättadt. Är i staden stadsrätt, förrätte den då valet. Är ej sådan rätt till, varde valet förrättadt al annan domare, under hvars dom värjo staden närmast lyder. 14 §: Kallelse till valet skall utfärdas at valförrättaren och i kyrkor, som vederbör, sist fjorton dagar före valdagen, uppläsas. För district, hvars val å ett enda ställe förrättas, bestämme valförrättaren ock valdagen. I annat district skall en och samma dag för hela distriktet till valdag bestämmas af den stadsrätt, fördelningslängden utvisar; och gifve den rätt districtels öfriga valförrättare dagen så tidigt tillkänna, att kallelsen kan i districtets kyrkor uppläsas inom tid, som förr är sagd.
Prot. 1847 och i848 , i Sami. t Afd. 15 Hdjt. 1 2 Kongl. Maj:is Nåd Proposition, N.o 5 de hufvud vilkor, aU lånen må inuehalvas under fem åis Lid, räknadt från den 1 Juli 1848, utan ränta, och sedermera under (re år, eller intill den 1 Juli 1856, mot ränta af fyra för hundrade om året, hvarefter å primitiva Jånesumman höra erläggas årligen sex procent, deraf såsom ränta beräknas tie procent å lånets återstod och hvad derefter hlifver öfrigt afföres på kapitalet, intilldess detsamma blifvit tillfullo guldet, samt under iakttagande i öfrigt af de serskilda bestämmelser, som Rikets Ständer finna lämpligt alt föreskrifva. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. S. A. Munthe. Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 16 December 1847- Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Ilans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Stats-råden: Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Pejron, Silfverstolpe, TV'jern, Friherie Gjllengranat, Faxe och Fåhreeus. Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Munthe, uppläste till justering ett, i öfverensstämelse med Kongl. Maj:ts redan meddelade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majits nådiga proposition till Rikets Ständer, angåvnde beviljade af låneunderstöd åt de genom eldsvåda hemsökta innevånare i staden Christianstad för uppförande af nya byggnader i de afbrändas ställe. Kongl. Majis Nåd.
Under förutsättning, att Rikets Ständer bifalla denna hemställan, samt älven i öfrigt gilla hvad UtskotLet här ofvan yttrat oell föreslagit, tillstyrker Utskottet, ätt, då undsättningar åt behöfvande, vid och efter inträffade missväxter, meddelas utaf de till Kongl. MajUs Nådiga disposition för sådant ändamål anvisade medel, måtte iagttagas: f:o, alt, så vidt omständigheterna medgifva, tillfälle beredes de behöfvande att, genom sysselsättning vid allmänt nyttiga ur bets fö re ta g, helst inom eller i närheten af deras hemort, förtjena sitt uppehälle; och 2:o, att besagde medel endast utariorduas i egenskap af räntefria låneunderstöd med bestämd återbetalnings-skyidigliet, för hvars behöriga fullgörande bör aflemnas vederbörande menighets gemensamma ansvarighet, eller, der sådan ej kau skäligen fordras, annan säkerhet, som af Kongl. Maj:t i Nåder godkännes eller ock, i yttersta nödfall, emot undsättnings-tagarnes blotta återbetalnings-förbindelser; börande dock de lätte-understöd, som sålunda, utan menighétérnas gemensamma ansvarighet för återbetalningen, utlemnas, intill nästa Riksdag icke öfverstiga ett sammanräknadt belopp af Etthundra Tusen Riksdaler. Genom 3:ne Riks-Stånds i detta hänseende sammanstämmande be - Bih. till 11. St. Prut. 184 5. '4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 35 Hilft. 10 Stats-Utskottets Utlåtande, A:u 305. slut, hafva Rikets nu församlade Ständer förklarat sig dela Utskottets åsigt, att den utaf Kongl, Maj:t icke disponerade contanta behållningen af de luHafgiftcr, hvilka under de sednare åren influtit för utländsk spanmål, bör till Riksgälds-Gontoret öfverlemnas.
Så låge jag nu, och vore stilla; sofve och hade ro; Med Konungar och rådherrar på jordene, som bygga det öde är; Eller med Förstar, som guld hafva, och sin hus full med silfver; Eller som den der otida född är fördold, och vore icke till; såsom de unga barn, som aldrig hafva sett ljuset. Der måste ju de ogudaktige låta af sitt öfvervåld; der hvilas dock de som mycket omak haft hafva. Der hafva fångar frid med androm, och höra icke trugarens röst. Der äro både små och store; tjenaren och den som ifrå sin herra fri är. Hvi är ljus gifvet dem arma, och lif de bedröfvade hjerta; (De der vänta efter döden, och han kommer icke; och uppgrofvo honom väl utu fördold rum; De der fröjda sig mycket, och äro glade, att de kunna få grafvena;) Och dem månne, hvilkens väg fördold är, och för honom af Gudi skyld varder? Förty min suckan är min dagliga spis; mine tårar äro min dryck. Ty det jag fruktade, det är kommet öfver mig; och det jag räddes, hafver råkat på mig. Var jag icke lyckosam? Var jag icke stilla? Hade jag icke goda ro? Och sådana oro kommer. Då svarade Eliphas af Thema, och sade: Du lider tilläfventyrs icke gerna, om man försöker att tala med dig? Men ho kan låtat? Si, du hafver undervisat många, och styrkt trötta händer. Ditt tal hafver upprest dem, som fallne voro; och bäfvande knä hafver du förstärkt. Men nu, medan det kommer på dig, varder du förtvinad; och nu, medan det drabbar på dig, förskräckes du. Ja, der är nu din ([Guds]) fruktan, din tröst, ditt hopp, och din fromhet. Käre, tänk uppå, hvar är någor oskyldiger förgången? Eller hvar äro de rättfärdige någon tid utrotade? Såsom jag väl sett hafver, de som vedermödo plöjde, och olycko sådde, de skåro det ock upp; Att de äro genom Guds anda förgångne, och af hans vredes anda förgjorde.
Jag har altså åberopat berörde undertryckta och visserligen, i afseende på loforden för Privat-Bankerne, oskyldiga redaction, endast för att bevisa, att åfven hos större delen af mina öfrige Ulskotts-kamrater — hvilka eljest onekligen bona fide bemödat sig att åstadkomma ett godt lagförslag — reactionsprincipen till en viss hög grad gjort sig gällande mot ett system, hvilket, j flen händelse det icke redan fått ett visst insteg, svårligen torde hafva blifvit omfattadt med mycken bevågenhet på sådane recommendafioner det nu erhållit. Detta ominösa förhållande, som ty värr inträffar hos många fosterlandets upprigfiga vånner utom Utskotten, synes mig lått kunna förklaras såsom beroende egentligen på följande omständigheter. Den Järsta: att man befarar, det en rörelse, som missgynnas af Regeringen, svårligen i längden kan undgå att bli underkastad vådor och vanskligheter. Den andra: att då ingen lagstiftning vid sistförflutna Riksdag kom till stånd, utan de sist inrättade Bankerne, isynnerhet i afseende på utsträckning af Sedel-utgifningsråtten, fått privilegier, som icke kunna försvaras under sunda Bankprinciper i en lag; så anse delegare i desse Banker sig påkallade och berättigade, att öppet motsätta sig all lagstiftning, hvarunder nya Banker kunde uppstå, vål vetande, att otn Rikets Ständer icke, medelst ett nytt, någorlunda enhålligen beslutadt, lagförslag försöka, i hv*d de förmå, inverka på Regeringens opinion och åtgärder, så tillåtas intill nästa Riksdag inga nya Banker, de der möjligen kunde lemna exempel på mera vigtiga grundsatser, elier concurrera med de redan varande om c.irculationen af deras credit-sedlar.
Jag öfvergår nu till granskning af Utskottets eget Betänkande, afgifvit i anledning af de rådgifvande åtgärder, som synts Utskottet vara af den beskaffenhet, att ett tillkänna* gifvande utaf dem inför Riksens Ständer bordt äga rum. För att så litet som möjligt borttaga Ridderskapets och Adelns tid, skall jag blott framställa den förrättade granskningens större resultater. Granskningens första resultat är; att Riksens Ständer kunna finna sig äga anledning att ä afseende på vården af yttranderätten framställa den önskan, att StatsRådet sparsammare må tillstyrka begagnandet af den så kallade arbitraira makt, som genom 1812 års Tryekfrihets-Lag blifvit lagd i Regeringens hand. Den io Juhif. ml 1.53 Första punkten al de i Betänkandet anmärkta Rådgifvande åtgärder innehåller uppgift på de facta, som motivera denna önskan. För bestämmandet af det beslut, som det kan åligga Folksrepresentanten att i afseende på denna fråga fatta, torde uppmärksamhet böra lemnäs åt ConstitutionsUtskottets yttrande i anledning af 8;de punkten af Herr Grefve Horns till Utskottet remitterade mmärkningsmemorial. Hvilken opinion än ConstitutionsUtskottet må äga om den executiva magtens rätt i ordningsmål, och om de serskildte omständigheters beskaffenhet, som för ögonblicket påkallade samma rätts utöfning, på det sätt som den utöfvades, så torde lik. väl FolksRepresentanten, då haa går att bestämma sin opinion och den åtgärd som dea kan påkalla, böra erinra sig, att Allmänna Besvärsoch EconomiUtskottet till Ständerne inkommit med förslag till en underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, åsyftande, att hvad jemväl denna del af yttrande rätten beträffar, bereda ändring för framtiden.
1S33 påbörjades och 1836 fullbordades nyr inredning och iståndsältning af Domkyrkan, hvarföre kostnaderne upptagas lill 28,226 R:dr ii sk. 1 r;st. Ny Orgelbyggnad, som äfven under senare Femårs-Perioden blifvit vidtagen, anses hafva kostat ungefär 42,4-56 R:dr 26 sk., allt Banco. 4:o Ystad. Enligt. Manlalsfängderne för näst lidet år utgör folkmängden, inberäknad en derstädes förlagd Esquadron af Kron-Prinsens Husarer, 4,o] 3 personer, hvilkas hufvudsakliga näringsfång består i handel, sjöfart, fahl iksrörelse och åkerbruk. Omgifvet af en bördig Slättbygd, hörande både till della och Christianstads Län, drifver Ystad nu mera sin mesta handel med Landlmannens producler, såsom spannemål och bränvin, hvilket utskeppas till Stockholm och norra delen af Riket. Sjöfarten bedrifves med 23 stycken Staden tillhörige Fartyg, med 880 r)4/ioo:dels laster, samt dessutom l3 Båtar utan uppgifvet Lästetal. Fabrikcrne äro: — 27 — I Tobaksoch Snus-Fabrik, med 20 Arbetare och årligt tillverkningsvärde: 1 2,786 R:dr B:o. I Såp-Fabrik d:o 5,869 99 I Cichorie-Fabrik d:o 6,466 99 2 Vagn-Fabriker d:o 6,100 99 I Klädes-Fabrik 8 d:o 5,449 2 Penn-berederier d:o 1,200 99 5 st. Färgerier d:o 4,53o 99 Till Staden hörande jordrymden ulgör 1,63g tunneland, deraf 649 tunneland åker och 190 tunneland äng till det mesta af god och bördig beskaffenhet, men för öfrigt beslående af en sandhed om 800 tunneland. Af denna senare gagnas ungefär hälften till bete och återstoden till gräsoch skogsplantering.
Sill görftbaréwerfetS ijlåitbfättanbc, Kapital od) räntor tittfanuö 191,348: 27.11 Söfett för Sfe|log, att, i mott af befiofmet, antbäitbaö till Sfe* planteriugöt)agarö aitläggattbe '. 45,423: 46 Utan Reneria! från Söafa Ränteri infänbe mebel 402. ®ito Sltttnätnta braiibförfäfrtugötbcrfctö mebel, bm ar a RånteriqPittcnccr icfe blifmit företebbe • . .. 385: 12. 9. ©fatteföpefftttingar, leipererabe före 1823 årS Rilébag, för Recognitionö* famt Äronauö öfrige bifponible ©fogar 334:23 ben 3i ®ccem* ber 1834. 6,264,572 b3eberf>öwwtbe Rcbogörareö för Srpcnfer förjloltöfotbringar 260,676 997,866 32 V 337,894 57 1 6 39 Hecle, men icfe Ptfpontble OUgångar. blärbet afRifégälbéKontoiretö |>uö, efter inföpöprié 33,000. ®ito af f. b. ©en.?lfift.Kont:ö bito meb tillbpggnab, efter bito 35,696.10. 1. behållning, på färjfilta Råfniugen å SBexelbanfen, af mebel tillböranbe Räfla* get till görfibarétpcrfetö iftanbfättanbc ... ©af ve SovPviitgav, lopanbe meb ranta. Sill RifégälbéKontoiret öfmerlåtne.
Tjenstebefattning i Kgl. Direclionen. Tjenslbefaltning i andre Verk. Löneskil naden utgör i Banco. Ledamoten, Kammar-Rå- Ledamot i Kongl. Kamdet A. Levin. mar Rätten m. Assessors lön. 333 16 -—- Ombudsmannen, Prot:s Prolis-Secret. i Konung:» Secret. J. Askelöf. Calie, med Copist lön. 5g 2 3a Revisions - Commissarie!! Revisor i Kongl. KamL. Östmark. mar-Rätten. 2 40 — ProtoNotarie A. HelliNotarie i Kongl. Kumchius. marCollegium. 86 3a - Kammarförvandt J. TörKammarskrifvare i Kgl. neman. KrigsColieginm. aoo — Bokhållaren J. Rille. D:o. i Kgl. StatsContoiret, 273 16 r Summa 1,726 — Litt E, Förteckning å de Personer, som för närvarande redan efter äldre förordnanden åtnjuta Exspectance Löner af Allmänna Magazins-Inrättningens Fond. Årlig Exspectance Lön i Banco. Förre Revisoren, Karaereraren G. af Selle'n. 200 — D:o Notarien, Vice Häradshöfding. C. Elfsstedt. 25o Capitaine G. E. Lundstedt 122 32 — Uppsyningsmannen J. Lundholm» 33 16 — Tunnbindaren A. Kempe. 36 Mältaren L. Schagerström. 32 —* — Förre Kammardrängen A. Wessberg. 112 24 — Summa 786 24 — Hörer till N:o 434* a.JT!i 3 tilt. F. Förteckning å de Pensioner, som för närvarande utgå af Allmänna Magazins-Inrättningens Fond. Förre Ledamoten, KammarRådct F. Tidblom. Årliga beloppe 1,000 Pen si t i Ba ons-1 nco. D:o Lagmannen B. Redin. 1,000 - — D:o KammarRådet L.
Detta utgör i hvarje fall ett fägnande bevis på, att en g o d portion barnasinne alltjämt ligger på botten af vårt svenska lynne, när till och med den ofta förkättrade » findesiécle » publiken i hufvudstaden kan så oförbehållsamt röja det. Utfö- randet är för öfrigt förträffligt. Hr V. Holmquist har sen gammalt en af sina glansroller i den gamle soldaten Östings skepnad och verkar nästan gripande med små o c h enkla, men träffande sanna medel. Bland de öfriga vilja vi särskildt framhålla hr Warberg s o m Lasse, hr Kellbery som sexman Jonsson, fru Lindström s o m hans syster, den rika bergmansänkan,- o c h fru Bergström som guvernanten, mamsell B o m. Fru Castegren i Stinas lilla roll var också synnerligen till sin fördel. Södra teatern har gjort ett fynd, s o m är guld värdt o c h s o m minnsann icke göres alla dagar — en fars, så uppsluppet, så befängdt lustig, att den trumpnaste oemotståndligt lockas till löjestårar. Det kan ej heller bli tu tal o m, att icke en allmän folkvandring under den närmaste tiden förestår till det glada lilla konsttemplet på M o s e b a c k e höjder. I våra gråduskiga influensatider försitter man minsann icke godvilligt ett tillfälle till en så genomgående » uppruskuing », s o m Brandon Thomas ' » Charleys tant » med garanterad effekt förmår erbjuda. Ett engelskt studentupptåg utgör styckets ämne, och en studentikos friskhet hvilar äfven öfver det hela, bevisande att tjufpokslynne tycks vara sig tämligen likt under skilda breddgrader. S ö - dra teatern var nog också den af de våra s o m bäst var rustad att återge ett dylikt burleskt skämt. I titelrollen — j a, ty tanten år verkligen bara en förklädd karl under fyra femtedelar af pjäsen! — firar herr Hirsch en succés de rire, som ej kan betecknas med lämpligare uttryck än pyramidal. Herr G. Bergström är också med, och att det betyder: skratta, veta vi af gammalt.
Till Chefen för Landtförsvars-departementet, för inköp af böcker m. m., - 200: Brist i Generalitets-stabsadjutaters aflöning 1,100: 1,100: Till Landtmäterioch Jägeristaten^ med flere personer, för skiften och besigtningar vid militie boställen, 2,846: 16. 4. 4,146: 11. 5. Ersättas af års-anslaget 45,000: 45,000: 50: Transport: 45,050: 45,000: artilleriets anslag — 50: — Transport: 45,050: 45,000: fourageringsanslaget för värfvade kavalleriets och artilleriets hästar 731: 20. 1. hör ofvannämnde till Kongl. Landtförsvars-departementets Kommando-expedition, för inköp af böcker m. m., i nåder anvisade belopp af 200 Riksdaler, har någon redovisning icke fått af Revisorerne emottagas, hvartill, uppå gjord efterfrågan, såsom orsak uppgifvits, att beloppet, hvilket, jemlikt Kongl, brefvet den 16 Maj 1848, beviljats, emot framdeles skeende redovisning, icke ännu vore till fullo användt. Till expenser för Sjöförsvars-departementets Kommando-expedition 800: 800: förhöjning i aflöning åt garnisonen å Carlshamns kastell 220: 12. — 221: 6. — skeppsgossars undervisning i flageolettblåsning 138: 26. — 133: 16. — arfvode åt Materialförvaltaren å Kungsholms fästning 50: 200: gageförhöjning för vid Marinregementets matinrättning utspisade portioner , 705: 38. 3. 241: 26. 4. upphandling af blåsinstrumenter 146: 32. — 196: 40. — hornblåsares inöfvande 480: 480: besigtning af äldre kastoch skjutpjeser 863: 37. Kongl.
Hvad som i väsendtlig mån bidragit till samhällets förmåga, att, efter 2:ne så nära på hvarandra följde eldsvådor, kunna på en gång och någorlunda hastigt åter uppbygga staden i förskönadt skick och anskaffa nödigt husgeråd samt materialier för näringarnes bedrifvande, var icke blott ersättningen för brandförsäkrade hus och lösören, uppgående till 372,000 R:dr, utan ock de rika gåfvomedel, hvilka influtit så väl efter sista som föregående eldsvåda, till sammanlagdt belopp af 155,296 R:dr 15 sk. 11 r:st. B:ko, oberäknadt spanmål och andra varor in natura. De af Eders Kongl. Maj:t nådigst beviljade 23,400 R:dr till verkställande af ny tomt-reglering, hafva dock icke varit tillräcklige till de utgifter, som dermed bort besörjas. Man anser, att omkring 4,000 R:dr måste dessutom af staden sammanskjutas för bristande gatläggning och andra oförutsedda kostnader. Vid 1847 års slut bestod stadens borgerskap af 9 handlande med öppna salubodar, 69 handtverkare och 3 fabrikörer, hvilka alla hemta sin bergning hufvudsakligen af näring och rörelse, och för öfrig t dels äga, dels arrendera stadsjord och draga fördel äfven af studerande ungdomens och deras lärares vistande eller bosättning i staden. Vid klädesfabrikören Wahlqvists sedan lång tid tillbaka väl kända klädesfabrik uppgick värdet af tillverkningen 1847 till 89,416 R:dr 32 sk. Banko, och kommer samma fabrik, genom ångmachins anbringande, att betydligen utvidgas. 16 Krogarnes antal, stadskällaren och gästgifvaregården inberäknade, utgör åtta, som synas vara fullt tillräckliga för behofvet, ehuru en mängd arbetsfolk från landet under byggnadstiden sig här uppehållit. Några större oordningar hafva icke förefallit, och fyllerilasten har icke tilltagit. Stadsskjutsen bestrides genom entreprenad med fastställd lega efter 28 sk. milen, men det oaktadt nödgas statlens invånare til! entreprenören årligen erlägga 1,028 R:dr Banko.
Då vederbörande Tull-kammares pass för fartyg och båtar böra, hädanefter såsom hittills, förses med stämpel till samma belopp, som för ceriifikater, hvarmed i nämnde författning menas vederbörande myndigheters betyg öfver båtars och fartygs last; men sådane betyg icke vidare utfärdas, har Utskottet ansett rubriken ceriifikater böra ur författningen uteslutas. För fastebref, som omlörmäles pag. 12 i nu gällande författning, föreslås stämpeln till 13 öre för hvarje fulla 100 R:dr, hvarigenom således fastebref, då summan understiger 100 R:dr, äro frie. ^Fribref* j Se Pa°' ^ ' nU 8®Pan^e författning. Fördelsoch undantags-honlrakt, se pag. 33. 20 Bevillnings-Utskottets Betänkande M 22. Försäkringsbref, se pag. 38. Gesällbref, se pag. 8. Kartor, geometriska, se pag. 11. I fråga om stämpel-afgiften för kontrakter, hvarom stadgas pag. 34 och 3S uti nu gällande författning, har Utskottet fått emottaga en af Riksdags-fullmägtigen Johan Nilsson från Göteborgs och Bohus län inom Hederv. Bonde-Ståndet väckt motion, deri yrkas upphäfvande of den i 12 mom. af nu gällande författning (pag. 43) meddelade föreskrift, att alla arrendeoch hyres-kontrakter i städerna och på landet skola årligen vid mantals-skrifningarne uppvisas och, om de icke äro skrifna på eller belagda med stämpladt papper, dermed förses. Till stöd härför har motionären hufvudsakligen anfört, att ifrågavarande be skattning vore mer än skäligt betungande. Då nemligen lill kontrakter mellan enskilda personer kontrahenterna skulle bestå stämpelpapper lill hälften hvardera, drabbade denna beskattning arrendatorn eller hyresmannen tyngre i samma mån, som han hade att erlägga ett högt arrende eller en stor hyra. Beträffande åter husoch jordegare, så vore det obilligt att ålägga dem en ytterligare beskattning för samma egendom, för hvilken de genom den årliga bevillningen beskattades.