Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer böra frångå det vid tvänne föregående Riksdagar följde System och åter antaga principen, att vissa varnartiklar böra till införsel förbjudas, onekligen i högsta grad inverkar på det belopp, som genom TullbeviIlningen kan inflyta, har Utskottet tagit densamma i det nogaste öfvervägande; och då Utskottet, — i betraktande så väl af den omständigheten, alt Tull-intraderne under den tid ett Bevilln.-Utskottcts Utlåtande N.o ^fS. friare handelssystem gjort sig gällande i så betydlig nion ökats, alt de, på sätt Tabellen Litt. B vid förra Betänkandet utvisar, år 1817 utgjorde 1,490,785 R:dr 2 sk. 9 r;st, men deremot år 1833 kunnat provisionel beräknas till 2,955,540 R:dr 10 sk. 3 r:st, eller mera än dubbelt, som äfven deraf, att de fleste Fabriker och Näringar under samma tid snarare förkofrats än aftagit, — vunnit den öfvertygelse, att fortgången på vägen till ett fullkomligt liberalt Tullsystem skulle lända till båtnad ej mindre för Statens inkomster än för enskilde Fabriker och Näringar; så har Utskottet, med fästad! afseende derjemte å vigten af de skäl, som inom Riks-Stånden blifvit anförde för bibehållande af det System Rikets Höglofl. Ständer vid så väl 1823 års som sista Riksdag följt, funnit sig böra frångå den första af de hufvudgrunder, från hvilka Utskottet, vid afgifvandet af dess förra Betänkande utgått, samt, i likhet med hvad Bevillnings-Utskottet vid sista Riksdag framställt, föreslå alt, med erkännande af Konungens rätt i afseende på förbuds utfärdande emot inoch utförsel af varor, så väl som af de rättigheter Konungen tillkomma i afseende på Tractaters afslutande med främmande Magter, en allmän frihet må förunnas, att, emot en i afseende på skydd för inländske Näringar samt consumtionen afpassad tull, ej mindre till
Deraf borde naturligtvis äfven följa, att ett likartadt förhållande skulle ega rum i afs:de å verkställigheten af de båda slagen utaf taxering, så att verkställighet af en taxerings-åtgärd i och för bränvins-försäljnings-rättens utöfvande, ej skulle följa förr än Pröfnings-komitén yttrat sig öfver denna taxerings-åtgärd. Så har likväl ej blifvit af Utsk. föreslaget, enär Utsk. tillstyrkt, att Taxerings-komités beslut skall gå i verkställighet. Ehuru jag således ej kan frångå den gjorda anmärkmn om inkonseqvens, erkänner jag villigt, att det förhållande, att Pröfnings-komitén på många orter ej slutat sina arbeten d. 1 Oktober, då bränvins-försäljnings-afgiften i städerna skall förskottsvis erläggas, ger ett eljest saknadt stöd åt Utsk:s förslag. Jag måste således låta bero vid detta förslag, ehuru jag ej kan annat än beklaga, att uppenbara motsägelser skola i en allmän Författn. förefinnas. Hr v. Troil: Jag har begärt ordet endast för att förklara, att jag för min del vill låta min anmärkn. falla. Jag förutser visserligen, att enl. Utsk:s förslag en upbörd kommer att verkställas på helt olika sätt, än det, som iakttages vid upbörden af allmänna bevillningen, men någon egentlig olägenhet deraf torde måhända ej upstå. Gr. af Ugglas: Då Hr v. Troil afstått från sitt förslag, af står jag ifrån ordet. Utsk:s ifrågav:de hemställan blef, uppå härefter framställd propos. , af R. o. Ad. bifallen. Utsk:s i afs:de å dessa gg afgifna yttranden biföllos. § 2i, (25). Frih. Wrede: I denna g har Utsk. föreslagit en ganska väsendtlig förändring. I den nu gällande g heter det, att vid hvarje till folksamling föranledande förrättning må bränvin ej försäljas annorlunda än vid måltider åt spisande gäster. Detta är en inskränkning, som upfyller allt hvad man, enl. min tanke, med billighet kan begära.
Om the gruffuelighe Mordh, som Konungh Byrger af Drotningh Märetes tilskyndan på sine Brödher: och Konungh Magnus Smeeck på sin Son, genom Drotningh Blanckes rådh och dådh i Swerige fordom bedreffuo: Aff Johanne Messenio nu först beskreffuen och aff hans Studenter (hvilkom han och henne til godh natt och Valete vthi wärcket stält haffuer; Aldenstundh han them icke längher undher sin Disciplin och öfning behålla kan, för annat swårt dageligt bekymber, honom af H. K. M. pålagt och ombetroodt) then III och then IV Maij Åhr MDCXIV. vthi Stockholm medh tilbörligh Prackt celebrerat. Tryckt i Stockholm 1614, åter upplagd s. å. kort efter första upplagan, samt åren 1635, 1649 och engång på 1660-talet. Messenius, som 1613 blifvit förflyttad till Stockholm som riksarkivarie och derföre både af brist på tid och på skådespelare måste upphöra med sitt dramatiska skriftställeri, har med denna tragedi velat taga afsked både af scenen och af sina fordna lärjungar, hvilka han derföre kallat till Stockholm för att dem ”til Valete och tusend godh natt,” uppföra hans afskeds-stycke. Åskådarna synas af epilogen hafva till större delen utgjorts af studenternas slägtingar; men då stycket gifvits två dagar efter hvarandra, hafva väl äfven andra fått bevista föreställningen. De spelande voro 15 adelsmän och 21 ofrälse; de förra kallas: ”de ädla studenter af slägt och dygd,” och de ofrälse: ”deras medbröder förutan blygd.” Adelsmännen voro fyra Hornar, två Soopar, två Liljehöökar, två Possar, Bjelke, Kyle, Wernstedt och Flemming; fyra af dessa spelade med i ”Signill.” Af de ofrälse hade nio deltagit i uppförandet af ”Signill” och bland dem Ægidius Girs, Andr.
Meningen med min motion har varit alt åstadkomma en lättnad för så väl korrespondenter som posttjenstemännen, genom att bespara dem den ofta återkommande vexlingen af penningar, för att erhålla den ojernna afgift, som nu är bestämd för brelporto, samt att i detta, liksom alla andra förhållanden, Den 16 Mars. 371 införa dicimalsystemet, men ej att tillskynda staten en förlust, hvilket vore oklokt, helst nedsättningen ifrån 12 till 10 öre, eller 2 öre, för korrespondenten vore en alltför ringa vinst, emot den förlust, som skulle tillskyndas K. Postverket, särdeles i början af förändringens införande, eller 200,000 rdr, dertill äfven jag insåg att förlusten skulle blifva, ifall korrespondensen ej antoges komma alt ökas, särdeles uti framtiden, till följd af den af mig föreslagna nedsättningen. 1 stället för förluster, är jag fullt förvissad att vinst skulle härigenom uppkomma likasom uti England var förhållandet med den sednast skedda postportonedsättningen, isynnerhet till följd af portovigtens minskning från 4 till 3 ort. Utsk:t har endast talat om den nedsättning i inkomster, som skulle drabba Staten genom det nedsatta brefportot, men ej beräknat den vinst, som skulle uppkomma genom nedsättningen i vigt, hvarigenom de många bref, som nu, vägande 1^ lod, blott betalas med enkel porto eller 12 öre, då skulle komma att draga dubbelt porto. Jag vågar derföre anhålla att man vid denna punkt äfven fäster afseende vid den sista punkten i Betänk:t; ty den ena kan icke, enligt min afsigt med de uti motionen afsedda nedsättningarna, bifallas utan i sammanhang med den andra; hvarföre jag naturligtvis vördsamt anhåller om bifall till mina framställningar uti begge afseenden och följaktligen om afslag å Utsk:ts förslag härutinnan. Hr von Kraemer, Anders Hobert: Den föreslagna förändringen med afseende å nedsättning af det enkla brefportot, synes ej hafva tillkommit i en fördelaktig stund.
Så att Invånarne årligen måste utgöra R:dr 7,862: 36 10, och ändock vidkännas ordinarie Krono-Utskylder till ett medelbelopp af 4 800 R:dr 36 sk. 7 rist, samt Roteringskostnad med 1,064 R dr Banco. Stads Samhället, sorn år 1825 utgjordes af 1,304 personer, har likväl, med ansträngd verksamhet, efter bägge eldsvådorne, sökt att å nyo uppbygga Staden, hvilket synes deraf, att husvärdet sistnämnde år utgjorde endast 83,600 R:dr, men år 1827 stigit till förut anförde eisättnings - summa 344,980 4 Bevilln<-Vtsk6tteta Betänkande N'o so. R:dr, hvartill må läggas värdet af qvarvaran» de Byggnader, samt att de hus i Borås, för hvilka blifvit sökt delagtighet i Städernes Allmänna Brandstods-Bolag, vid 1828 års slut, uppgick till ett uppskattnings-belopp af 355,000 R:dr Banco. Dock är det troligt, alt tillgång härtill hufvudsakligen blifvit beredd genom Lin, helst en del af Stadens Invånare häftade i Götheborgs Lån-Contor, vid detta års ingång, för 65,916 R:dr Banco.
Distrikt-ingeniörernas och Maskin-konstruktörens arfvoden, ehuru desamma af mången torde anses nog höga, äro likväl, i förhållandet till det stora ansvar, som åtföljer dessa befattningar, ingalunda större än befattningarnes vigt kräfver. Kassörerna Bilaga till Stats-Utskottets Utlåtande N:o H6. 17 Kassörerne åtnjuta alla, för utbetalningar i smärre poster och till arbetsfolket, för hvarje Ett Tusen R:dr, i missräkningspenuingar 50 öre och för utbetal ningar i större poster 25 öre per Tusen R:dr. Inqvarterings-penningar utgå i allmänhet med 10 procent af lönen till tjenstemännen vid Byggnads-afdelningen, men med 15 procent till de i Stockholm och Göteborg stationerade. Alla Stations-inspektorerne hafva bostäder i stationshusen. Arfvodena för tjenstemännen vid de färdiga banorna äro, i förhållande till befattningarnes vigt, lägre än vid Byggnads-afdelningen, dels emedan befattningarne äro permanenta, dels emedan en pensionsstat möjligen kan framdeles bildas. Tjcnstemänen å Kansliet, Kamererareoch Revisions-koutoret äro å sine embetsrum sysselsatta både föroch eftermiddagar. 2:o). P. M. öfver kostnaden för hvardera af de särskilda bandelar, som blif vit fullbordade eller äro under arbete. Af denna P. M., sammandragen innan 1859 års bokslut ännu hunnit afslutas, inhemtas, att kostnaderna för de särskilda bandelarne i det närmaste öfverensstämma med anslagen derför. Fördelar man anslaget för vestra stambanan från Göteborg, 13,945,000 R:dr, på längden af banan mellan Göteborg och Töreboda, 17,i5 mil, så blir kostnaden per mil 813,119 R:dr, men i denna kostnad ingår äfven anläggningskostnaden för den dyrbara stationen och reparationsverkstaden i Göteborg, hvarjemte bör tagas i betraktande, att lokalen emellan Göteborg och Alingsås är en af de svåraste i Sverige.
Af alla dessa anledningar, anser jag, för min del, en reorganisation af hela Banko-verket, så till administration, som till förändrad reglering af Bankens tjenstemanna-personal vara af behofvet högt påkallad; men då jag nödgas frukta, att ett sådant arbete, öfverlemnadt ensamt åt Bankens Öfvereller Under-styrelse, icke skulle leda till ett i alla delar önskvärdt resultat, har jag inför Afdelningen föreslagit och förnyar nu inför det Höglofl. Utskottet den framställningen, att detta högst vigtiga företag måtte öfverlemnas åt någre, om organiserandet af penning verk i allmänhet erfarne oeh kunnige personer utom Banken, hvilka, med biträde afen eller annan Bankens Tjensteman till upplysningars meddelande, egde mot anständigt arfvode inom ett år aflemna ett fullständigt förslag i detta afseende, att af nästkommande Ständer skärskådas och efter bepröfvande antagas eller förkastas.” Utskottet har vid öfvervägande af denna motion inhemtat, att sedan Rikets Ständer vid i834 och i835 årens Riksdag åt Bankofullmäktige uppdragit, att låta utarbeta och till Rikets nästderefter sammanträdande Ständers pröfning och fastställande öfverlemna fullständigt förlag till en ny organisation af Banko-verket, enligt vissa vid förstberörde Riksdag antagna och bestämda hufvudgrunder, samt att i samband dermed uppgöra förslag till lönereglering för Banko-verkets Embelsoch Tjenstemän m. fl.; så hade, med anledning häraf, Banko-fullmägtige låtit, genom utsedde Comitterade inom Banko-verket upprätta omförmälde förslager, hvilka, efter undergången granskning hos så väl Bankens Öfversom Under-styrelse, till Banko-Utskottet öfverlemnades, och blefvo, i följd af Utskottets tillstyrkan, utaf Rikets sednast församlade Ständer godkände.
Dest nädiga proposikion om en förändring i ut» strifningssättet a/ det fastställa förstärkningS-manskapct; gifven Orebro Slott den ZO April 1812; hvilken proposition sedan Herr Hof-Cantzleren, pa manligt sätt utbeledsagad, afträdl, uplästes och stulle hwila pä bordel. Zerr Larl, upläste till Prvkocol» let följande: Wördsamt Memorial! Wisten af det ämne/ jag will tvaga framställa till Högloft. Ridderstapet och AdelnS uplysta granskning, hoppas jag sä stall uptaga dest upmärksamhet, akt ingen blir öfrig, för att lämna ät min mindre stickelighet att afhandla detsamma, eller ät min frugtande owana, att här höja Min röst. Hwar och en af Ridderstapet och Adlen hwiken såsom bosatt landtman, närmare hafwit att beskaffa med Armöens förstärkningömanstaps utgörande förledit är, har wifterligen märkt brister uti de författningar i detta ämne, som Riksens Högloft. Ständer tvid 1829 och 18 io arens Riksdag widtagik, hwilka brister Kongl. Majus, nu tili Riksens Högloft. Ständer aflatna nädiga proposition, om förbättring, af denna stadga, närmare utwickla. A k bwarje Swensk född man, af hwad ständ och förmögenhet som hälst, är pligtig försvara det Fädernesland och den samhällsförfattning, hwar» uti och hwarunder han njnier skydd och säkerhet, Den i Maji. 91 ar en sa allmänt och öfwertygande grundsanning, att det more förolämpande mor Nationen, alt widare bjuda till att indela och bewisa densamma. Akt denna förswarspligt pgföres wisa lefnadsär, för att göra den kraftig, sa litet som mö>eiigk ar, menlig för Jordbruk och alla naringac, e» frän folkslagens na warande krigssälr, oskiljaktig nödwandighet. Bör detta försvar owilkorligcn, personligen utgöraS? eller bör frihet att lega karl i sikt ställe tillätas?
— N:o 291. i anledning af dels erhållen återremiss, dels sär skilda RiksStånds skiljaktiga beslut, rörande utlåtandet N:o 258. X. B. 403. A. 413. E. 563. — N:o 292. med förslag till voteringsproposition, rörande ett lån för uppbyggandet af ny kyrka i Christinehamn. (Se Utlåtandet N:o 267.) X B. 403, A. 415. U. 606. E. 607. A. 623. — N:o 293. med anledning af erhållna återremisser, i fråga om ett lån för reparerandet och utvidgandet af Nyköpings lärdomsskolas local. — N:o 294. i anledning af väckt fråga om indragning af den åt pastorerne i Ottarps, Filestads och Nöbbelöfs socknar af Malmöhus län upplåtna förläningsspanmål. X. B. 403. A. 415. — N:o 295. i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut rö rande en i utlåtandena N:is lil och 237 förekommande fråga. X. B. 458. A. 484. — N:o 296. i anledning af erhållna återremisser å betänkandet N:o 198, angående dagsverksskyldigheter för hemmansegare å ön Hven. X. B. 458. A. 484. E. 607. — N:o 297. i anledning af erhållen återremiss å betänkandet N:o 241, angående väckt fråga, dels om framtida försäljning af kungsgårdar och andra kronolägenheter, dels om förändring af de i afseende på utarrendering af Kronans fasta egendomar å landet nu gällande föreskrifter. X. B. 458. A. 485. E. 607. — N:o 298. angående gratificalion åt Förste Hofintendenten m. m. Welin. X. B. 458. A. 485.
Ständers Stats-Utskotts Betänkande öfver Kongl. Maj:ts 158 Riksdagen 1810. Nådiga Proposition rörande Kungsoch Kungs-Ladugårdarnes försäljning, kan det väl icke annat än förefalla mig högst bedröfligt afhöra förslag, att ingen hjelp af Kungsgårdarnes försäljning till den uttömda Stats-Cassan är att förvänta, utan dess behof skall af den suckande arbetarens mångdubblade Bevillning fyllas. Jag dristar icke tadla Höglofl. Stats-Utskottets åtgärd härutinnan, efter det är enstämmigt med vår Aller-Nådigste Konungs vilja, som af Regerings-Form och Riksdags-Beslut fått anledning upphäfva, hvad derutinnan förliden Riksdag af Ständerne blef vidgjordt. Jag önskade likväl, att, om detta Höglofl. Stats-Utskottets Betänkande i denna förra del skulle vinna Riksens Höglofl. Ständers och Konungens bifall, det kraftigaste förbehåll måtte göras, att det ej måtte blifva hinder för Konung och Ständer vid blifvande Riksdag annorlunda besluta, då derförinnan beklagligen torde få utrönas Allmänhetens vanmagt att utom desse tillgångar kunna fylla Statsbehofven. Hvad åter vidkommer frågan om Arrendatorers betalning för dagsverken, föreslår väl Höglofl. Utskottet någon påökning till Statens förmån, men jag anser det afgifne förslaget leda på flere ställen till tvister, om beräkningen skall ske efter det årets Markegång, då aldra första Contractet upprättades, eller det, då Contractet på annan man blef transporteradt. Som naturligt det första är det rättaste, och jag förmodar, det just varit dagsverkspriset den tiden, Contractet uppjordes, dristar jag i det ställe föreslå, att hvarje års Markegång är rätta normen. Skälet dertill synes så mycket billigare, som alla de hemmansdagsverken, som den tiden blefvo besparde till Kronan (hvaraf jag innehafver ett hemman), årligen betalas efter Markegång.
Efter ett sådant från Dräfsel-Commission erhållet svar, funno Herrar Fullmägtige sig föranlåtne, att, med åberopande af 68 §. uti Kongl. Mai:ts och Rikets Ständers Regeringsform af den 6 Juni 1809, uti Skrifvelse af den 34 Februari i8t4> anmoda Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar Collegium att uppdraga åt KammarAdvocat-Fiscalen att de, uti 1810 års .Summariska redogörelse , afförde poster, hvilka, efter afdrag af de under tiden godtgjorde 105 R:dr 24 sk., bestego sig till 2,352 R:dr 18 sk. 4-'- r., såsom en i Stockholms Stad inneståeride ba* lance, skyndsammeligen indrifva; hvarå Kongl. Kammar-Collegium , uti Skrifvelse af den 7 derpåföljde Mars, lemnade det svar: att som Kgl. Collegium af Drätsel-Commissionens till Herrar Fullmägtiga aflåtne Bref af den 19 Januari inhämtat, att skyldigheten att godtgöra den fordrade summan bestrides, och följakteligen är tvist underkastad, kunde Kongl. Collegium, hvars pröfnings-rätt icke sträcker sig ''till frågor af dy» lik egenskap , ej eller förordna om Medlens utfordrande, innan detta anmärkningseiler balanee-mål vid vederbörlig Domstol är vordet pröfvadt, och Riksgälds-Confoiret förklaradt berättigadt till utbekommande deraf samt Kongl. Kammar-Rättens i målet meddelande Utslag antin* gen Dm 11 Juli. 1053 gen vunnit laga kraft, eller, i händelse af underdåniga Bfesvär, Konungens Nådiga stadfästelse; af hvilken anledning Herrar Fullmägtige uti Skrifvelse af den 24 Mars förlidet år, anmälte ärendet hos Kongl. Maj:ts och Bikets Kammar - Rätt, till den åtgärd och handläggning, sorn beskaffenheten och det Allmännas rätt kunde fordra. Någon tid härefter ankom Kongl.
Utskottet vore oförhindradt att till gemensam öfverläggning med Bevillnings-Ulskottet sammanträda. I anledning häraf får Utskottet, i öfverensstämmelse med de underrättelser, Utskottet, rörande tillkomsten och förvaltningen af Convoyelier, såsom den numera benämnes, Handelsoch Sjöfarts-afgiften, kunnat erhålla, Slats-Utskattets Utlåtande, N:o rf,l6. 3 upplysa: att den fö sta afgift, sorn i sädant afseende utgått, varit benämnd extra licent för aila inkommande och utgående handelsvaror och tillkommit år 1723, genom det Handlande Borgerskapets frivilliga åtagande, emot förbehåll af delagtighet, genom Deputerade, i dispositionen deraf; alt denna afgift, som levererats till det samma år i Götheborg inrättade, sedermera 1741 till Slockholm förflyttade, Convoy-Commissariatet, i början directe från Tuilkamrarne och sedermera från Tull-styrelsen, blifvit af Rikets Ständer vid flera Riksdagar fot höjd och reglerad, såsom: år 1741 , den 22 Aug., då Rikets Ständer beslutade ”extra licentens conlinuation framgent och intilldess
SDe beråttelfer, p»tlla utaf foltftole*infpettörerna afgifioitS för be tre åren 1861, 1862 od) 1863, paf»a, fåfont framftåltanbe en tiar öfwer* ftprelfe fig ttllbragit feban ftfta tftiföbag. figt af folfunbermiönittgenö tillftånb t rilet. Blifmit treefta på allmän Befoftnab od; utbelabe till famtliga ©omfapttel odj ©folråb. Unber lehning af @§efen för (Scflefiaftif 9Jlaj:t belö anbefallt ©omfapitten att mibtaga tfcnliga åtgärber för orbttattbe af förhådanbet mellan fmåffolan och ben egentliga folfffolan, famt mala beröfmer att mib fmåffolorna ide aittagaö lärare od; lärarinnor utan erforberliga infigter od; förmåga att uttbermifa, belö Beträffanbe tillämpningen af foIffMeftabgan ben 18 Suni 1842 lemnat närmare föreffrifter ont tillfpnen beröfmer att Barnen orbentligt beföfa ffolan; ont tiben för intagning bert; om Barnens inbelning efter beraö olifa framfteg i mifja flafjer elter afbelningar, h^Bfa, fÅ mibt möjligt är, Böra af läraren omebelBart unbermifaö; om orbningöfotjben för läroämnena, att Barnen tibigt öfmaö i ffrifning od; rötning till om
Härvid har Utskottet, såsom inverkande på nu förevarande frågor, anmärkt, bland annat: att Rikets Ständer, uti förut omförmälda underdåniga skrifvelse J\° 35, af den 18 Mars 1857, erkänt att Jemtland, oaktadt de åtgärder, som, till beredande af lättnad i länets roteringsbesvär, tid efter annan blifvit vidtagne, fortfarande droge ett ingalunda ringare roteringsbesvär än öfriga landskap, utan fasthellre, i förhållande till hemmanens uppskaltningsvärde, vore tyngre roteradt än flera andra landskap; att hufvudsakligen derigenom att Jemtland, redan förr än Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om Statens, öfvertagande af kostnaden för nummerhästarnes underhåll vid möten blef vid förra 32 Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utshottets Utlåtande Jfö 6. riksdagen till Rikets Ständer aflåten, var i åtnjutande af den sålunda föreslagna befrielsen, berörde län gått förlustigt af den ytterligare lindring, som, genom Rikets Ständers beslut att utsträcka befrielsen jemväl till fourageringskostnaden för marscher emellan sqvadrons-samlingsplatserna och mötesplatsen tiilgodokom jordegarne i alla andra landskap der kavalleri af dem underhålles; samt att, framför allt, vid pröfningen af nu förevarande frågor, och för att bedöma hvad billigheten och rättvisan i afseende å dem kräfva, ej får ur sigte lemnäs att Jemtlands kavalleri underhålles, icke af Rusthållare, utan af Rotehållare, bland hvilka ett antal blifvit förpligtade att i stället för soldat underhålla nummerhäst. Dessa sednare rotehållares uppdrag att hålla häst i stället för soldat har nu för dem medfört den förlöst att, medan alla andra Rotehållare, genom Statsverkets fullständiga öfvertagande af kostnaden för soldatbeklädnaden, rönt en betydlig lättnad i sin Roteringsbörda, så qvarstår deremot för dem som underhålla nummerhäst, bördan oförminskad, sådan den före berörde fullständiga öfvertagande egde rum.
Veterinär-läkare, för inkomst af praktik utom tjensten, två procent, dock ej under Hulr Ruut 1: 50. ii I Bevillnings-Ulskotlets Betänkande 3. C) Bevillning af Jordbruket. För Frälse-egcndomar: § 22. Tietlio öre för hvarje rusttjenst-mark, efter ingifven och riktig befunnen rusttjenst—längd och jordebok i det Län, der egendomen är belägen. Denna afgift upphör till hälften, då rustningen uppsattes, och eger icke runi för Sätesoch Ladugårdar samt de lill Danviks Hospital hörande Frälse-heminan. De Frälse-hemman, som icke utgöra ränta i rusttjenst-persedlar, eller icke äro i rusttjenst-läugden uppförde, anses vid Bevillningens beräknande lika med andra närmast belägna Frälse-hemman, med hvilka de kunna jemföras, men för utsockne Frälse-hemman betalas: i Skåne 3 R:dr 51 öre, i Blekinge 5 R:dr samt i Halland och Bohus Län 4 R:dr 84 öre R:mt, allt efter helt mantal, och i lika förhållande för mindre hemmansdelar. För Rä- och Rörssamt Insockne-hemman erlägges hälften emot det, som lör Utsockne stadgadt är; börande, i händelse af rustningens uppsättande, ej mindre för Rå- och Rörs-, än Insockne-hemman samina afdrag ega rum, som för Frälsehemman är fastställdt; och iakttages för öfrigt, att förestående afgifter efter förmedladt hemmantal beräknas. För särskildt skattlagde Qvarnar och Lägenheter af Frälse-natur, utan hemmantal, i Skåne, Halland, Blekinge och Bohus Län, erlägges 35 öre R:ml för hvarje tunna hardt korn af deras åsätta ränta. D) Bevillning af Bergverken, så ock af särskilda Manufakturier, Fabriker, Verk och Inrättningar samt yrken på Landet. §• 24. Krut-bruk; af dessa utgå dessutom 20 öre R:mt för hvarje tillverkad centner krut, enligt attest från Kongl. Krigs-kollegium.