Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förunder >5 ar, och förestår altmodcligen lärer här endast sä, att efter orden: Gifte menas barn under femton samt Enklingar med Larn, Lr, hwilket bör säledes uthwilket uttryck förekommer tryckas sä wäl här som pä stera pag. ;8, 43. och 56, mä, pä andra ställen uti Tariffen der alla dessa ställen tilläggas« samma casus inträffar. under rz ä». 686 Den ss September. Under Artikeln Drängar, förekommer flere gänger or. den: till och med femtio är, ty de som fyllt femtio är be. tala endast 24 st. Här stadgas wäl, att för de Fiflerier och Qwarnar, hwilka aro pä lön anslagne och af räntetagarne fielfwt innehafwas, erlägges afgiften t ll twätredjedelar emot hwad för andra dylika lägenheter stadgadt är; men bör utan twifwel heta: erlägges Sfgiften pä sätt 1. Ärt. z. §. 1. mom stadgar. Det förra stadgandet som af Bewillnings-Utstottct projekterades, har man genom miKtag lätit stä qwar i Tariffen, ehuru sedermera en helt annan grund för Em, betsmäns taxerande af Ut. skottet föreslogs och af Stan. berne faststäldes. Däda de här upptagne Före wulairer str uppgift iill Mantalsstrifning aro i sä mätto felaktigt, att deruti saknas antekning af Embete, Näringsfäng, Fastigheter m.m. Pag. 4-.' Den föreflagne ändringen anser Utffottct icke leda till nägon rättelse, och kan följ. akteligen ej tillstyrka VenjamMas antagande. Pag. 49. och 55. Dä Embetsoch Tjenstemän endast taxeras efter Tariffen N:o i-, pä sätt l.Art. g. innehäller, tillstyrker Ut. stöttet, att stadganden uti Skyddsafgiften paq 49 frän och med orden:
Jag skulle inte vilja vara man åt en löjlig hustru! Kan du förklara huru du vill vara en komisk HERRN. Det är synd om dig! FRUN. rätt ofta. Men vet du hvar det tragiska i min löjlighet ligger? Tycker du inte det! Jag tycker det själf HERRN. gör det! Svara själf, så blir det kvickare än om jag FRUN. efter femton års äktenskap... Däruti... att jag är förälskad i min hustru HERRN. Femton år! Går du med stegräknare på dig? HERRN (sätter sig bredvid frun). FRUN. dansar fram på rosor, borde kanske snart räkna under det mina hår börja gråna; men efter som vi äro lika gamla, kan du se på mig huru din ålder också börjar nalkas... På min törnströdda stig? Nej! Men du, som stegen ... för mig är du ty värr alltjämt lika ung, ­ 38 ­ FRUN. Det är den du väntar på! att du redan vore gammal och ful, att du hade Det är den! Hur ofta har jag icke önskat HERRN. fått kopporna, förlorat tänderna, bara för att jag skulle få behålla dig för mig själf och se ett slut på denna oro, som aldrig öfverger mig! FRUN. mal och ful, skulle du bli så lugn, tills en ny oro väcktes, och jag fick sitta där ensam i lugnet. HERRN. Så vackert! Och när du väl hade mig gam Nej! ganska kylslagen, så snart du icke har anledning att vara svartsjuk. Minns bara förra sommaren, då vi bodde på en eljes obebodd ö. Du var Jo! Ty det har visat sig att din kärlek blir FRUN. borta hela dagen, fiskade, jagade, fick aptit, blef var sårande. fet... antog en säkerhet i uppträdandet som nästan på gårdsdrängen. Och ändå, minns jag, var jag svartsjuk HERRN. Å, min gud! FRUN. ­ 39 ­ HERRN. du skulle ge en befallning, att du efterhörde om Jo, jag fann ätt du konverserade honom, när hans hälsotillstånd, hans framtidsutsikter och hans kärleksförhållanden, innan du skickade honom att hugga ved ... Jag tror att du rodnar! FRUN. Af blygsel öfver min man.. som ... HERRN. icke har någon skam i sig! HERRN.
Rålamb, Claes . 220 382 Palmstjerna, Carl Otto Franc Sparre, Bengt Erland 45 röster. 45 v 45 röster. Gust. „ 1798 , Bruncrona, Gust. Adolph . „ 2287 „ af Role'n, Joh. Samuel Frih. Ehrenborgh, Casp. Wilh.: Då det är mig särskildt bekant, att fem utaf de nu utsedda suppleanterna till Electorer för utseende af Just.ombudsmans suppleant äro dels af sjukdom, dels af bortovaro från hufvudstaden hindrade att tillstädeskomma för att, i händelse af behof, ingå bland de väljande, anhåller jag hos Hr Gr. o. Landtm., att, på det anledn. till klander från Medstånden må undanrödjas, de fem, som i röstantal voro närmast de utsedda suppleanterna, må anmodas att, i mån af behof, inträda i dessa sednares egenskap. Uppå derefter framställd propos. blef Frih. Ehrenborghs hemställan af R. o. bifallen. I anledn. häraf, skulle följande 5 personer äfven såsom suppleanter ingå, nemi.: N:o 117 Gr. von Stedingk, fullra.
Detta skulle blifwa en förmän för andre resande, som de ledige dagarne hälst utwalde sädane wäl försedde Gästgifwerier. 4:o Hwarje person som reser med Forwagnen, ägde medhafwa i Lispund packning med sig, dä öfwerwigten per 5^ eller mindre betalas med z runstycke milen. Efter samma pris betalas alla andra paqueter, hwars ägare ej medfölja. Platsarne inuti wagnen kosta 8tz., pä kusksätet 6 tz, pä taket 4 tz. alt Banco för milen. Uträkningen grundar sig derpä, at 5 hästar kunna draga denna wagn med 120 iN packning, inberäknad personernes wigt, som jag öfwer hufwud antagit til 8 m, dä de utgöra tilsammans med Leras saker i^v W, och Lv m äterstä til sakers fortskaffande. Enligt Le redan stipulerade prisen skulle fragten för Lenna wagn belöpa sig til 1 R.dr 36 tz. 8 r:st. Banco för milen. Omkostnaderne efter 5 hästar 1 R:dr 12 tz. milen; lägg bertil Diligen. cens underhäll L 12 tz. milen, sä blifwer winsten 12 tz. 8 r.st. Banco pä hwarje mil, utom frän Städerne, dä kanske hwarje patzagerares betalning kunde ökas med 1 eller 2 tz. Banco milen til nästa ombyte. Och förmodeligen skulle denna inrättning winna sä bifall, at den med förmän kunde gä flere gänger L Andrs Bandet tTl.s 152, iza. mä - W'0 Den 18 August!. mänaden, i synnerhet om sommarmänaderne, dä säkerligen Entrepreneurens winst blix be-, tydelig. 5:o Denna inrättning medförde en Nationel winst. Nu stall nästan hwarje resande hälla egen betjent, wagn, selar.
Utdr. d. 24 Fcbruarii i83 *. 2:0 Kongl. Maj :ts Nådiga Proposition, angående utmyntnings-grunderne för tillverkning af Kopparskiljemynt och Ducater, jemte de, i anledning deraf, denna dag afgifne yttranden, 3:0 Herr van Vickensy Johan Henricy motion, att Rikets Ständers Rank må, efter börjad Silfverutvexling, utgifva arne slags sedlar, m. m.; LagUtskottet: Tvänne motioner af Herr Bruncronay Gustaf Adolphy den ena, angående ändring af Concurs-lagens stadgande, rörande anmälan om intecknad skuld, i anledning af årsstämning; och den andra, med förslag till föreskrifter för Under-Exsecutorer, i afseende på vården af utmätte medel; Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet: 1:0 Herr Lagerhjelmsy Pehry motion, om förändrade stadgan den i vissa delar för jerntiliverkningen i Riket, åsyftande en utvidgad frihet vid nämnde handterings bedrifvande, 2:0 Herr Adlerbergsy Bror Reinholdy motion, att till allmänna laridsvägarnes underhållande en lämplig afgift måtte af resande erläggas. S. D, Föredrogos ä nyo och biföllos StatsUtskottets den ao dennes e. m. på hordet lagde utlåtanden: N:o 4 l anledning af Kongl. Ma j:ts Nådiga Remiss å handlingarne i frågan om Bankens rättighet att erhålla liquid för 2:ne på densamma öfverlåtne äldre kronofordringar, N:o 5 I anledning af Arrendatorernesaf Klabböle KronoLaxfiske i Umeå Elf underdåniga ansökning om eftergift i i83q års till Kronan utgående Taxa för berörde fiske, N:o6 I anledning af Kongl. Majcts Nådiga Remiss å f. d. Kamerérarens vid Strömsholms Stuteri-Inrättning, Assessoren Landströms underdåniga ansökning, om afskrifning af dess skuld till Stuteri-Cassan.
Efter sistberörde lagbud bar rån ej egt rum, förr än något verkligen blifvit med våld tillgripet; hvaremot Lag-beredningen antagit rån vara iullbordadt, om någon öfverfaller annan med våld eller hot, i afsigt att bemäktiga sig egendom, om än tillgrepp ej sker. Dermed öfverensstämma 30 Lag-Utskottets Betänkande, N:o 37. jemväl några utländska, lagar; och då våldet eller det farliga hotet, efter Beredningens åsigt, utgjorde hufvud-moméntet af brottets straffbarhet, har Beredningen ansett tillgreppet ej böra upptagas bland kännetecknen på brottet. Men om än, å ena sidan, måste medgifva*, att detsarnmas större straffbarhet beror på det personliga våhlet, kan deremot, å den andra, ej bestridas, det ju icke detta våld erhåller sin brottsligare karakter derigenom, att det göres till medel för tillfredsställande af begäret efter vinning, eller för verkställande af olofligt tillgrepp. Detta är således brottets egentliga föremål, och som gör brottet till rån. Men ehuru Utskottet härutinnan ej funnit skäl att afvika från gällande lagstiftning, har likväl Utskottet i så måtto biträdt Lag-beredningen, som Utskottet ansett lagen böra upptaga straff för den, som, för att göra tillgrepp, öfverfälle!' någon med väld eller farligt hot, ändå att tillgrepp ej sker, och sorn alltså gör försök till rån. Beträffande derefter straffet, hvilket för fullbordadl rån nu är lifvets förlust i hvad form brottet förekommer, så har Utskottet redan aulydt, hurusom samma straff af allmänna rättskänslan ogillas. Då menniskolif icke spilles, kommer ej eller dödsstraffet nu mera i fråga; utan varder detsamma af Kongl. Maj:t städse i nåder utbytt, emot annat straff, hvilket hufvudsakligen består i fästningsarbete på längre eller kortare tid; och det är med ledning häraf samt af hvad Lag-beredningen föreslagit, som Utskottet uppgjort sitt förslag i denna del.
Testamenten, såsom de der kunna upphäfvas eller förändras, behöfva vid första uppvisandet inför domstol icke förses med högre karta än ■ . • — 20. men, dii testamentet vunnit laga kraft eller genom slutlig dom blifvit sladfästadt, bör, såsom ett vilkor för begagnandet, beräknas och utgöras stämpladt pappers-afgift efter behållna värdet af det bort,gillia, enligt bouppteckning, nemligen: l:o för egendom med full eganderätl, till trefjerdedels procent; och 2:o för egendom, som efter så beskaffad!, förordnande ej är med eganderätt, utan endast med nyttjanderätt, öfverlålen, en fjerdedels procent af dess värde. Och bör dessutom, om karta-sigillata-afgiften icke genast kontant, emot företeende qvitto, deponeras, på enahanda sätt, som i afseende på bevillningens erläggande, stadgas i Kongl. Kungörelsen den 11 December 1811, borgen för stämplade pappers-afgiflen ställas, och bevis derom vid testamentets bevakande företes; åliggande det vederbörande Domstolar, alt hvarje år inom Januari månads utgång; samla och lill Kongl. Maj:ls Befallningshafvande insända alla under nästföregående äret inkomna bevis öfver aflemnade löftesskrifler af ofvannämnda beskaffenhet, tillika med förteckning, som i korthet upplager deras innehåll. Ifrån karta-sigillata-afgift befrias dock: a) Testamenten till maka och skyldeman i rätt uppoch nedstigande led samt syskon och deras afkomlingar; b) de testamentariskn dispositioner, hvilka i kontant eller värde icke uppgå till 450 R:dr; samt c) de hvilka göras till Allmänna Undervisningsoch Skole-inrällningar, Kyrkor, Stipendii-fonder, Pensions-inrättningar, Arbetshus, Hospitalen, Fattigförsörjnings-anstalter och i allmänhet fromma stiftelser, äfvensom Konstoch Vetenskapliga Samlingar; och iakltages för öfrigt, att stämplade papperet å Testamente eller 382 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd. Skrifvelse N:o 136.
Till vederläggning häraf får jag anföra, att sjelfva den stora Förenade Staternas Bank, med en capitalfond (grundfond) af 35 millioner dollars, nära 100 millioner R:dr B:co, vid ett tillfälle icke ägde i sin hufvudcassa mer än några och 70-tusen dollars i klingande mynt, med en sedelstock af 6 millioner utom depositioner, nära förfallna vexlar o. s, v. Äfven här kunna vi hemta exempel, huru man kan fullgöra stora actieteckningar, att Den 8 Mars f. m. 85 ej omtala dem, som aldrig fullgöras ens till namnet, hvaraf också Amerika lemnar exempel. Man inbetalar första, högst andra insatsen med verkligen egna penningar, till de andra skaffar man sig tillgång genom lån af sjelfva banken, och på detta sätt blir det första actietecknarnas reverser, ej deras penningar, som komma att utgöra hufvudfonden förden nya bankens rörelse. Uppdrifva då de höga dividenderna prisen på bankstocks, så finner man hvilka goda affårer första actionärerna kunna göra, utan behof att väl leda bankrörelsen. Vid stiftandet af sjelfva den stora Förenade Staternas hank ingick verkligen ej mer än 2 millioner dollars af actiecapitalet i klingande mynt, ehuru dess charter löreskrifvit ett minimum af 7 millioner. Och för att visa, huru enskilda egennyttan söker utvägar att undandraga sig lagarnas stränghet, vill jag anföra ett enda exempel. Nya Englands Stater, varnade af en redan tidigt dyrköpt erfarenhet, hafva antagit en strängare lagstiftning än de andra Staterna, i afseende på bankactiebolagen. Också voro deras banker de enda, som ej under kriget inställde invexlingen af sina sedlar. Vid privilegierandet af Sutlon-banken i Massachusets t. ex., stadgades uttryckligen, att actieinsättningarna icke linge verkställas med annat än guld och silfver bona fide, och att inga lån finge dertill upptagas; och provinsens guvernör berättigades att låta undersöka förhållandet samt om riktigheten affordra bankstyrelsen redligt intyg.
I afseende på de å landet boende, för hvilka rum i representationen bör öppnas, så, enär den egentliga arbetsklassen ännu icke torde med skäl kunna sträcka sina anspråk till deltagande i representationen och handtverkarne på landet i allmänhet verkligen tillhöra denna klass, synes rösträtten, så utsträckt som den af mig blifvit föreslagen, motsvara billiga anspråk och möjliga eftergifter. Sammanförandet af städernas och landets inbyggare utgår från en åsigt, den jag länge hyst, eller den att landsbygdens intressen äro så nära förenade med 6 Konslitutions-Utskottels Memorial, JM 38. städernas, att intetdera kan lida, om det skulle hämta sina representanter från området för det andra. Städerna, så vidt de äro naturliga resultater af tilltagande odling och af mera utsträckta behof af beröring så val mellan de närboende som med aflägsnare orter, måste i sjelfva verket representera resultatet af landets näringsflit i alla riktningar; och der städernas förhållande till landet är annorlunda, kan man med visshet antaga, att deras intressen i sjelfva verket äro ännu mera närmade och nära nog identiska. Jag har derföre aldrig fruktat, att om representationen blir verkligen nationell och icke grundad på stånd och kaster, en representation efter folkmängden skulle innefatta något äfventyr för de städer, som verkligen motsvara sin bestämmelse, lika litet, som jag trott eller tror, att de öfriga i sjelfva verket hafva något intresse skiljdt från landets, som skulle behöfva ett särskildt afseende. Såsom ett försök att inom hela representationen införa denna grundsats, torde mitt förslag finnas särdeles lämpligt, enär de större städernas öfvervigt vid valen är obestridlig och äfven de öfriga städerna komma att på valen utöfva ett sådant inflytande, att i intet fall stadsmannanäringarne inom Borgare-Ståndet skola sakna mäktiga förespråkare. Om den gemensamma rösträtten för stad och land således i sig sjelf är riktig, sånkan den ej eller på ett lämpligare sätt tillvägabringas; men den medförer då ock, såsom en ovilkorlig följd, att rösträtten blir lika och enahanda för alla, emedan någon verklig jemförelse icke nu finnes i beskattningen å städernas och landets innevånare, som utgår från olika grunder.
Duben ansett nödvändigt, emedan man icke skall tro att homöopatien endast begagnar dessa stora förtunningar, ty under r, 70 Den 23 Novemtcr e. ro. form af förtunningar använder den ganska kraftiga medel, hvilket visas af följande uttryck. Så t. ex. är det kändt att Hertigen af Canezzaro förgafs genom en stor dosis räfkakor i homöopatiska korn. D:r Taylor liar gjort undersökning på några s. k. homöopatiska pulver, hvaraf ett fruntimmer illa insjuknade, och i dessa funnit morphin (den verksammaste beståndsdelen i opium) i större dosis än läkare vanligen gifva. I NewYork förgiftades en person genom att på skämt svälja några homöopatiska korn, som innehöllo strychnin i enorm dosis, flere andra exempel att förtiga. Här står vidare om Hrrme vilja höra om medikamentets inverkan på friska menniskor: »Dit höra följande symptomer, af Jahlupräknade såsom verkningar af koksalt, sådant vi dagligen begagna, mer , än som behöfdes att förse verlden med homöopatiska doser för millioner gånger millioner år: »Stor förslappning af alla fysiska och moraliska krafter efter ansträngning.» »Stark sömnaktighet under dagen.» »Förlägenhet.» »Surr och ringning för öronen.» »Stickningar i näsbenen (?
Lehrström rättighet att yrka votering: men helt wisil iror jag, att Friherre Lehrström, wid mognare eftersinnande, sjelf lärer öfwerkyga sig, att nar ett beslut en gang är jattadt i en sak, kan ingen votering äga rum och ingen ny proposition göras, ty jag förklarar högtidligen att jag stnlle tro mig göra Baron Lehrström och dest in,.gier, som jag högaktar, en stor orätt, om jag ej more öfwertygad att Herr Ba» ron wid aterwinnande af der lugn, den stillhet som tillkommer hwarjc Riddersman, wid öfweriäggning om har förekommande ämnen, säkert stall inom sig sjelf medgifwa ett misitag, ätergifwa Regeringsformen sin helgd, och göra mig rättwisa. Friherre Lehrström. Öfwer ett beslut, som är fatladr, har jag aldrig hegardt votering, men i denna sak är något Beslut ännu icke fattadt: och jag tror^j att en mognare öfverläggning kunde lämna mig den öfwertygelse, att jag förlorat min ratt, att yrka V.'tering öfwer en proposition som med Nej och Ja är beswarad. Jag tror mig ej hasiva för» lorat det lugnoch den stillhet, som tillkommer en Riddersman wid här förekommande ämnens afgörande, samt att Herr Grefwen sjelf wid närmare besinnande, torde inom sig erkänna att han i denna fräga yrkat motsatsen, af hwad han siere gänger förut wid denna Riksdag gjordt, till Ordnings bibehållande och lagars helgd. Och jag wet mig aldrig hasiva uraktiälit att yrka Regeringsformens noga iagttagande. 704 Den 14 November» De af Herr Grefven och LandtMrrstalken, gjor, da propositioner om afslag och äterremisi aro oformliga och olagliga, och jag anser ben till aterremisie gjorda såsom mich: ty sedan en proposition ar beswarad med Nej och Ja, och votering yrkad, kan ingen annan proposition göras, än till votering, förr än den samma för sig gäte.
Lieutenant Svanberg har sedermera för Banco-Fullmägtige anmält, att vid den af honom gjorda undersökning, hvilken blifvit anställd med 6 st. hela Specie Riksdalrar af 1887 års och 14 st. af i838 års prägling, samt skett på våta vägen, eller genom upplösning och siifrets utfällning i form af chlorsilfver, hvilket blifvit glödgadt i en ström af vätgas, och hvarefter silfret vägits såsom metalliskt, har befunnits: att silfverhalten uti det undersökta myntet, inberäknadt en deruti varande ringa guldhalt, oscillerar emellan 75,177 procent och 74,696 procent; men att detta sednare tal, som, med 0,004 procent understiger den tillåtna minimihalten af 74,700 procent, icke kan garanteras vara säkert på en sådan qvantitet, emedan icke någre kemiska undersökningar kunna med en så fullkomlig skarphet anställas; att medelsilfverhalten hos det undersökta myntet utgjort 74,917 procent, men att, efter beräkning särskildt af det, som befanns stämpladt med 1837 års stämpel och särskildt af det, som varit försedt med iS38 års stämpel, medelhalten hos det förra utfallit till 74,936 proc. och hos det sednare till 74,909 proc.; samt att allt det undersökta silfret varit guldhaltigt, ehuru i en så ringa qvantitet, att det först uti 1 ooidels-procenten kunnat influera. Om hvilket resultat Allmänheten blifvit underrättad, genom en i Sveriges Stats-Tidning, för den 24 Aug. i838, införd resumé af berörde undersökning.
Angående de uti grufvorne årligen verkställde arbeten samt öfver beloppet af vunnen malm och uppfordradt gråberg bör egaren eller förvaltaren låta noggrann anteckning föras, hvarvid tillika böra anmärkas sudane iakttagna förhållanden i afseende på grufvan samt dess sköloch malm-formationer, som kunna tjena till ledning eller upplysning vid brytningens framtida anordnande; och skall ett sammandrag deraf, inom Januari månads slut, för det näsllörutgångna året, Bergmästaren tillställas, vid vite af 5 R:dr 16 sk., om sådant uraktlåtes; egande Bergmästaren, vid förnyade försummelser, förelägga ytterligare tid, hvarje gång vid förböjdt vite, dock icke öfver 50 R:dr b:ko. § 50. Vill egare till grufva, med visst utmål, densamma alldeles nedlägga och för framtiden öfvergifva, vare han skyldig att derom, med bifogande af grufve-karta och tillhörande beskrifning, der sådan finnes upprättad, göra anmälan hos Bergmästaren, som låtc, sednast inom en månad efter det denna anmälan till honom inkom, från predikstolarne i Häradets kyrkor kungöra, alt grufvan kommer att af egaren öfvergifvas; och vare den, som inom ■4 manader Irån detta kungörande sig först hos Bergmästaren anmäler till gruf-arbetels öfvertagande och fortsättande, berättigad, alt, utan ersättning, komma i besittning af de för vattenoch berg-uppfordringen eller för grufvans framtida styrka och bestånd verkställde grufve-byggnader, och att, mot skälig lösen, tillhandla sig de i öfrigt till grufvan hörande byggnader, machinerier och redskap, hvilka han inom en månad från det sistnämnde anmälan skett, tillkännagifver sig vilja inlösa.
Å r efter år upprepades morbrors besök och deras promenader. Hon växte upp och var sexton år. (Forts.) stänger på papper, (ej omedelbart på plåten) men bör man akta sig för att placera stängerna för tätt till hvarandra, ty de flyta lätt ut. Man strör sä socker öfver dem, samt derefter hackad mandel och hackade syltade apelsinskal. De gräddas i lagom (ej varm) ugn. När de äro gräddade lossas de med en knif med tunnt blad och skäras snedt i 3 tum långa bitar. Man kan äfven ihälla några droppar esence i smeten, men bör i så fall utelemna apelsinskalen.! — M — Rullad tårta (» Syltbröd ».) 125 gram strösocker samt 6 ägg-gulor röres, tills massan höjer sig, derpå iröres 125 gram hvetmjöl samt 5 till hårdt skum slagna ägghvitor och det fint rifna skalet af 1 citron. En plåt med kanter smörjes, betäckes derpå med oljadt papper. Massan utbredes mycket tunnt och gräddas i slås friskt källvatten; korkas och nedsättas i källare. V i d användandet tillsättes saften med några skifvor röd gelatin och kokas till kräm. Bitarne användes råa och öfverströs med socker, samt läggas hvarftals med rifvet stekt bröd till äppelkaka, som blir särdeles saftig och smaklig. Baknlng-. Goda småbröd (» Gotlandsbröd »). 125 gram strösocker och 5 ägg-gulor röres till massan har höjt sig och blifvit hvitaktig. 120 gram hvetmjöl tillika med de 5 till hårdt skum slagna hvitorna iröres lätt, eljes » faller » massan och blir tung. Man gör en strut af hårdt] skrifpapper, i hvilken massan hälles och ntklämmes i fingerbreda 6 lagom ugnsvärme, hvarefter den uppslås på bordet. Äppelmarmelad (eller hvilken sort man önskar) påbredes ^ tum tjockt och bakverket hoprullas sakta. Skares sedan i tunna skifvor. Jag brukar bestryka skifvorna med ägghvita och rulla dem i kulört socker och sätta in dem ett ögonblick i ugnen, ty då hålla de sig längre färska.
Den utgjorde väl år 1850 68,071 rxlr, men som i denna summa ingick ett förskott för 1851 års fouragemedel, stort 45,000 rxlr, så har samma års brist egentligen utgjort endast 23,071 r:dr; men om man äfven vill antaga att berörde brist skulle uppgå ända till 60,000 r:dr, så skulle ändock Herr Stjernsvärd, som upptagit densamma till 136,000 r:dr, hafva i de för nya organisationen påräknade tillgångar beräknat för mycket en summa af icke mindre än 76,000. Genom de af Utskotten i det föregående framställda anmärkningar, är väl ej fullständig granskning af Herr Stjernsvärds vidlyftiga beräkningar och kalkyler verkställd, men Utskotten, som till ett sådant arbete saknat erfor - Stalssami Allm. Besvärsoch Ekon.-U/sk. Betänkande, N.o iS. derlig tid och ledighet från andra göromål, tro sig emedlertid, medelst det redan anförda, hafva ådagalagt icke allenast angelägenheten deraf, att då sådane felaktigheter visat sig vara uti ifrågavarande beräkning förborgade, som icke utan betydlig både möda och forskning kunna upptäckas, beräkningarne underkastas noggrann pröfning, innan desamma såsom tillförlitlige antagas, utan ock att de af Herr Stjernsvärd för den föreslagna organisationen beräknade utgifter vida skulle öfverstiga hvad han upptagit; och att de tillgångar, som dertill äro påräknade icke på långt när utgöra det belopp, hvartill de af Herr Stjernsvärd kalkylerats, utan att en brist i detta belopp äger rum af till det minsta en half million r:dr.