Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon såg; en ung man med ledig hållning och ett hjerlevinnande småleende draga sig något åt sidan, under det han fäste ett par goda ljusbruna ögon .på henne. Hon väntade, att brodern skulle föreställa sin gäst för henne; men då Hugo i stället började skämta öfver hennes gamla kärlek för fruktträdgården, drog hon sig förvirrad till baka. Några ögonblick derefter kom Hugo skrattande in i salongen, dit Dagmar i upprörd och förtretad sinnesstämning tagit sin tillflykt. » Så lustigt du tog dig ut, Dagmar, med din förnärmade borgfrökenmin, då jag ej presenterade. — Gissa, hvem det var! » » Som du var ohöflig emot. Det var naturligtvis emot både mig och din gäst, » inföll Dagmar häftigt. » Öfver målet sköt du pilen, skön syster min! Det var ju blott Viggo. » » Viggo? Du menar väl ej — » » Din forne riddare utan fruktan och tadel, ladufogdens son, jo du. Och nu skall han lära dig rida. Tacka mig för det, rosenknopp! » » Hvad är han då nu? » » Fasters faktotum, häststallets högste chef, min outtröttlige jagtkamrat, när jag vistas här, och en hederlig, bra gosse med både bildning och tukt, » sade löjtnanten i hjertlig ton. » Men jag kommer visst att känna mig främmande för honom nu. Han ser sä fin ut. Hvad skall jag kalla honom? » » Viggo, helt enkelt; tjenstfolket kallar honom herr Vigren, men det namnet passar honom ej. — Främmande för honom, sa ' du! Ah, när du bara varit här en enda dag, blir du åter van vid de gamla förhållandena. — Hur är det med faster? » » Hon har blifvit bra gammal under dessa tre år; hon tyckes ej längre intressera sig för någonting. » » Nej, inte stort. Du får allt betrakta mig som din ende beskyddare, lilla syster. — Vi två ha snart blott hvar andra, men så kan du också i allt lita på bror Hugo. » Den tjugufyraårige ynglingen kysste ömt det rosiga ansigte, som nu så förtroendefullt vändes mot honom.
IVänkända den lindring i bevillning, som nämnda fögderier under loppet af omkring ett århundrade åtnjutit och ännu, jemlikt 145 § af nu gällande Bevillnings-lörordning, åtnjöte, i anseende till ett genom Kongl. Resolutionen den 2 December 1746 dem älagdt ännu fortfarande onus, kalladt Kungsgårdshjeipen, bestående deruti, alt nämnde fögderier skola bygga och underhålla åbyggnaden ä Näs Kungsgård samt deltaga i stängsel-skyldigheten å dess egor, har, i anledning häraf, blifvit hos Rikets Ständer föreslaget, att ifrågavarande onus måtte upphöra och oinförmälda fögderier följaktligen befrias från skyldigheten att bygga och underhålla åbyggnaden samt deltaga i stängselskyldigheten vid sagda kungsgård. Enligt hvad Rikets Ständer vid behandlingen af denna fråga inhemtat, har densamma tillförene varit föremål för ej allenast den s. k. Beskaltnings-lörenklingsKomtnilléens utan jemväl Rikets Ständers uppmärksamhet. Uti det af bemälde Kommitté till E. K. Maj:t den 30 April 1847 algifna uiulerdåuiga Betänkande, angående beskatlningsväsendets samt uppbördsoch redogörelse-verkets föreukliog, yttras nem - 64 Expeditions-Utskottets Forsing till underd. Skrifvelse N:o 490. ligen, hurusom uti Kopparbergs län förekomme en särskild afgift, som, under namn af Näs kungsgårds repar,itionsmedel utgöres af Näsgårds fögderi med 66 Ridr 32 sk. och af Wesler-Bergslags fögderi med 33 Ridr 16 sk. att användas till underhåll af byggnaderna å Näs Kungsgård, som vore Öfverste-bosläile vid Dal-regementet, men alt, i händelse nämnda medel icke dertill försloge, allmogen i Näsgårds fögderi, som af ålder haft skyldighet alt underhålla berörde byggnader, borde fylla det bristande; och utsåge allmogen derföre en s. k.
Transport 11,750,000 2;o Inbetalning af RiksgäldsContoiret i flere terminer, under loppet af åren 1824 och 1825 3,000,000 R;dr Silfver 3:0 Koppar Skiljemynt 4:0 Fastighetslån, förmodadt belopp vid 1823 års slut 5:0 BancoDiscontUtlåningsSumma | 6;o Lån på Guld och Silfver 7:0 Lån på Jern och Metaller 8:0 Förskott å utredningen af FilialDisconterne efter afdrag af en förmodad brist, dubbelt större änden som 1813 ansågssannolik, och troligen större än den Dessa Summor aro beräknade efter deras belopp i December 1S22. 7,500,000 400,000 6.000.000 5.000.000 180,000 1,270,000 Transport 32,100,000 dre än i FinanceComitéens Betänkande4 oaktadt den ytterligare tillökning, minskningen i myntfoten liär borde medföra. — Äfven är i alla dessa calculer de obestämda summor, som äro till förmån för planen, lågt beräknade och de af motsatt egenskap högt tilltagne. Fonderad capital fordran hos RiksgäldsContoiret med årlig ränta å 5 procent och rättighet för RiksgäldsContoiret, att efter 1 års förutgången uppsägelse betala hela capitalskulden 800,000 Summa Banko R:dr 33,500,000 Oberäknadt Bankens ägande Fastigheter och Inventarier. Allegat FJ:o 4. Förslag Öfver RiksgiildsContoirets Realisations-Låne Fonds årliga Inkomster och Utgifter. Inkomster. Af Statsverkets eller RiksgäldsContoirets ständiga inkomster (tex. af Tullmedlen) B;co R:dr 560,000 Af Banken 100,000 B:co R;dr 660,000 Utgifter. Anm.
Icke en utan åtskilliga gånger hafva kommunikationer på välviljans väg blifvit försökta och icke afvisade, men lemnade å sido. För den som känner förhållandena linnes ej minsta anledn. att tro, att dessa kommunikationer härrört af något obehörigt begär att inblanda sig i 534 Den 11 Maj. främmande länders angelägenheter. Deremot liar jag af de handlingar, som blifvit oss förelagde, blifvit öfvertygad derom, att rätta tiden nu är inne att visa att Sverige är betänkt på någonting mera än blott vänliga ord ifall det skulle behöfvas; och tiden för handlingen är inne när händelsernas gång fört saken till den punkt, att Sveriges intressen äro hotade; och detta inträffar om det Tyska öfvermodet får sträcka sig så långt som del hotar att göra. Det står i den allsmäktiges hand huru långt saken kommer att gå, men det är vår pligt att icke lägga händerna i kors, utan lemna Konungen det bistånd som erfordras för alt vidtaga de åtgärder, som Han finnér påkallade af omsorgen för fäderneslandets framtid. Jag tillstyrker således bifall lill betänk. Hr Rääf, Leonh. Fredr.: Fullkomligt förenande mig uti Hr Lagerhjelms yttrande, bifaller äfven jag K. M:s nåd. propos. i hvad den rörer beviljande och anvisande af penningar; icke så, att jag ej skulle inse och till alla delar gilla hvad här redan af Hr von Hartmansdorff blifvit anfördt om de oundvikeliga följderna på vår finansiella ställning, redan betänklig genom de sednare årens statsbrist, och nu förvärrad genom minskad handel; men jag måste hysa, med i grundlagen nedlagd skyldighet, till Konungens vishet, Hans rådgifvares och Hemliga Utskrs betänksamhet, del förtroende att jag bör bevilja ifrågavar. summa, utan att dock ingå i minsta pröfning af hennes ändamål, och med cn fullkomlig skillnad mellan medel och syften, hvilka sednare jag icke får och således icke kan bedöma, och för hvilka jag derföre äger rätt alt såsom representant afkläda mig all ansvarighet. Må Gud förläna Konungen, fäderneslandet och dess tappra här, lycka och ära! Hr Rosenblad, Bernh.:
Serafimerordensgillets underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskningen af allmänna hospitalfondens räkenskaper för åren 1848 oell 1849. Stormäktigste Allernådigste Konung! Medelst remiss af den 30 sistlidne Januari, har Eders Kongl. Maj:t i nåder behagat infordra Serafimerordensgillets underdåniga utlåtande i anledning af Rikets Ständers Revisorers, efter verkställd granskning af hospitalsfondens räkenskaper för åren 1848 och 1849, uti den derom afgifna berättelse meddelade yttrande, att Revisorerne vid samma räkenskaper icke funnit annat att erinra, än att register öfver de i hufvudböckerna förekommande särskilda konti saknades, hvarigenom granskningen i någon mån försvårats; och får Serafimerordens-gillet, till fullgörande af Eders Kongl. Maj:ts högstberörde nådiga befallning, i underdånighet .indraga, att ehuru den i hufvudböckerna befintliga kapitalräkning lemnar hänvisning till hvarje särskildt konto i samma hufvudbok, derföre ock, vid alla de föregående revisioner, hvilka hospitalsoch barnhus-fondens räkenskaper hittills undergått, någon fråga om upprättandet af särskildt register å samma konto ej varit väckt, liar dock, enär Revisorerne nu tillkännagifvit den önskan, att ett slikt register må i hufvudböckerna finnas, Serafimerordens-gillet, af sådan orsak, förständigat vederbörande tjensteman härstädes, som upprättar hufvudboken, att hädanefter omförmälda register deruti införa. Den nådiga remissen bifogas i underdånighet, och Serafimerordens-gillet framhärdar med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allern ådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts Cari. De GEER. Carl LÖWENHIELM underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, G. F. ÅKERHIELM. Joh. LAGERBIELKE. G. A. SPARRE. Stockholm den 6 Februari 1852.
då möts min man, när från sitt arbetsslit till julens fest han in i h e m m e t träder utaf den gåfvan, s o m mig särskildt gläder att ge — två e m m o r tagna på kredit. tretti kronor går min toalett. fem jag köper mig en präktig kläduing, g e n o m flitig stufning, lappning, vändning åratal behålles lika nätt. IDUN 3898 Men när vårt h e m står färdigt i hvar vrå, då glädens, glädens Iduns-fruar alla, I, hvilka vi med fog väl kunna kalla vår lyckas faddrar, bjuds på middag då — O m blott jag törs — ty se, jag är så blyg, jag riktigt skäms att i den långa raden af kända stumpor blå från Idunsbladen jag trängt mig in, — o c h drar mig bort i s m y g! — i Drottningen, s o m den 14 dennes lämnade Honnef, anlände från Helsingborg till Stockholm torsdagen den 16 kl. 9,55 f. m. efter omkring två månaders bortavaro. Som förut är nämndt utflyttar drottningen för en tid till Rosendal före sin afresa till Skinnarböl, hvilken äger rum i medlet af juli månad. Drottningen mottog i förra veckan besök af drottningen af Rumänien o c h aflade på hemreran ett kort besök hos den danska kungliga familjen å Bernstorff. » Talis Qualist maka. Åttio år fyllde den 12 dennes skalden C. W. Strandbergs efterlämnade maka, fru Aurore Strandberg, bosatt i hufvudstaden. En af Stockholms äldsta invånarinnor, fröken Anna Helena Benzélstjerna, dotter till framlidne bankokommissarien Eric Benzélstjerna o c h lians likaledes framlidna maka A n n a Elisabeth E k b l o m afled härstädcs den 11 dennes. Den aflidna var född den 15 juni 1800 o c h var intill kort före sin d ö d i full besittning af sina själsförmögenbeter. Damer på brottarbanan.
Directionen förklarat sig beredvillige att gå lånesökande tillhanda genom lånehandlingars inlemnande samt låns uttagande och omsättning, emot beräknande derför af högst en fjerdedels procent i arfvode, men att detta kungörande, genom hvilket allmänheten meddelades kännedom, hvarest och huru densamma, i händelse af behof, kunde förskaffa sig nödigt biträde vid sina transactioner inom Låne-Contoret, lika litet innefattade något åläggande att, med annan dertill tjenlig persons uteslutande, endast begagna Låne-Contorets tjenstemän till ombud, som något dylikt sedermera blifvit stadgadt; till bekräftelse hvarå Directionen jemväl bifogat de kungörelser, som till låntagares kännedom sedermera blifvit tvänne gånger åren 1824 och 1835 af Directionen utfärdade, och hvari något sådant Banco-Utskottcts Utlåtande, No 33. 7 stadgande, sorn det af motionären anförde, icke funnes, utan tvertom tydligen förutsattes, att så väl låntagaren sjelf, sorn annat af honom anlaget så beskaffadt ombud, att det kunde af Directionen godkännas, egde att lunehandlingar till Contoret inlemna samt derå utfallande lånemedel ntqvitlera, äfvensom att Låne-Contorets föredragningslistor kunde lemna dagliga bevis derom, att lånesökande sjelfve der ombesörja sina låneaffairer, samt att jemväl andra personer, än ensamt Låne-Contorets tjenstemän, begagnats såsom lånesökandes ombud; hvarförutan Directionen, vidkommande motionärens yrkande om rättighet för lånesökande att, för lånehandlingars inlemnande samt omsättningars och inbetalningars verkställande, erhålla företräde för Directionen de tider, den vore samlad, fästat uppmärksamhet å overkslällbarheten af detta förslag, såsom afseende en fullkomlig förändring af hvad, angående uppbörden och arbetssättet vid Låne-Contoret, hittills varit stadgadt och, för ordningen vid Verket, erforderligt ansedt.
Borgare-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet, med de inom desse 2:ne Riks-Stånd mot Bevillnings - Utskottets återremitterade Betänkande N:o 5a , med Förslag till en ny Författning, angående Betänkanden. Brännvins-bränningen och de derföre bestämde afgifter, gjorde anmärkningar. —• •—• så skola alla vid Fa briker varande Pannor öfver 90 Kannors rymd, som med Kongl. Majrts särskildte Nådiga tillstånd begagnas till Bränn vins-bränning, beskattas. Emot detta sålunda fattade Beslut, reserverade sig Ordföranden Herr Friherre Manderström, Herrar Uggla, Göran Gustaf, af Wingård, von Franken, af Schmidt, von Wahrendorff, af Malmborg, Lamer, Tellenius, Heggblad, Agardh, Limnelius och Tonander. Den 26 November. Justerades Protocollet för den 31 dennes, hvarefter Herr Professor Agardh uppläste sin, mot ffet i samma Protocoll intagne Beslut om beskattning af de Pannor, som vid Ättike - Fabriker till Brännvins - tillverkning nyttjas, skrifteligen författade, så lydande reservation : Redan uti början af discussionen öfver detta ämne, förklarade jag, att Herr Beckmans reservation och deraf uppkomne Vällofl. Borgare-Ståndets anmärkning, icke kunde upptagas till öfverläggning inom Utskottet , då det dels icke tillhört Bevillnings-Ut - 19 6 Bevillnings-Utskottets skottets område, dels ock, vöre af 3 Stånd Jemnadt utan afseende. Då lik viii det Höglofl. Utskottet företagit frågan Lill ny framställning inom Stånden, utbad jag mig att få emot ett sådant förfarande mig reservera, råsom stridande emot ett grundlags-enligt behandlings-sätt. Hvad åter sjelfva frågan angår, sådan som den nu kommer att framställas, nemligen, om de på Ättike-Fabrikerne använda större Brännvins - Pannors taxering och beskattning, så får jag äfven förklara, det jag icke inser, det en sådan beskattning kan ega rum.
Såsom tillämpning sskolor för landtbruket äro att anmärka dels den lägre landtbruksskolan å Gåfvetorp, som, ordnad enligt Kongl. Reglementet den 14 Januari 1851, understödjes med årligt statsanslag till belopp af 4,000 R:dr Runt och lemnar undervisning åt 12 frilärlingar, så väl i landtbruk, som äfven i förfärdigande af dertill hörande redskap, dels ock en mejeiiskola å Bergqvara, som är ordnad enligt Kongl. Reglementet den 22 Juli 1858 med årligt understöd af statsmedel till belopp af 3,000 R:dr samt undervisning för 6 frilärlingar. Dessa skolor äro för landtbrukets och boskapsskötselns förkofran synnerligen nyttiga; och att de äfven vunnit ett välförtjent förtroende visar sig deraf, att ansökningar om frilärlingsplatserne städse äro flere än som kunna bifallas, samt att de, som genomgått skolorne, redan före deras utträde derifrån blifvit städslade såsom rättare och dejor. Helsovärden bestrides af 2:ne ordinarie och 1 extra Provinsialläkare, 1 Lasarettsläkare, 1 Hospitalsläkare samt 2 i Wexjö bosatte Militärläkare. Tre apothek finnas inom länet. A Wexjö centralhospital, som hösten 1856 öppnades för emottagande af sinnessjuke, kan nu lemnäs omsorgsfull vård åt 150 patienter af särskilde 14 Kronobergs län. Sjnkvård. Sparbank. Fattigvård. Lagsökningar. Brandförsäkring m. m. klasser. Vid detsamma äro anställde öfverläkare, Predikant och Syssloman samt erforderlig sjukoch ekonornibetjening. Arliga utgiftsstaten för aflöning, utspisning och beklädnad med mera uppgår till omkring 40,000 R:dr Runt. Å länslasarettet i Wexjö äro platser för 50 sjuke. Länets kurhus är ock dermed förenadt. Tab, N:o ]2.
m., o c h uppsatser af sydfrukter, jämte kalla rätter pryda det festliga bordet. I k ö k s v a g g o n e n på- går anordningarna för de utomordentliga anrättningar, s o m äro under öfverinseende af Craig-y-Nos ' » chef-de-cuisine ». Det är i sanning något alldeles nytt detta att intaga bröllopsfrukosten under ett iltågs svindlande fart! E n annan vaggon innehåller första klassens kupéer för gästerna, toalettrum o c h rökrum, hvar jämte ännu en annan vaggon är lastad m e d reskoffertar. Snart anländer tåget från Brecon o c h sammankopplas m e d salongsvagnarne bär, ett kort uppehåll vid stationen, ett sista farväl viftas af den lyckliga bruden, o c h tåget susar i väg för att kl. 5 e. m. nå L o n d o n. Äfven vid Penwyllts järnvägsstation är en äreport af cypress, holly, en o c h murgrön, o c h äfven här ha ortens lagerträd fått offra stora grenar för att p r y d a stationshuset. Man är här ungefär 900 fot öfver hafvet, högt u p p e bland ödsliga berg, s o m rätt m y c k e t påminna i smått o m norska fjällvidder, m e n nere i klyftorna är rik växtlighet. £ ' ' J a g har här förfrågat m i g m e d m:r Allcook, » the agent of Craig-y-Nos »; (slottsfogde kanske vi skulle kalla h o n o m), o m möjligheten att få se det inre af slottet, m e n mycket artigt förklarar han mig, att det ej låter sig göra. Emellertid vill jag naturligtvis se det yttre o c h b e g e r mig därför af den branta slingrande körvägen. Snart är slottet vid » Nattens klippa » — s o m är betydelsen af Craig-y-Nos. — synligt där nere i en vidare klyfta mellan de höga bergen, ett underbart läge i sanning! Några få stugor, det är allt hvad s o m är synligt af mänskliga boningar.
Han har i densamma uttalat den åsigt, att han för sin del icke vill söka komma till annat resultat än det, hvartill Utsk. kommit, men på helt andra motiver. Utsk. har nemi. bland sina motiver anfört den ordställning, som Ola Månsson i sin reservation anfört, och hvilken jag tager mig friheten uplåsa: Utsk. har sagt: ”Men denna omständighet i förening med den varsamhet och försigtighet, som röjes i den behandling af frågan, hvaraf de utmärkande dragen ofvan äro tecknade, framkallar ovillkorligt ett tvifvel om möjligheten att på en gång, serdeles i den civila lagstiftningen, söka få utbyta den lag, som gäller, emot en derifrån i grundsatser väsendtligen olika. Man har äfven satt i fråga huruvida något dylikt varit 1810 års Ständers mening. Det torde väl böra medgifvas, att det nya statsskicket 394 Ben 12 Februari. kräfde en reform af lagstiftningen; men alt denna reform borde blifva af den genomgripande art, af den vidsträckta omfattning, som lagförslagen afse, synes ej lika ostridigt.” Det är då ostridigt att Utsk. har fällt ett omdöme om det civila lagförslaget, som med stor kostnad och under loppet af 40 år tillvägabringats. För min del föreställer jag mig, att det är för tidigt af LagUtsk. att deröfver fälla ett sådant omdöme. Jag tillåter mig visserligen icke yttra någon opinion antingen detta omdöme är grundadt eller icke grundadt, men skulle föreställa mig att om detta betänk, nu bifölles af Ståndet utan någon sorts reservation, så skulle det kunna en annan gång, då fråga blir om antagande af sjelfva lagen i sin helhet, anföras, att R. o. Ad. förut bifallit det klandrande omdöme, som LagUtsk. här uttalat öfver ifrågavar. förslag. Ur sådan synpunkt synes det mig att R. o. Ad. icke borde obetingadt bifalla detta förslag; utan får jag sålunda vördsamt hemställa, om icke R. o. Ad. ville bifalla detsamma utan afseende på moliverna. Gr. Sparre, Erik: Det var mig icke oväntadt att detta LagUlsk:s betänk, skulle röna ovilja frän den sidan, lill hvilken den siste värde talaren hörer.
De skäl, som i detta Utlåtande finnas anförda, äro: att stadgandena om doms fullgörande, då talan i tvistemål fullföljes hos Kongl. Maj:t, skulle bereda den hos Hofrätten vinnande parten säkerhet, att icke vederparten må kunna under längre tid uppehålla den vinnande i hans rätt eller till och med under tiden på ett eller annat sätt till hans förfång undanskaffa sina tillgån - 16 Lag-TJtskottets Betänkande N:o 24. gar: att i dessa stadganden således läge ett »korrektif» deremot, att rättegångar af sådan anledning hos Kongl. Majit oskäligen fullföljas: och att genom borttagande af samma stadganden vinnande part kunde förorsakas förlust, hvilken endast i någon mån skulle förebyggas, om han erhölle utmätning å Hofrätts dom eller utslag, ändå att klagan deremot fördes. Dessa skäl synas mig icke vara gällande eller tillfyllestgörande, om man, såsom vederbör, fäster lika afseende på begge parternas rätt och vill, så vidt ske kan, bereda alla, ej mindre den fattige än den rike, jemlikhet inför lagen. I fall ändring icke sökes i Hofrätts dom och den, som tappat, ej godvilligt betalar hvad honom blifvit ådömdt, har den vinnande ej annan utväg för att utfå sin fordran än domens öfverlemnande till vederbörande exekutor för verkställighet genom utmätning. Hvarför skall den vinnande erhålla bättre rätt, när vederparten, kanske icke utan full befogenhet, söker ändring i domen? Jag kan ej finna att ett sådant lagstadgande är rättvist och billigt. Om den, som vunnit, får utmätning å domen med rättighet att mot borgen lyfta det utmätta, äfven då ändring i domen sökes, har han, enligt mitt omdöme, tillgodonjutit all den rätt, honom skäligen tillkomma bör. — För den rike och bemedlade möter ej någon svårighet att iakttaga lagens enkla föreskrift om utgifvande och nedsättning af hvad dömdt är; men det är ganska svårt och kanske ej så sällan omöjligt för den mer eller mindre fattige att fullgöra de flera, besvärliga och äfven kostsamma åtgärder, som åligga honom, då han ej eger och kan utgifva ådömda beloppet.
A. gjorda tillstyrkande det Rikets Ständer måtte medgifva att, emot det alt de å Riks-statens åttonde Hufvud-litcl för närvarande uppförda anslag till folkundervisningens befrämjande, tillsammans 61,630 R:dr R:mt, komma att indragas, den personliga skydds-afgiftens halfva belopp, uppgående till omkring 230,000 R:dr R.-mt, måtte för berörde ändamål anvisas, att utgå och användas pä sätt och under de vilkor, Utskottet föreslagit, har af Ridderskapet och Adeln blifvit bifallet, med den förändring, att orden: »emot det att de å Riks-statens åttonde Hufvud-litel för närvarande uppförda anslag, tillsammans 61,650 R:dr R:mt, komma att indragas», uteslutits. Preste-ståndet, som först till pröfning förehaft hvad Utskottet under punkterna Litt. B. och C. hemställt, och dervid, med ogillande af det i 2 mom. framställda förslag, för sin del beslutat att hälften af den Bih. till R. St. A Sami. 2 Afd. 15 Helft. 1 2 Sammansatta Stats-, Bcvilln.- samt Allm. Be.w.- och Ekon.-Ulsk. Meni. Jfå 33. personliga skydds—afgiften, som för närvarande ingår till Stats-verket, må under vissa vilkor öfverlemnas åt kommunerna, på sätt nu sker med folkskole—afgiften, bar, beträffande Utskottets ofvanberörde framställning under Litt. A., ansett frågan om indragning af de å åttonde Hufvud-titeln till folkundervisningens befrämjande uppförda 61,650 R:dr R:mt böra lemnäs oafgjord, att i sammanhang med regleringen af öfrige utgifter under nämnde Hufvud—t itel förekomma, samt, med afseende på Utskottets hemställan rörande användandet af den personliga skydds-afgiftens halfva belopp, åberopat sitt nyssnämnde vid punkterne Litt. B. och C. mom. 2 fattade beslut.