Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta är till hinder, tidspillan och kostnad för allmogen, som inte så noga har detta stadgande bekant och således lätt begår en förbrytelse. Dessutom har tillverkningen genom skicklighet ökat och tiden vid en marknad under den mörka årstiden är ganska kort, därför har Ständerna förordnat att försäljningen får börja så snart marknadsdagen inträtt, utan att invänta utlysningen, som dock bör bibehållas för marknadsfridens skull. 2 § På dag då marknaden börjar varde marknadsfrid tidigt på morgonen offentligen utlyst. Det är numera tillåtet att köpa och sälja innan utlysningen skett. Vid marknadens slut skall friden avlysas. 6 § Sker buller, slagsmål eller oväsen, sedan marknadsfrid offentligen är utlyst pliktar den som det gör efter lag och bötar 10 riksdaler för fredsbrott Stockholms slott den 13 juli 1818. CARL JOHAN Conkurslag Given Stockholms slott å rikssalen den 13 juli 1818. I avseende på angelägenheten av allmänt förtroende medborgare emellan har Vi inte kunnat undgå att lämna särskild uppmärksamhet åt författningar gällande konkurser. Det har visat sig att lagarna i detta avseende saknat nödvändig fullständighet och tydlighet samt inte varit kraftiga nog att förekomma gäckande å gäldenärernas sida. Så har Vi med ständerna funnit gott att upphäva förordningen om avträdesförmånsboskillnadsoch urarva mål av den 28 juni 1798 samt stadga och förordna till rättelse och efterföljd på sätt som följer. Hur gäldenärs egendom till borgenärer avträdas må, och om början av konkurs. 1 § Vill gäldenär avträda all sin egendom ger han dubbel ansökan därom till rådstugan eller häradsrätten, där han är mantalsskriven. Frälseman inger ansökan till hovrätten. Det gör också bolag där frälseman äger del. 2 § Mellan de tider, då ting hålles lämnas ansökan till domhavaren. 3 § Gäldenär skall vid ansökan uppteckna allt han äger, löst och fast, fordringar, böcker, handlingar och skrifter som rör boet. Bouppteckningen skall vara med edsförpliktelse underskriven. 4 § Om bouppteckning inte finns vid ansökan och är underskriven avslås densamma. 5 § Har gäldenär idkat handel eller rörelse var över bok skall hållas, skall rätten eller kronobetjänt genast uppteckna och försegla gäldenärens böcker och andra handlingar som angå rörelsen.
Crusenstolpe a anledning till anmärkning emot Konungens Rådgifvare i ministeriela och commando-mål, S. D. Beslöt Bonde-Ståndet, att Banco Utskottet skulle erhålla del af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, den 27 sistlidne Februarii, angående ett nytt system för Rikets Silfver-mynt; hvarjemte Ståndet förklarade det Banco-Utskottets på bordet hvilande Memorial, N:o 102, i samma ämne komme att läggas till handlingarne. S. D. Beslöts, det Stats-Utskottet komme att undfå del af Kong). Maj :ts Nådiga Skrifvelse, den 24 sistlidne Januarii, om upphörande af Djeknepenningarne samt Sterbhusafgifterne i släderne Stockholm och Götheborg. Från Höglo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet 2:ne denna dag atgifne mo - 4 Pi ot. Vtdr, i 5 1835. tioner: 1:0 af Friherre Franc Sparre, Bengt Erland? att af 8:de Hufvudtiteln måtte utgå, jemte all underhålls-kostnad för arbets-compagnierne på Kungsholmen, äfven nödige uppgifna medel till deras sysselsättande med Fästningsbyggnadens fullbordande vid Carlskrona; t 2:0"af Herr Dalman, W, F , om fullständig upplysnings meddelande, dels om beloppet af de till Stats-Contoret for år i83a influtna öfverskott å Ståts-Verkets inkomster, dels huru dessa medel blifvit använda, dels ock huru derutöfver i83o års Statsbrist kunnat tillkomma.
Stats-utskottet har noga begrundat det för rikets samtlige invånare ytterst maktpåliggande ämne, hvarom det, till följd af de från Riksstånden erhållna remisser, nu åligger Utskottet att sitt yttrande afgifva; men innan Utskottet uttalar sina egna åsigter, angående ändamålsenligheten af det nu i nåder framställda förslag, att ett staten tillhörigt, och för Kongl. Maj:t disponibelt, spanmålsupplag måtte för undsättningsbehofven vid inträffande missväxter samlas och tillhandahållas, hvilket förslag således åsyflar bildandet af dylika behållningar, som under förflutna tider funnos att tillgå uti dåvarande kronomagasiner, har Utskottet ansett sig böra erinra om de skäl och förhållanden, hvilka föranledde Rikets Ständers, vid 1823 års riksdag, vidtagna beslut om allmänna magasins-inrättningens upplösande. — Uti den härom till Kongl. Maj:t då aflåtna underdåniga skrifvelse, yttrade Rikets Ständer bland annat: att med allmänna undsättningsanstalLer alltid voro förenade drygare omkostnader för aflöning och afskrifningar, transporter samt magasiners underhållande, m. m.; att deremot vid enskilda handelsföretag en säkrare beräkning af konjunkturen kunde grundlägga skyndsammare utvägar för afsättning samt bereda besparing i anskaffningsoch magasinerings utgifterne; hvarigenom försäljningen, äfven med StatsUtskottets Utlåtande, N:o 214. 11 måttlig köpmannavinst, kumle till lindrigare pris verkställas; alt den enskilda spekulationen hos städernas handlande, då desse nödsakades undvika täflan med en inrättning, sorn hade stora allmänna fonder till sin disposition, måste inskränkas till inköp af mindre partier, hvilkas snara afsättning inom orten kunde med visshet påräknas; alt erfarenheten visade, det alla band å den fria täflan, som vid utbyten af varor och deras värden borde råda emellan säljare och köpare, voro för det allmänna mer eller mindre skadliga; samt att, derest en oförmodad större brist å en nödvändighetsartikel uppstode, och alla enskilda handelsförbindelser voro rubbade eller salta i overksamhet, skulle statens mellankommande bistånd blifva alldeles otillräckligt.
Det duger icke att med den, bibehålla de gamla tankarne, om hvad som är konstladt eller uppriktigt hos qvinnan, till och med Gustaf, som så väl borde känna mig, föraktar mig nästan, åtminstone tycker jag så, för att jag då gaf vika för hans önskan och min egen böjelse. – Sådan är mannen.» Evelina suckade djupt. Hennes tankar flydde till Efverling. «Han kände allt detta,» tänkte hon, «han ville rädda mig, men jag arma blinda! Jag såg ingenting, jag hörde ingen annan än Albert. Ack om jag ändå finge komma till moster. Om Gud ville låta mig få dö!» Evelina nästan kiknade af sina tårar. «Ja väl må vi gråta,» sade fru B. «Vi ega ingen annan tröst. Jag tycker att hvar gång jag gråtit mig mätt, jag liksom afbördat en del af min skuld åt verlden. Men den ser icke vår ånger, våra lidanden, den bara fördömer.» En lång tystnad uppstod. Fru B. redde sig till att gå, Evelina satt alldeles förintad! Hon glömde att fru B. fanns i rummet. Fru B. tog slutligen sagta hennes hand. «Adjeu,» sade hon med ton af det innerligaste deltagande. «Förlåt mig om jag gjort er ledsen. Jag skall, om ni tillåter, snart återkomma, jag vågar icke nu dröja längre, B. väntar säkert på mig. Herr Säfve är väl också snart här.» «Ack ja, Albert!» utropade Evelina. «Det var sant, han gick bort sedan han läst Efverlings bref. Jag vågar ej möta hans ögon då han kommer.» Fru B. tog afsked och gick; då hon kom i trappan till sitt hem, andades hon på sin näsduk och torkade ögonen. Hon ville icke visa sin man, annat än ett gladt och leende ansigte. «Hvar har du varit så länge?» sade herr B . «Det kläder icke ett fruntimmer att springa på gatorna.» «Jag har varit hos fru Säfve,» sade hon smekande, «och beklagat hennes sorg.» Herr B. sköt henne sagta bort och återtog sitt arbete. «Albert har nyss gått härifrån,» sade han «Han begärde mitt råd i en sak som för ögonblicket är kinkig nog. Evelina är lycklig som har både man och förmyndare.
The, hvilken vara sjnts Utskottet jemte rättelse i värdet till 2 R:dr i stället för det nuvarande 1 R:dr 16 sk., kunna tåla en förhöjning i införsels-tullen från 8 till 12 sk. U.. Tobak. Utom det att, på sätt förut blifvit omförmäldt, utförsels-afgifterne blifvit borttagne å tobaksblad och stjelkar, har Utskottet ansett samma skäl, sora grundat dess åtgärd att föreslå förhöjda införselsafgifter å en del andra colonialvaror, såsom Caffe och Socker, böra föranleda till förhöjning i införsels-tullen å de serskilda slagen af tobak, hvadan Utskottet ock hemställer, att dessa afgifter må ökas, för 52 Bevillnings-Utskoltets Betänkande , N.-o 12. Blad, Marylandsoch andra slag från 6 till 8 sk. U., för Cigarrer från 1 R:dr till 1 R:dr 6 sk. U., för Karfvad: karduser eller lös i fastager, från 12 till 14 s^- och knaster från 32 till 36 sk. U., för Malen eller snus från 12 till 16 sk. U., för Spunnen eller Negerblad från 8 till 10 sk. U., för Stänger och Carotter från 16 till 18 sk. och för Sljelkar dels i tullvärdet från 5 till 6 sk., och dels i införsels-tullen från 2 till 4 skper U. Trädvaror: Stäfver Baggoch Botten-. För åstadkommande af en utaf behofvet påkallad nedsättning i tull-afgifterne å stäfver af mindre dimensioner än 42 verktums längd å Laggsamt 27 verktum å Bottenstäfver, har det blifvit nödigt, att för denna rubrik föreslå följande förändrade lydelse nemligen: Stäfver, Laggoch Bottenaf till och med 34 •verktums längd å de förra och 22 verktums längd å de senare: Tullberäkningen.
Råg m <50* 13 5% Oriad dita - i 14 __ 7 — Otiadt Korn - 1)0 ta — 1809 — Oriad Råg . 64 3, — H — Oriadt Korn - 87 ‘1 räfö —■ Oriad Råg 7 bo 1,8 —. Dito Korn v 837 — 10 — Enligt hväd upplyst blifvit, har Gonsti-ue* tions-Majofen Fahreus erhållit contract uppå vissa ars tid för ali den, målning, sorn vid Lyckebys, Kronan tillhöriga Qvarnar kari verkställas, under vilkor, att all målning, som för Amiral itets—. Staten kan erfordras, bör ske tullfritt och utan annan beräkning, än så kallad malnings-procent «l!er ersättning för förluster under sjelfva målningen, hvilka förluster bestämdt blifvit utsatte för spannmål af god o.cii vanlig beskaffenhet; mea som dat Ufven händer, a,tt mindre val riad, eller af sjöskador uppsvälld och skadad säd måsfe exnottagas och algångarne då blifva större, hade särskildt bordt pröfvas och efter förekommande omständigheter afgöras, om större procent än den stad. gade någon gång bardt få beräknas. Undersökningen i dessa ämnen täl intet uppskof, om ändamålet skall vinnas, helst förmodligen flere personer böra höras, hvilka eljest efter några års lorlopp forde bortflyttat eller med döden aflidit» Det har således fästat min uppmärksamhet, att ett Ulen 8 Mars. 39i ett målafsådan egenskap, sorn fordrar den skyndsammaste undersökning, ännu icke hunnit till slut hringas. 2:0 Enligt omslutad räkning tor ar 180g balanceras 661 £tt14 och enligt pag. 147 vid 1810 års räkning 132 tJtfe 7 5% brödgrus, som. uppkommit på sådant bröd, som af krigsgärdsspannmål ar tillverkadtRedogöraren hav, enligt hvad upplyst blifvit, af det skäl fran.
Guldmedalj Malmö 1896, Stockholm 1897. Nutidens bästa STICKMASKINER. Omsorgsfullaste arbete. Största användbarhet. Billigaste pris. Köpare erhålla undervisning gratis. A st telier för, 19 Damtoi letter NS M ockholm Tunnelgatan 19 O R Fru rekommenderas i benägen åtanke. Välkänd elegant snitt till moderata priser. Särskild afdelning för beställningar från landsorten^ som utföras omsorgsfullt utan profning da ett välsittande lif insändes jämte längdmått på kjolens bak-, sidoch framvåd, och då för ändamålet särskildt konstruerade mekaniska byster inköpts, kan hvarje figur på- räkna ett välsittande arbete. Finaste rekommendationer öfver hela landet. Förfrågningar besvaras omgående. Telegrafadress ÖKNS, Stockholm. (S. T. A 58410) JOH. Allm. Kontor: SS Skeppsbron » ». Allm. Försäljning: B Strandvägen B. Rikstelefon 22 29. Allm. Köp alltid radiatorsmör! J@ae&lt;WQ / i) (S Husmödrar! Spara är lösen för hvarje husmoder med en begränsad Jiushållspenning! Huru göra en verkligt stor besparing? Jo, använden i Edra hushåll Pellerlns Margarin, Göteborg, som är bäst, drygast och O lOent^ger, A, till f a b r i f e s p r i s e r franfeo ocb tullfritt Gardin-Magasinet. Specialaffär för GARDINER och afpassade MATTOR. Allm. Riks&gt; 5069. S t o c k h o l m. E n g e l s k a Haga. Trädgårds utställning och försäljning af dekorationsväxter for boningsrum fortgår ännu en kort tid i n:r 9 Biblioteksgatan. Dam-Filthattar. — Nya modeller. Dessa s. k. fotfilar, för liktomar och bårdnader, rekommenderas af läkare. Säljas från 25 öre stycket i C. F. Dufvas butik, Drottninggatan 41. Zurichs äldsta Siden-etablissement, grundl. Rekvirera, profver! betygsafskrifter torde sändas i biljett till » Egendom », p. r. Moholm.
Med den första Talaren instämmer jag i det af honom begärde tillägg till bifall å Utskottets förslag; och i afseende på hvad den sednare yttrat, att man genom särskilta localanstalter förhindrat i Stockholm sjukdomars utspridande, är det väl säkert, att MedicinalFörfattningarne äro tydliga i det fallet, att man skall skilja de smittade från andra, och hindra communication, meri dervid förekommer städse, att de personer, 10B Den 29 September. som hafva bevakning öfver att detta sker, icke äro betalte, och dock måste betalas. Cornmunerne äro skyldige, att efter tour bestrida vakthållning, men de, som hafva uppsigt öfver denna vakthållning, måste betalas. Således är det nödvändigt, att medel finnas till arfvoden för dem, som i detta afseende sig utmärkt genom drift och ordning. Det är på grund af erfarenhet jag gör mitt tillstyrkande. Jag har varit tvungen att särskilt söka anslag för personer, hvilka haft uppsigt öfver dem, som hållit vakt omkring byar, der farsoter utbrustit. Detta har blifvit beviljadt af extra medel. Så mycket lämpligare vore det, om Ständerne uttryckte, att delta anslag kunde användas äfven dertill. Jag anhåller om bifall å Utskottets Förslag med det tillägg Herr Munck af Rosensköld yrkat. Friherre Palmstjerna_, Carl Otto: Ulan att vilja ingå i detaljerne öfver nödvändigheten af dessa medel, hvartill jag ej tror stället vara här, får jag yttra den tanka, att ett annat ord, än det som finnes i Utlåtandet, torde kunna uppfylla Herr Munck af Rosenskölds mening; om t. ex. vid detta anslags beviljande Rikets Ständer yttrade sig, att det blef en tillökning i anslaget för smittosamma sjukdomars och farsoters hämmande. Det skulle uttrycka både förekommande och botande. Jag hemställer, om icke införande af ordet hämmande Den 29 September. 109 torde göra tillfyllest. Det skulle göra sä mycket, att meningen kunde extenderas. Herr Munck af Rosensköld: Farsoters hämmande är alldeles icke detsamma, som deras förekommande. Man förekommer en farsot derigenom, att man hindrar den att uppkomma. Sjukdomen är ej farsot, förr än den hunnit angripa en mängd af menniskor.
Härförutan hafva inom Wemmenhögs härad å Jordberga egendom täflings-plöjningar jemväl blifvit anställde och priser årligen utdelats, samt inom Färs härad en förening bildats, hvilken å Öfveds Klosters egendom viss tid årligen äfven låter anställa enahanda plöjningar och så väl härvid, som vid en på samma gång förekommande exposition af hästoch fäkreatur, priser och belöningar tilldelas dem, som deraf göra sig förtjente. Om desse belöningar tällås och hafva de redan i många afseenden hemburit till stiftaren tillfredsställande frukter. Skolarne. Å norra delen af Länet, som egentligen räknas För skogsbygd, äro laga skiften dels afslutade och dels under verkställighet. I samma mån desse fortgå och skiftesägarne tillträda nya planerne, afverkas skogen, utan att någon återplantering å sådane ställen ännu blifvit påtänkt. Uppmaningar och råd emot ett dylikt hushållssätt har Hushållnings-sällskapet vid sina årliga sammanträden meddelat och, genom spridandet af den genom Eders Kongl, Maj:ts Nådiga föranstaltande utgifna handbok rörande hushållningen, sökt främja en bättre skogsplantering; men några verkningar häraf hafva ännu icke visat sig i skogstrakten; hvaremot dessa blifvit mera märkbara å slältlandet, hvarest, i synnerhet vid de större egendomarne, dit Forstman så väl från Dannemark, som Tyskland, till skogarnes uppmätning, taxering och systematiska behandling, blifvit införskrifne. Allmogen å slättbygden planterar sällan annan skog än pilträd i skillnads-linierne, af hvilka träd hemtas dels le mars-Berättelse fr. Malmöhus Län. 2 10 bränsle och dels vidjer till taktäckning. Byggnads-materialier af fur och gran inköpas dels i sjöstäderna och dels af ankommande försäljare från Smålands eller Christianstads Län. Tili fällning af träd nyttjas vid herregårdarne sågar; men de hit ankomne exemplaren sågar från Nyby bruk hafva icke blifvit begagnade af den anledning alt de anses för korta till fällning af den större ekoch bokskog, hvilken är allmännast här i orten.
Jag för min del anser delta Herr Godlurids, på egen bekostnad, med uppoffring af tid och möda samt utan all egennytta, gjorda vackra företag så hedrande, alt jag i anledning deraf vågar hemställa, om ej en dylik handling förtjenar uppmuntran och understöd, på det han derigenom må komma i tillfälle att fortfara, hälst de fleste af hans patienter varit af den ringare och fattigare classen, af hvilka han ej undfått annat, än deras hjertliga tacksägelser, men likväl måst underhålla allt som i och för detta företag erfordrats, äfvensom en person till sitt biträde. Jag känner allt för väl, att samma resource till hälsans återvinnande jemväl finnes hos Herrar Läkare; men jag tror tillika att deras tid ej kan tillåta dem, att så vidsträckt utvidga sine åtgärder i denna gren af deras vet - 202 Den 8 December e. m. tenskap, och torde äfven en stor del af dem sjelfve vara i saknad af Electi icitetsmachin; hvarföre jag är så mycket mera förvissad, att detta Herr Godlunds hedrande förelag är ej allenast gagneligt och välgörande, utan äfven förtjent af uppmärksamhet, uppmuntran och ett billigt understöd årligen, emot vilkor, alt han hädanefter som hittills bispringer de fattige och olycklige, som anlita honom; hal dst den fattige, som icke äger annan gärd, än sin tacksamhet, alt hembära, tror sig ej en gång kunna eller ens böra våga begära en Läkares hjelp, då han deremot genom daglige exempel af sine likar, hvilka genom Herr Godlund återvunnit hälsan, lättare söker hjelpen hos honom. Jag får således vördsamt anhålla, att denna min Motion, må med de andre respective Stånden coromuniceras och till vederbörligt Utskott remitteras. Vid hvilket Memorial voro bifogade följande handlingar: Den 8 December f. m. Förteckning pä sjuke af mig botade genom Electricitet under åren 1826, 1827 och 1828 j bestyrkd med Patienternes egne bevis af nedanstående data. Bevis af 1826. Jan.
Någon annan vilkorlighet eller obestämdhet kan icke igen* finnas i dessa anbud, än de af Utsk. anförda bergslagets yrkanden, att inga kol förtärande verk måtte vidare få anläggas inom dess kö* pekolsdistrikt och om fortfarande ersättning åt hyttenummerägarne af skillnaden emellan progressiva lösningsocii markegångsprisen å rån* tekolen. Beträffande försl det äskade fortfarandet af förbudet mot anläggning af koltärande verk inom bergslagets nu anvista köpekols* distrikt, har hittills icke begslaget med stränghet utöfvat sin rätt, då i närheten af Fahlun 2, främmande bolag tillhörande, nya kopparverk kunnat uppsta, och har detta yrkande icke af K. M. i Dess nåd. propos. blifvit godkändt och torde hela frågans bestämmande böra öfverlemnas lill K. M. I afseende deremot å fortfarande ersättning för ränteskilnaden, en ersättning som icke tillgodokommer bergslaget eller i någon mån bidrager alt minska kostnaden för grufvans drift och underhåll, får jag fästa uppmärksamheten derå, att den med hvarje år förminskas och troligen upphör omkring år 1855. Om man likväl, i motsats med hvad K. M., ”såsom billigt” föreslagit, skulle anse, att den borde för den återstående tiden drabba bergslaget, kan man ju bestämma detta såsom ett vilkor i förmedlingen af kopparräntan? 4:o Alt bergslaget, oaktadt de för detsamma inträffade onekligen missgynnande förhållanden, icke varit i svårare belägenhet, än alt det mäktat, under tidrymden fr. 1801 t. o. m. 1839, ehuru med skuldsättning, dels utvidga sina enskilta verk, dels anlägga nya, så att vid dem åstadkommes en ärlig stängjernstillverkniug af eget tackjern, af öfver 13,000 Skft.
Månne det ej vore naturligare och mera billigt att låta denna Silfver-Tull utgå af Import-articlar? Att Banquen, i den oförmodade händelse Coursen skulle gå under g6 sk. på Hamburg, öka sin SilfverFond genom införskrifning af Silfver och utställa Sedlar, är högst nödvändigt att positift i BancoFullmägtiges Instruction föreskrifva; i annan händelse skulle, vid ett Coursens hastigare fall, de största privata olyckor otvifvelagtigt inträffa, och föranleda till samma näri ugslösa tillstånd, som efter 1765 års märkvärdiga Riksdag. Det sid. 35 projecterade Lån af Silfver, till 3 millioner med 6 proCents årlig Ränta och a:ne proCents årlig Capital-afbetalning, torde icke stå att erhålla. Man har förut miss - Den i5 April. 525 brukat Nationens beredvillighet att bära dess redbarheter till Banquen, och det är ännu i friskt minne, huru detta frivilliga offer på Fäderneslandets altare blifvit belönt. Hvartill tjenar det dessutom att utlemna Silfver, så länge Realisation icke på en gång kan göras? och kan jag på samma grund icke tillstyrka utgifvandet af de föreslagna underhaltiga och rask. stycken. Inom Landet har man längesedan blifvit liknöjd för Silfver-skiljemyntet, och man finnér Småsedlarne vida beqvämare i den mindre rörelsen. Ett underhaltigt Skiljemynts utspridande, utan stadga i Myntvärdet eller föregången Realisation, skulle ej heller göra detta gångbart. Ifrån Banquen torde det genaste vägen vandra till Guldsmedens digel, eller af våra fordna Landsmän, Finnarne, begärligt inväxlas och utföras, hvarvid jag åberopar Prosten Fröbergs yttrande i ämnet och med honom mig förenar. Skiljemyntets utgifvande vore i sakernas nu varande skick endast en Amortissement af Rörelse-Capitalet, under en ny skepnad. Deremot är Koppar-skiljemyntets prägling till den valeur Utskotten föreslagit, i min tanka, oundgängeligen nödvändig.
Maj:ts nådiga Bref den 1 November 1839, tillkomna löneförhöjningar och anslag till nya lärarelöner, hvarpå Revisionens i denna punkt framställda anmärkning utan tvifvel har afseende, finner Konsistorium skäl vara för handen, att likstämmighet vid samtliga Domkapilen härutinnan iakttages, om en sådan kontroll öfver medlens riktiga utbetalande till vederbörande anses af behofvet påkallad. 4:o Samma underdåniga yttrande får Konsistorium afgifva öfver den i denna punkt framställda anmärkning om stipendia collectanea. 5:o Rörande räkningarnes underskrift, så har härstädes varit vanligt, att hvar och en redogörare underskrifvit de af honom ingifvande räkenskaper, hvilka samtliga, efter i Domkapitlet anställd granskning, till deras riktighet undertecknas af Biskop och de Konsistorii-Ledamöter, som för den dagen, då granskningen skett, varit närvarande. Skulle den af Revisionen föreslagna förändring häruti anses mera ändamålsenlig, så har Konsistorium, för sin del, häremot intet att andraga. Hvad sjelfva förvaltningen af de större kassorna angår, hvilken är uppdragen dels åt Rektor Gymnasii dels åt Decanus, så lärer det ej kunna bestridas, att densamma, i anseende till hvaijekanda orsaker och synnerligast ofta inträffande fallisementer bland låntagarne, är förenad — 193 besvär och omtanka, som allt för mycket upptaga den tid, hvilken bättre kunde egnas åt lärarekallet och öfriga en Konsistorie-Ledamot åliggande göromål. Det vore derföre önskligt, att någon särskild person kunde vid Gymnasierna antagas och af allmänna medel aflönas, åt hvilken dessa befattningar, med hrad mera till det ekonomiska hörer, kunde uppdragas. 6:0 De kassor, öfver hvilka Hektor, enligt Kongl. Skolordningens 2 Sekt. 3 kap. 2 $., har vård, ansvar och redogörelse, äro: l;o Läroverkets egen kassa, 2:o den till Läroverket särskilt hörande Premieoch Fattigkassan.