Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den ersättning, han velat lemna vederb:de expeditionshafvande, tror jag är alldeles för knappt tilltagen, då man besinnar huru många domsagor, rådstufvu-rätter och landshöfdinge-embeten vi hafva i landet, och hvilket ökadt arbete äfven för hof rätterna och öfverdomstolarne skulle härigenom uppkomma. Fördelade på alla dessa auktoriteter, skulle de nämnda 8,000 rdr:na icke på långt när förslå, och då på ganska många ställen det för stämpel-beläggningsbestyret behöfdes en särskild tjensteman, som blefve derföre ansvarig, så komme säkert ej stort mera, än en vanlig piglön, denne till godo. Att, med det utsträckta användandet af beläggningskartor, underslef lätteligen kan komma att ega rum, har icke kunnat bestridas, och om äfven stämpelbeloppet icke är högt, har erfarenheten dock vi sat, att personer gifvit vika äfven för en mindre frestelse. Så t. ex. är det säkerligen Hr von Koch icke obekant, att tjenstemän varit tilltalade för att hafva skrifvit för få bokstäfver på raden och för få rader på sidan, och detta blott för att vinna en förhöjd lösen af 9 sk. b:ko. För min del vidhåller jag den åsigt, att det vore bäst, att R. o. Ad. afsloge denna punkt i Betänk:t. Hr von Koch: Min uppmärksamhet har blifvit fästad derpå, att det vöre lämpligast att, för den händelse R. o. Ad. eller R. St:r antoge förslaget om skrifkartornas afskafiande, väcka särskildt förslag om ett tillägg till § 11. Jag afstår derföre från mitt yrkande om bifall dertill nu, förbehållande mig att få framdeles dertill återkomma, såvida omständigheterna sådant föranleda.
— Herr Thams Memorial ang :de högre Embets mäns inväljande i Utskotten samt Ankomne Protocolls Utdrag uplästes f[o]1: d. 19. Maji Lästes Protocolls Utdrag från Särskildta Utskottet samt Tvänne Memorialer af Herr Friherre Staél von Hollstein angående ändringar i Tryckfrihets Lagen, äfvensom åtskillige anmärkte Stats Råds Protocoll. — Svar till särskildta Utskottet justerades • f[o]l: d: 24. Dito. Uplästes Ankomne Protocolls Utdrag, hvar af det rörande redaktionen af Riks-Acten lades på bordet f[o]1: d: 26, Dito Kongl : Maj :ts Nådiga Proposition om till lägg i 81. §. Regeringsformen. — Riksdagsmannen Åbergs Memorial till vederläggning af Anders Nilssons förslag, samt Ankomne Protoeolls Utdrag uplästes f[o]1: d: 30. Maji Öfverlades och beslöts angående Grundlags frågornes uptagande enligt ett Stånds beslut. Utskott Prästgårds-byggnad och Anders Bengtssons rörande indragning af Justitia Ombudsmans Embetet. Junii Justerades Memorial till Riksens Ständer med utlåtande om Grundlags frågornes uptagande. — Uplästes ankomne Protocolls Utdrag och deribland Bonde Ståndets ang :de Konungens erinran om rättelse i Grundlagen i anledning af tillägg i Justitia Ombudsmannens Instruction 25. f[o] 1: 249. d: 6. Junii. Anmältes att Justitia.1 Ombudsmannens Dia rier blifvit granskade. — Beredningens Protocoller af d: 2. och 5. Junii angående af Herr Lamberg, Anders Nilsson, And: Åberg, Tham, Lundgren, Spaldencreutz, Anders Larsson, Kjellander, Stael von Hollstein och Wessing väckte Motioner, jemte Förslag till Ofvan nämnde rättelse lästes och lades på bordet f[o]1: d: 7. Junii Disputerades om anmärkte Protocoller ... f[0]l: d: 10. Dito.
Kan gifva salt bringa och annat salt kött en utmärkt smak. Genom ett spjäll reglerar man elden, så att tillräckligt stark rök utTills stängeln vuxit upp öfver jordvecklas. För att en skinka skall bli I ytan, kunna de gärna stå på en mörk genomrökt, behöfver den hänga på l plats, men måste sedan flyttas i ljuset. denna plats endast 8 — 10 timmar. Temperaturen måste till en början i hållas helt låg, och först längre fram YumYum. I på våren, vid riklig tillgång på solljus och frisk luft, höjas. Inflyttas de strax efter omplanteringen i varmt rum, torka blomknopparne lätt bort. Ostron äro närande, men näringen På enahanda sätt förfares med anstår naturligtvis alls ej i rimlig prodra i krukor odlade liljor, såsom de portion till priset. De innehålla 15 % ägghvita, 90 % vatten och 2,5 % salter. olika varieteterna af speeiosum (lancifolium) m. fl. Viola. De äro, när de ätas färska och ej till öfvermått, en helsosam föda. Stekta eller tillredda på annat sätt äro de ej så lättsmälta. Det är bäst att köpa sina ostron vid kall väderlek. D e Sidenband rengöras lätt med benzin. måste förvaras på ett kyligt ställe och Man lägger dem i en kopp, hvari man stå väl öfvertäckta. När skalen stå slagit så mycket benzin, att de fullöppna, är djuret dödt; ligger djuret ständigt! täckas däraf, och låter dem löst i skalet, när man skakar det, eller ligga någon tid. Därpå tar man upp har det ett blåaktigt utseende, är det dem, kramar ur benzinen och stryker sjukt. Man bör naturligtvis ej taga dem, medan de ännu äro fuktiga, melemot sjuka eller döda ostron. lan rent kläde. G. G. Köket. Tvätten. Kännarinna, JM äringsmedlen. Frukt eller potatis? Det är en allmännt spridd åsikt, att kokt frukt icke innehåller mycket näringsämne och att potatis i detta afseende är att föredraga. Detta är alldeles oriktigt. Kokt frukt är fullt ut lika närande som potatis, men magen känner sig längre tillfredsställd genom den senare, emedan den ej är så lättsmält som frukt.
Det är nu många herrans år, se’n jag såg henne. »Tackar! Hon befinner sig väl. Litet nervös brukar hon nu alltid vara, men eljes är hon som sagdt ganska kry. Och er egen?» »Jo tack! Hon ligger i Lysekil och badar i sommar.» En paus uppstår. Baronen stirrar slött framför sig; ångbåtspipan hvisslar, och major Hjelm reser sig upp, ser ut genom fönstret och utbrister raskt: »Min själ och salighet, ser jag icke redan Björkviks brygga derborta. Så går tiden undan i trefligt sällskap. Men hvad vill det här nu säga! Björkvik är ju sista stationen på vägen. Herre Gud, baron skall då till samma ställe som jag, icke sant?» Under det majoren med sin vanliga skorrande röst yttrade detta, hade baronens ansigte blifvit om möjligt ännu blekare, partierna mellan ögonen och öronen formligen glänste i en matt hvithet, och det ryckte osedvanligt häftigt i hans mungipor. »Jo, jo», stammade han, i det han i sin förbittring tryckte de långa, hvassa naglarna in i händernas slappa kött, »ja, ja visst, jag ska’ – jag ska’ på besök här.» Majoren, som märkte hans förvirring, såg ett ögonblick förbluffadt på honom, sprang så upp, tog i häpenheten två toner af en glad visstump, liksom om han inom sig funnit nyckeln till gåtan, teg derpå strax igen och började ifrigt slå om sig sin vida, blåa kappa, medan han då och då under lugg förstulet betraktade baronen, hvilken tafatt vande sig om och låtsade justera sin halsduk framför en spegel. Noveller KÄRLEK OCH POLITIK. Bredvid sin åttaåriga dotter stod Dom Ignazio de Andrada e Silva på balkongen af sin Quinta, och blickade åt den väg, som ledde åt hufvudstaden. Jag vet väl, sade han, att de ännu knappast äro att förvänta: ännu står solen alltför högt på himmelen, ännu har hafsvinden knapt börjat uppstiga, och mycket lärer väl icke Drottningen vilja afkorta af sin vanliga siestà. Dock hade de lofvat att komma tidigt.
Eders Kongl. Maj:ts underdåhigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Riddersk. och Adelns På Prest-Ståndets vägnar _ ' vägnar Carl Mörner J. A. Lindblom h. t. Landtmarskalk. n. v. Palman. På Borgare-Ståndets På Bonde-Ståndets vägnar vägnar II. N. Sclnvan Lars Olsson h. t. Talman. n. v. Talman. Uppiast hos Samteliga Riks - Stånden den 4 Juli, Stormägtigste Allernådigste Konung! Till Riksens Ständer har en framställning blifvit gjord rörande de olika meningar, som vid tillämpningen af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 17 December 1810, samt Kongl. Kammar-Collegii och Kongl. Kammar-Rättens i följd deraf den 18 Februari 1811 samfäldt utfärdade i itc Bandet, 7< 8« Kurt» Den 2 Juli. kungörelse , i sa. måtto kunna deraf uppstå, att då uti berörde Kungörelse prsesériptionstiden för Revision af Kronans Uppbordsmäns oell Redogörares Räkenskaper är utstakad till 10 år, men deremot denna prasscriptionstid är inskränkt till tre år i afseende på de personer, af hvilken class som helst , de der för tillfället anförtros några Kronans medel, ätt till något visst extra behof användas, emot särskildta Redogörelsers afgifvande, det icke är nog tydligen bestämdt, huruvida sislberörde kortare piaescriptionstid bör äga rum i afseende på de redogörelser , som för krigskostnader afgifvas ; hvarjemte blifvit anmärkt, ej mindre svårigheten och stundom omöjligheten att inom så korrt tid verkställa en fullständig Revision af bersrde redogörelser, än äfven den förlust Eders Kongl. Maj:t och Kronan deraf tillskyndas, om Redogörarne undgå ansvarighet för sådana behöriga anmärkningar , som vid deras aflemnade räkenskaper äf nämnde orsak icke hinna upptäckas. Riksens
Majtts Nådiga Förordning den 17 April 1828, än af bifall till de af Utskotten här ofvan föreslagna förändringar i administrations-sättet, otvifvelaktigt medgifva betydliga indragningar i den nu varande Tjen.' stemannapersonalen, till minskning i hittills åtgångna förvaltningskostnader; tillstyrka Stats samt Allm. Besv.o.Oec.-Utsi. Uti. N-.o 71. 33 tillstyrka Utskotten Rikets Högloft. Ständer att hos Kongl. Majit underdånigst begära, det ålla umbärliga Embeten och Tjenster, som af Militiee-Boställs-Cassan hittills blifvit aflönade, ofelbart måtte, vid nuvarande lnnehafvarnes afgång, indragas. Flere Ledamöters aflemnade Reservationer varda härhos bifogade» Stockholm den i<8 September 182g. Reservationer: Af Herr von Schantz, Carl Petter Ulric Ottos Enär de Officers-Boställen, som tillhöra Flottan, endast äro Sex till antalet, och icke kunna betraktas under lika förhållanden, som Officers-Boställen inom Arméen, helst Boställs-afkastningen ingår till Tionde Hufvud-TiTeln och ej är en löneinkomst för Compagnie-Chefen, anser jag med dessa Boställens utarrendering böra, Hädanefter som hittills, fortfara genom Förvaltningens af Sjö-Ärendena och Kainmar-Collegi försorg. 1Bill, till Rikt-St. 2 Afdi 17m H:t, 3 34 Tiil.t.Stats s, Allm.liesv.o.Oee.- L tsk.Utl.Ntoy i. Af Herr Friherre Palmstjerna, Carl Otto: Emot pluralitetens beslut i nedannämnde omständigheter får jag, uppå följande skäl, mig reservera.
Preste-Ståndet den 2 Borgare-Ståndet den 2 Bonde-Ståndet den 2 Rikets Sländers underdåniga skrifvelse, angående tiden för nästa revisioner af Stats-, Bankooch Riksgäldsverkens förvaltning och räkenskaper. (Stats-Utsk:s Mern., N:o 196.) S. A. K. I anledning af stadgandet i 68 § Riksdags-ordningen, att Rikets Ständer skola utsätta tiden för den revision af Stats-, Bankooch Riksgäldsverkens till - 164 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 92. stånd, styrelse och förvaltning1, som näst efter hvarje riksdag kommer att ega rum, och till hvilken förrättning de utsedde Revisorerne böra af K. M:t kallas, hafva Rikets Ständer, enär, hvad statsverket beträffar, afslutade räkenskaper för åren 1848 och 1849 blifva instundande höst att tillgå, bestämt tiden för nästa revision af Stats-, Bankooch Riksgäldsverkens förvaltning och räkenskaper till den 15 nästkommande September samt för den derpå följande revisionen till den 15 September 1853 $ Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M:t härmedelst i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 2 Juli 1851. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 Juli 1851. Preste-Ståndet den 2 Borgare-Ståndet den 2 Bonde-Ståndet den 5 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående inrättande af ser' skilda domstolar för behandling af brottmål rörande häktade personer. (Lag-Utsk:s Bet. N:o 26.) S. A. K.
Kungen sjunker tillbaka i sin stol, lutar hufvudet mot sina händer och vaggar det af och an. – Det går rundt i min arma skalle – säger han klagande. – Det surrar som af torra ärter! – Men i säng vill jag icke. – Jag hatar min pinobänk! – Tror ni det är svårt att dö? – Svårt som att somna, när man är trött. Men E. M:t får icke tänka på sådant. – Och alla lämna mig ensam! Holck är borta. Warnstedt är hos fru Bülow och ser på sin unge. Ni får icke lämna mig nu! – Nej! Jag skall stanna och läsa för E. M:t. Först långt framåt eftermiddagen faller kungen till ro. I boudoiren utanför sitt sofrum går drottningen rastlöst af och an på golfvet, när Struensee anmäles. Hon har väntat honom i timmar under stigande upphetsning, och hon mottager honom med synbar onåd. – Ni kommer sent, herr etatsråd! säger hon i tillrättavisande ton, som om hon talat till en försumlig domestik. Uttrycket i hennes ansikte är missnöjdt och otåligt, kinderna äro flammigt röda. Detta mottagande sårar honom så kännbart, att han knappast kan behärska sin vrede. Han står framåtböjd, med blicken sänkt, och vågar icke öppna sin mun, innan han lyckats kufva sin förbittring. – Kungen har hållit mig kvar! svarar han slutligen. – H. M:t var icke väl till pass! – Jag har med mycken otålighet längtat efter att kasta mig för min drottnings fötter. En brännande rodnad stiger honom uppåt kinderna, han blygs för sin fräcka lycksökar-lögn, och själfföraktet klämmer honom för strupen. Men hennes ansikte blir plötsligt idel blidhet, och hon räcker honom sin hand, som han ödmjukt kysser. – Jag har också längtat efter er! hviskar hon, småleende. Hon vänder sig kokett och går bort till fönstret, där hon intager sin vanliga plats, själfsvåldigt utsträckt i halfliggande ställning och med ett ömt uttryck i ögonen. Han följer efter, sätter sig på en taburett och sträcker ut handen efter Emile, men hon bjuder honom med en gest att komma närmare och makar sig själf ett stycke längre in på kanapéen för att lämna honom rum.
Män frän de större Städerne, hwilka endast fylla sin bestämmelse af Stad, och af Livi1i8ter och Borgare frän Smästäderne, hwilka hwarken genom sit läge eller sin rörelse eller sina allmänna ärenden föranleda til sina innewänares utbildning, borde antaga inom sig för at försäkra Ständets wärde, kepre8entLNter af Ständspersoner i Staden, hwilka gemensamt med Borgaren bära flera Stadens bördor, af Bruksägare. ^-rbric-Inter och t 0§8S88i0NLt6r pä landet, " hwilka bereda ämnen för handeln och handtwerkerierna. Desia Folk-Lianers intere58en Den 19 Maj?. 187 äro gemensamma och ömsesidiga med Borgarens, och samfält bilda desia föreflagne -.<-p,-e8>.n^uit-r af Borgare-Ständet just samma del af Nationen, som wäljer til Unoerhuset i England — Motstånd är icke sannolikt. Af den tilfällighet, som efterhand tildanaL A,epi-e8?ntationen8 närwarande ffick, men hwarken aföfwerläggning eller föresats, har ur PresteStändet blifwit utesluten en r-lllss af Embetsmän, som med Prästerna äga gemensamma wilker af kunffaper, yrke, im?r-88L, befordringar m. m.
Följer ställning så i s a m m a rike men namnet » Aus Wahrheit. » verk en ypperlig af s k a l d e n s halsstarrige, under öfvervåningarna kringgå den nya stafligen sätta hela Under sexåringen öfver små in öfver den lille i af lät besökaren. ett Därifrån och till kvinna, hvars sträckte med bädd, till hvars hon sina ystra lekar, kärlek och pietet, han kunde efter son, v i d skaldens födelse, dels sådant det sig efter d e n af fadern, byggnaden, ännn i befinner hvilket sig, gestaltade 1 7 5 5, företagna sistnämnda dragande och var skick omdet lockande sioner nå ett framlocka en lyckönskan sitt agg och jande drastiska ord: euch zum Thom e d beNär a f förslutligen den från vänligt från sin af d e s s a och Thoranc denne sökte sin v ä r d, g r ä m e l s e luft » Ich wollte, sie gaf i fölhatten Teufel gejagt, u n d w e n n ich hatte mitfahren sollen. » medlarnas Hvarpå liga det kräfdes med sina som de derkammare, till s i n a d i m e n - mindre anspråksfull i n o m h e m m e t, h v i l k e t v a r s o m att o m i l d t hvilka latinska gar, ett så italienska och från hvars utkiksfönster på gafoch s p e j a d e efter sin son m å n g e n afton o c h natt under den period, då det grant målade värdshuset i net emot snedt den täcka gathöroch Gretchen därinne öfvade en fast verkan eldige på GOETIiE I YNGLINGAAREN. ynglingen.
Till bestridande af de för kolonien S:t Barthelemys förvaltning enligt derför nu gällande grunder erforderliga kostnader, som icke af koloniens inkomster betäckas, hafva Rikets Ständer för instundande statsreglcrings-period anvisat å Riksgälds-kontoret en summa af Femtiofyra tusen Ridr, att under hvart och ett af åren 1861, 1862 och 1863 utgå med 18,000 Ridr, under förbehåll af den framtida godtgörelse till nämnde Kontor, hvilken genom ökad afkastning af kolonien eller medelst dess afhändande kan beredas; börande utbetalningen af detta anslag ske enligt de reqvisitioner, som af Kongl. Stats-kontoret derå afgifvas. § 150. Vid regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde hufvud-titel, hafva Rikets Ständer, såsom hyresersättning åt Chefen för Kongl. Ecklesiastik-departementet, beviljat och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisat, dels, för tiden från den 1 April 1859 till slutet af innevarande år, en summa af Tre tusen femhundra Ridr, och dels, för instundande statsreglerings-period, ett årligt belopp af 2,000 Ridr, eller för åren 1861, 1862 och 1863 en sammanräknad summa af Sex tusen Ridr; hvilka medel således böra af Riksgälds-kontoret efter vederbörliga roqvisitioner utbetalas. § 151- Utöfver de vid föregående riksdagar anvisade medel för utförandet af pågående reparationer och andra arbeten för nedannämnde 2:ne domkyrkobyggnaders vidmagthållande, hafva Rikets nu församlade Ständer för samma ändamål beviljat och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisat följande statsbidrag, nemligen: l:o) för fortsättning! af reparationen å Linköpings domkyrka och verkställande af de ytterligare reparations-arbeten, som Kongl.
"Nå", sade han, i det han med välbehag strök sig om det hvita skägget. hvilket gaf honom ett så vördnadsvärdt och patriarkaliskt utseende, "nå, barn, du fröjdar dig väl åt den granna duken, som Ragnar skickar hem?" "Jag har just icke tänkt på den ån, pappa!" "Det är sant: ditt sinne är icke i den vägen sådant som Magdas. Hon fröjdar sig som en ung qvinna gerna må göra, då hon får pryda sig med det som är vackert." "Jag tror nog", svarade Nanny under en lätt förvirring, "att jag också, hvad det lider, kommer att tycka om vackra saker. Jag har så lite vackert, men jag ville väl ha!" "Se, det roar mig att höra jag har just varit ledsen för dig ibland, då jag sett den der liknöjdheten, hvilken icke är naturlig för din ålder: den härleder sig endast från det tunga sinne, som du haft allt se'n barndomen." "Men, pappa, är det icke orätt att vilja göra sig vacker då man ar fattig?" "Vacker hur kom du att tänka derpå?" "Magda sade nyss att alla fattiga qvinnor borde vara fula för att få behålla sin ärlighet." "Magda var icke i sitt goda lynne, då hon sade det och hon, som så gerna vill behaga sin man, önskar visst icke att hon vore ful." "Ja, då man har en man, är det väl en annan sak." "Och hvarför skulle ej den unga qvinnan vilja vara täck för sin far, sina bröder och alla, som se henne ... för sig sjelf först och främst! Det är en oskyldig önskan, hvilken, sålänge den förblifver oskyldig, leder till mer godt än ondt." "Men när är den icke oskyldig?" "Det upphör den att vara, när begäret efter fåfänga prydnader och begäret att visa sig skön förändrar hjertat och kommer den fattiga och arbetsamma flickan att försumma arbetet och sina pligter för att uteslutande tänka på det, hvilket bör tjena endast till en liten förströelse... Men detta blir visst aldrig händelsen med dig!" Nanny svarade ej.
M. besluta, det Representationens sammankomster skola prorogeras, anser jag visserligen vara i mångå hänseenden särdeles nyttigt; och jag tior att en stor förbättring i riksdagsäretidenas nuvar. behandling skulle kunna åstadkommas genom ett sådant förslags antagande; men jag kan ingalunda inse, att en dylik prorogation skulle kunna tillintetgöra de befarade svårigheterna vid den nya lagens antagande. De svårigheter, som härvid förut förefinnas, skola nemi. i allt fall komma alt qvarstå oförminskade, äfven om R. St. kunna under en eller annan månads inställda öfverläggningar uppskjuta frågornas slut liga afgörande. Gr. Mörners i anledn. af Cons t. U tsk :s förslag afgifna yttrande, att det vore af en aristocratisk natur, anser jag sakna all grund. Det är i förslaget föreskrifvet, såsom uttryckligt villkor för den ifrågaställa behandlingen af lagförslaget inom förstärkt LagUtsk., att samtliga RiksSlm skola vara ense om en sådan behandling. Är något RiksSt. emot ett sådant öfverlemnande lill förstärkt LagUtsk, af något förslags slutliga afgörande, så kommer naturligtvis frågan derom alt helt och hållet förfalla. För öfrigt lära minoritetens af Representationen åsigter svårligen kunna inom detta Utsk. göra sig gällande vid dit hänskjutna lagfrågors pröfning, enär Utsk. är tillsatt af majoriteten inom Stånden. Om denna majoritet medelbarligen eller omedelbarligen gör sig gällande vid öfverläggningar om det nya D e ii 2 December f. m. lagförslaget, så måste resultatet i allmänhet blifva detsamma. Jag skulle således uppriktigt önska, att det hufvudsakliga förslag, som blifvit af Hr Dalman i dess motion frarnstiiIdt och af Coust.Utsk. med några tillägg tillstyrkt, finge I ' ( ' I I I t • • ® hvila till slutligt antagande vid nästa riksdag. Dock finner äfven jag mig nödsakad göra en anmärkn. vid detta förslag, nemi. vid det andra inom. deraf. I delta mom. tillerkännas ifråga var, Utsk. rättigheten alt, äfven efter R. St:s åtskiljande, kunna fortsätta sitt arbete.
Prop. JM 1, om Statsverket 1859. att, till följd af ökadt afskedstagande sistlidne år, pensions-utgiften för år 1859 möjligen kunde med en eller annan procent komina att öfverstiga det för året beviljade anslag; hvilken obetydliga brist då, enligt gällande föreskrifter, icke kunde Pensions-kassan godtgöras på annat sätt än att, såsom hittills skett, göras till föremål för Rikets Ständers pröfning. Direktionen har vidare yttrat, att, sedan Rikets Ständer förklarat Arméens befäl icke kunna åläggas ökade bidrag till pensioneringens upprätthållande, detta ändamål enligt Direktionens förmenande icke kan vinnas på annat sätt, än att tillräckligt anslag frän Statsverket anvisas. För att likväl undvika att, såsom hittills, vid hvarje Riksdag behöfva dels pröfva det härför erforderliga beloppet, dels bevilja särskilda anslag för betäckande af de brister, hvilka ändock emellan Riksdagarna kunna uppkomma, funnes ingen annan utväg, än att anslaget beviljas under form af förslags-anslag; sä vida icke det årliga anslaget för bristens betäckande skulle bestämmas så stort, att det i alla händelser blifver tillräckligt; men derigenom skulle en vida större anslags-summa, än sorn i verkligheten komme att utgå, ohehöfligt beräknas såsom utgift för den kommande statsregleringsperioden, i likhet med hvad som egt ruin i afseende å det för åren 1858, 1859 och 1860 till en förbättrad pensionering af Arméens befäl anvisade kreditiv å 150,000 R:dr Riksmynt årligen, hvaraf för år 1858 åtgått endast 12.675 R:dr 44 öre och för år 1859 sannolikt komme att utgå högst 50,000 R:dr, så att för dessa begge år ett öfverskott af omkring 237,000 R:dr blefve reserveradt.
Gommerce-Collegium ingången berättelse, funnos samma år på landsbygden 480 skräddare, skomakare, snickare, smeder, murare och glasmästare; hvarförutan 40 personer der arbetade pä egen hand i andra handtverksyrken; och begagnades af alla dessa tillhopa 331 lärlingar. Undantagande för de betydligare binäringarne inom södra delen af Länet, nemligen husväfnadsslöjden och gårdfarihandeln, har det icke varit möjligt att med någon sannolikhet utröna den ungefärliga inkomst, alla öfriga kunnat årligen lemna, emedan uppgifter härom i allmänhet saknas och svårligen stå att erhålla. Binäringarnes förhållande jemförelsevis emot förra qvinqvennium låter icke heller bestämma sig vidare, än hvad beträffar Väfnads-industrien, som synbart tilltagit, och gårdfarihandeln, som sedan 1834, då den genom de af cholera-sjukdomen uppkomna hinder betydligt inskränktes, lbrblifvit nästan oförändrad eller snarare varit i aftagande; hvaremot partihandeln med väfnadsarliklar i ännu större mån ökats. I afseende [«i landoch vatlen-kommunikalionerne, till hvilkas utvidgande och förbättrande flera kostsamma arbeten blifvit under detta qvinqvennium verkställda, anmärkes här: anläggningen af en ny väg emellan rS orda lils och Wedbo härader öfver Högsbyljällel genom Brukspatronen, Baron S:l