Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholms befästande utgjorde ett bland de vigtigaste föremål för de båda statsmakternas medverkan. Denna åsigt har icke blifvit i någon mån rubbad, under den långa tid som förlupit sedan motionen afgafs, utan tvertom hafva alla do inkast, som dels skriftligen dels mundtligen blifvit deremot gjorda, snarare varit af beskaffenhet att befästa densamma. Då jag ser mig här omgifven tili större delen af militärer, då jag hört de flesta talare, som här upträdt, yttra sig för bifall till förslaget, finnes väl icke någon anledn. förmoda, det frågan kommer att förfalla. Jag kan följaktligen vara ganska kort. Jag vill icke inlåta mig i hufvudfrågan, dess mindre som de, hvilka motsätta sig bifall till Utsics förslag, icke bekämpat sakens nytta i och för sig, utan egentligen hållit sig till den omständigheten, huruvida man nu, i Riksdagens 11 :te timma, borde bevilja det ifrågav:de lilla anslaget. Det är således frågan: huruvida ett upskof bör ega rum eller icke, som jag vill uptaga. För detta upskof anfördes bland andra skäl, att den herrskare, som nu sitter på Rysslands thron, vore af ett fredligt lynne, älskade nyttiga reformer i sitt eget iand, hvadan således ingen anledn. förefunnes till den tro, att han skulle vilja öfverfalla en granne. Men denne Kejsare är dock icke mera än elt menniskolif; det är möjligt att, så länge han sitter på Rysslands thron, något anfall icke kommer i fråga, men han är dödlig såsom alla Den 6 Februari. 247 andra, och vi känna icke den sinnesstämning, som hans efterträdare kan hafva. Det veta vi dock, att flera sjelfherrskare, oaktadt Rysslands befolkning i öfrigt kan vara fredligt stämd, öfverfall it sina grannar med krig till sådan påföljd, att håde i söder och i vester hafva desse fått duka under. Man har sagt, att de i Ryssland pågående reformerne skulle kunna utgöra ett hinder mot dess anfallslusta.
Uti till Rikets Ständer aflåten Nådig Proposition af den 22 sistlidne Juni har Kongl. Maj-.t behagat tillkännagifva, hurusom uti ett af Lots-direktören afgifvet Betänkande, hvilket, sedan Förvaltningen af Sjö-ärendena deröfver sig yttrat, varit föremål för Kongl. Maj-.ts Nådiga pröfning, fråga väckts derom, att, i öfverensstämmelse med särskildt uppgjorda förslag, Rikets Fyroch Båk-väsende skulle till sjöfartens ytterligare betryggande, utvidgas, antingen så fullständigt, att i det närmaste Rikets hela vidsträckta kust komme att belysas al fyrar och vid flere utomskärs eller till sjös belägna grund fyr-skepp förläggas, samt dessutom åtskilliga nödiga ansedda hamnoch inomskärs-fyrar anbringades, kännings-båkar och stcn-kummel 6 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk.
Jemte det jag tager mig friheten förena mig med de begge sista värda talarne, får jag äran upplysa, alt den högre bevillningen för huspredikanter blifvit föreslagen på yrkande af PresteSt:s ledamöter inom Bevilln.Ulsk., hvilka uppgifvit, att de fleste, sorn förskaffat sig kallelse till huspredikant, gjort det endast för att vinna tjensteår, utan att behöfva underkasta sig någon egentlig preslerlig tjenstgöring; hvaremot brukspredikanterne äro, enl. hvad de siste taiarne redan anfört, i ständig tjenstgöring såsom prestman ; och torde, med afseende härå, H. it. o. Ad. finna skäl alt bifalla Utskts förslag, derpå jag vördsamt anhåller om proposition. Hr Rosenblad, Bernh.: T allmänhet får jag visserligen förklara, att jag anser ett bland de minst lämpliga beskallningar vara att lägga en sådan på rättigheten eller möjligheten alt få tillgodonjuta Guds ord. Jag skulle således för min del, om jag varit närvar, då It. o. Ad., efter hvad jag tycker mig höra, lade en betydlig bevil In. på liuspredikanterne, varit emot en sådan skatt, som betyder så litet, och dervid det egentligen endast varit fråga om att en eller annan gammal man begagnar rättigheten att, då han bor aflägset från kyrkan och således sällan der kan höra Guds ord, kalla en huspredikant, för att få höra det. Men har ett sådant beslut blifvit fattadt, så är derföre icke något skäl att brukspredikanterne sättas i samma cathegori, hvilket vore en hög grad af skriande obillighet, der bruksfolket olla utgör ett af 4 ä 5oo personer bestående samhälle, som stundom har lång väg lill kyrkan, och åt hvilket kyrkoherden ej kan, utan att försumma sina vanliga göromål, egna all den omsorg, sorn just en sådan folkclass, kanske mera än någon annan, kan behöfva för underhållande af dess christendomskunskap och sedlighet. Att vid sådant förhållande påföra rättigheten alt bålla predikanter vid bruken en bevilln. af 33 r:dr 16 sk. eller något dvlikt, måste jag anse obilligt.
Bidderw skåpet och Adeln och Hedervärda Bonde Ståndet icke ansett sig kunna i ett slikt medgift yande instämma; mpn att i händelse fiaö® Kongl. Maj:; 6;tc Djdeu N,o 5, 6. 34 Den a Augus,ti Maj:t skulle 1 Nåder finna tjenllgt en sådan rättighet Städerna förunna, Ridderskapet och Adeln godkänt de af Bevillnirigs Utskottet uti ofvan berörde dess betänkande, i afseende häritppå föreslagne äfgifter. Och fann Hedervärda Bonde Ståndet för godt, ätt uti det Beslut Högloft. Ridderskapet och Adeln sålunda fattat rörande Städernas JBränv.nsbrännings rättighet, till alla delar instämma, hvarigenom Ståndets detta ämne föt^ ut tagna beslut kommet att förfalla. Ut Supra; Éx Protoeollö Olof Werlinu S. D. T_Jti Memorial af deri 31 juli, söm nu upplästes, hade Banco - Utskottet afgifva Utlåtande öfver Riksdags Fulliriägtigen Eric Johanssons från Stora Kopparbergs Län, Memorial j rörande, sökt lån-biträde för Gagnefs Socket! i samma Län; och blef dfetta Utlåtande äf B#nde-Ståndet bifallet; Ut Supra; Éx Protocolid Olof Werlin. S. D. V id nu skedd föredragning af Stats* Utskottets den 2i Juli äfgifna och sednast den 27 1 samma månad på bordet lagda utlåtande, angående Revisionfen af 180S och 1809 årens Krigs-Redogörelse, samt Riksens Ständers deltagan - Dm 2 Augusti m tagande Tati Öfver.Revisionen af sednare krigsårens Räkeriskapet m. lii., upplästes tillika ett Ifrån Stats-LTtskottet inkommit yttrande äf gårdagen, rötandfe gjord erinran Vid berörde utlåtande i hvad det angår deri för Assessorer!
Mdiga ?ropo8ition oolr 8krifvel8er till lliket8 8tänder, nemligen: a) l?ropo8ition oin ett ytterligare an8lag ak K^ra 3ku8en Ilik8daler ärligen, till nnder8töd för rr>8toelr rotelrallare i demtland; Oell taekt68 Kongl. Napt, uppä 8tat8-klädet8 underdäniga till8t^rkande, lrerörde trenne kör8lag, 8ädana de kmna8 detta protokoll lrilagda, i käller gill» 8amt lrekalla, att ifrågavarande lVädiga ?ropo8ition oelr 8krifvel8er, i enliglret nrecl 8a mina förlag, skulle under denna dag till klikel.8 8tänder expediera8. Luzr^Z. d/a/.Zv ^«dZg« L^vZ/neZve zZZZ d?ZZ?6Zv anAcre/rde /o/^Zsg ZZZZ ?r/ /»^na^Zewrg-v-O^^Zng/o/' »Äoo^^oZmv ^/«<Z vanrt n/rr/z-n Z vnmmnzr/razr^ de/vzred ^d>6Z.om»a ^/Z-^goz',- (dZ^nezr äitoe^oZmv ÄoZZ cZe/r /6 ^e/rZemöez'
Lagoch Ekonomiutskottens sedan sisllidne gårdag på bordet bvilantle betänkande IN:o 51, i anledning af väckta frågor om änd ingar uti Kongl, taxan på arfvode för landtmälei i-föri älLningar den 18 Qctober 1834. S. D. Vid föredragningen af Allmänna Besvärsoch. Ekonomi-utskottets en gång bordlagda utlåtande N:o 123, i anledning af erhållna återremisser utaf betänkandet N:o 98, angående ifrägastäldt framläggande af Unions komrnilteens förhandlingar inför Rikets Ständer, l it Ståndet vid. Utskottets yttrande bero, och lade utlåtandet till handlingarna. Prot-utdrag den 23 September 1848. 717 S. D. Föredrogs Stcits-utskottets i sisi 1 i<!ne plenum bordlagda utlåtande N:o 318, i anledning af erhållen ålerremiss å utlåtandet N:o 297, angående förvaltningen och vården af Kongl, lusl-slollen Drottningholm och Svartsjö. Ståndet vidblef sitt vid föredragningen och afgörandet utaf utlåtandet N:o 297, fattade beslut och lade nu föredragna utlåtande till hantFlingarna. Den 23 och 25 September. Från Höqlofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-utskctlets den 21 och 22 dennes på bordet lagda memorial JNto 319, i anledning af Riks-st and ens skiljaktiga beslut, rörande de i utlåtandena Ntris 242 och 312 förekommande frågor, fann liidderskapet och Adeln för godt alt, med vidblifvande af sina förut i åmnet fattade beslut, alslå Utskottets inbjudning lill antagande af Utskottets af Borgareoch Bonde-Stätiden godkända förslag, samt stannade Ridder skåpet och Adrin i afseende på Utskottets nu rörande nodannämnde punkter af utlåtandet JN:o 242 afgifna yttranden och förslag uti följande beslut: 1 punkten lades till handlingarna, 2 punkten.
Utskottet skall jemväl granska Statsoch Riksgäldsverkens förvaltning, och under nämnda granskning af Statsverket, för hvilken Utskottet skall ega tillgång till alla Statsverkets räkenskaper och handlingar, efterse, huruvida de gjorde eller förordnade utbetalningar af Statsmedlen icke öfvers tigit beloppet af de hufvudtitlar, hvilka uti den af Riksförsamlingen sist uppgjorda Statsreglering blifvit fastställda, och huruvida de äro grundade på behörigen upprättade Stater eller Konungens med vederbörlig contrasignation utfärdade anordningar, samt styr k La med behöriga qvittencer af dem, som medlen emottagit. Med berättelse om verkställd granskning, så ock med de förslag och hemslällanden, hvartill den kunnat föranleda, skall Utskottet inkomma till första Kammaren. Finner Utskottet under den granskning af protocollerne och Statsverkets räkenskaper, som sagd är, att någon Statsrådets ledamot eller någon för tillfället förordnad föredragande, elier den embetsman, som i commandomål råd Konungen gifvit, uppenbarligen handlat emot Rikets grundlag eller allmän lag, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådane öfverträdelse!-, eller dera vållat och befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, eller häfver den föredragande underlåtit att i de fall, som i 38 §. af denna Regeringsform förutsättas, sin contrasignatron å Konungens beslut vägra, då skall Utskottet lemna pröfningsnämnden delaf sin gjorda anmärkning, så oek af de handlingar och grunder, hvarpå den sig stöder. Godkänner Pröfningsnämnd anmärkning, förordne laga åtal af Justitias-Ombudsmannen. Till alla Utskott, utom Gransknings-Utskottet, välje Kamrarne hvar för sig ett lika antal ledamöter. Stats-Utskotlet skall bestå af Trettiotvå ledamöter. Detta Utskott tillhör att utreda, granska och för Riksförsamlingen uppgifva Statsverkets och Riksgäldsverkets tillstånd och behof; att föreslå och i mål, för hvilka Utskottet af Riksförsamling fått sig sådan magt uppdragen, sjelft gifva föreskrifter om Riksgälds-Contorets förvaltning, samt dessutom att föreslå bevillningens belopp och fördelning.
Vidkommande sedermera frågorna om anskaffande af herberge för de skjutsande och stallrum för deras hästar vid Post-Contoiren, så och då, genom Postverkets försorg, redan lärer vara föranstaltad t, att herberget! för de skjuLsande finnas, men stallrum för hästarne ännu icke äro att t diga , hvilket dock under längre uppehåll för postförare vid Post-Contoiren och serdeles vid derunder inträffande svårt väder eller stark köld synes vara af nöden, anse Utskotten bristen härutinnan böra afl)jelpas; och hemställa derföre, att Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att vid de PoslContoir, der vanligen de postskjutsande någon längre lid uppehålla sig under vänlning på posten, mätte, så vida ej något lämpligare sätt för denna olägenhets afhjelpande kan utfinnas, på Postverkets bekostnad, och på sätt, som för Slaten kan finnas vara det minst betungande, beredas stall v' rum för de skjutsandes hästar. Vidare Siatssamt Allm. Besv.- ochEkon.-TJtskottenS Betänkande, N:o io5. g Vidare har .blifvit hegardt, alt viss vigt måtte bestämmas såsom lass för en häst. Utskotten hafva väl diärvid inhemtat, att Öfver-Post-Directors-Embelet låtit i delta fall allmänna Skjutsoch Gästgifveri-Ordningen tillämpas; men då Utskotten, Lili Kongl. Brefvet den 19 Februari 1812, sorn innehåller föreskrifter i berörde ämne, icke funnit någonting bestämdt stadgadt, i afseende å beloppet af den vigt, som skall anses såsom lass för en .bäst, så, och till förebyggande af framtida tvister, hvilka i anledning häraf kunna uppkomma, anse Utskotten sig böra tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, alt Kongl.
RifSbag famtnanfommanbe ©tånberS afgöraitbe tfånffjutit ett af jtongt 2Raj:t rtnber ben 5 Sanuari innetoaranbe år tilt Öfj aflåtet nåbigt för* flag titt nty RifSbagS*Örbning odf bermeb fammantjänganbe anbringar i RegeringS* dormen. § 4. 28i tjafme tifafebeS tilt RifetS nåftfammantrdbanbe ©tanber öfmertemnat att Befluta örn fötjanbe af SBårt ÄonftitutionS*Utffott Berebba förflag titt anbringar i ©runbtagarne, nemligen: l:o öm anbringar i lil § Regeringsformen, 17, 77 o<$ 78 §§ RifSbagS* örbningen famt 1, 3, 4 octf 5 §§ StrpcffritjetSf örorbningen, för att Bringa ber förefontmanbe ftraffBeftåmmetfer tilt öfmerenSftåmmctfe meb ftrafftagen; enligt Äon* ftitutionSftffottetS SKemoriat R:o 16; 2:o örn ben ånbring i 18 § RifSbagS*Drbningeit, att SRofaiffe troSBelånnare må erhålla rättighet att bettaga i RifSbagSrnannamat; enligt ÄonftitutionSftfJottctS SRemoriat R:o 12; 3:o Örn ånbring i 1 § 11 mom. &n;cffritfetSf örorbningen, angåenbe 33ol Örn anbringar i 1 § 12 mom. famt 4 § 11 mom. £rt)<ffril)etSf örorb* ningen, i fråga om anmälan IjoS 3uftitic*@tatöminiftern af BofljanbctS ibfanbe m. m.; enligt åvonftitutionöftffottetS Sölemoriat R:iS 8 odj 13; 5:o
Finnes icke uti en Socken, utom Pastor, Fyra sådane personer, sorn kunna väljas till Ledamöter i BeredningsCommitté, vare Socknen fö s hund an att förena sig med en nästgränsande, heldst inom samma Pastorat, till gemensamt val af Ledamöter, hvil icet dä förrättas iden flocken, som eger största hemmantalet; egande desse Socknar, om fullt antal ändå ej är att tillgå, bristen fylla genom val från andra Socknar, på sätt 5 mom. innehåller. Hafva sådan® Socknar särskildte Pastorer, vare de bägge, hvar för sin Socken, Ledamöter i Committéen. Kyrkoherden vare pligtig, att såsom Ledamot i BeredningsCommittéen biträda, derest icke alder, sjuklighet eller annat vigtigt hinder i vägen är, x hvilket fall han må utse någon bland Församlingens Presterskap, som han finnér mest tjenlig, att sitt ställe företräda, dock emot dem emellan öfverenskornmen ersättning för resekostnaden. to Mont. AnnexeSocknar och de med egne Prester försedde CapellGäli, skola, om de det åstunda, ega rätt att, med iakttagande af hvad BiviUr.ingsUtskotttts Betänftanden. 739 redan blifvit stadgadt, sin egen Berednings Committé utse. is Mom. Hvarje BeredningsOomfnitté, hvars Sammanträden må inom slutne dörrar hållas, väljer inom sig Ordförande. C händelse af skiljaktighet, a«stä!ies omröstning, och emellan dem, som erhållit lika. röstetal , lottning 12 Mörn TilJ BeredningsCommittéen befi (ifver ej Husbonde afgifva förteckning å <le personer, för hvilkas Bevillning han ansvarar; hvaremot honom ovilkorligen åligger, att anmäla och, på sätt om Mantalsskrifning stadgadt är, uppgifva sitt ämbete och tjenst, den lön och inkomst han deraf njuter, den näring eller rörelse hart idkat, jemte de fastigheter och lägenheter , han under egande eller nyttjande rätt innehafver, samt å des. se sistnämnde det värde, hvartill hatt' anser detri böra uppskattas. 13 Mom.
M:t i underdånighet uppgifvas, få Rikets Ständer, med hänseende till den revision, som för innevarande och följande år intill nästa riksdag kommer att äga rum, undcrdånigst anmäla, att Ridderskapet och Adeln beslutat, det Riddarhus-direktionen har att hvartdera året välja 2: ne Revisorer af Ridd. och Adeln; Preste-ståndet, att vederbörande domkapitel, efter särskilda, uti till dem utgående cirkulär meddelade, föreskrifter och enligt stadgad ordning Rikets stift emellan, komma att föranstalta om val af Revisorer och Suppleanter för sistbemälde Riks-stånd, samt Borgare-ståndet, att till den revision, som tager sin början den 1 Mars 1852, eller för året 1851, skola Revisorer sändas af 2:ne bland städerne Upsala, Calmar, Wisby och Westerås, efter lottning, och till revisionen för året 1852, hvilken revision begynnes den 1 Mars 1853, skola Revisorer utses af 2:ne bland städerna Nyköping, Fahlun, Orebro, Jönköping och Carlstad, bergsbrukens 3:dje valdistrikt samt Fahlu Bergslag, efter lottning; varande af Bonde-ståndet Revisorer och Suppleanter i ock för ifrågavarande revisions-forrältningar redan utsedde. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 16 April 1851. 96 ExpeditionsU(skottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 58. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 26 April 1851. Preste-Standet den 26 Borgare-Ståndet den 26 Bonde-Ståndet den 26 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående prägling af silfvermynt å 4 sk. banko. (Banko-Utsk. Uti., N:o 29.) S. A. K.
500 _ till underhåll af tjensfehäst 300 saint, om han innehar endast löjtnantsbeställning å stat, ett särskildt 9 10 arvode 300 — 9 — 7 26 Yngre Kaptener lön efter 2,000 1 — 1 1 1 3 Informations-kaptener » » 2,000 Dessa löner äro ställda till Kongl. Maj:ts disposition, och af dem utgå till 12 kaptener i regementena med löjtnantslöner 150 Rdr till hvarje såsom 21 1 22 22 tjenstgöringspenningar. Bataljons-predikanter Regements-auditörer Regements-skrifvare. Regements-hästläkare Styckjunkare Förste konstaplar utom underhåll i nummer arvode » Andre konstaplar utom underhåll i nummer » » Trumpetare utom underhåll i nummer » » Batteri-handverkare utom underhåll i nummer ...» » b) Jör tygstat: Förrådsförvaltare lön efter Vid hufvudförråden åtnjuta de dessutom för berömlig tjenstgöring 25 procents löneförhöjning efter 10 år och ytterligare 25 proc. enahanda förhöjning efter 20 år. Tygskrifvare lön De som hafva uppbörd, få dessutom arfvoden, 3 » 2 Verkmästare Besigtnings-rustmästare. Tyg-underofficerare Handverksmästare Handverksgesäller Rustkainmarsmeder Stockmakare Tunnbindare Bet. lil. 6,400|- 12 90 ' ' ■' . ■ oT r-i »O CD po b Hr 5’-t» CD ^ S-crc g 55 2 § w CL p P £ P CD T' cn n äi 05 CD 2; ^ CR5 gP CD 5 3- p cu CD CD-1 05 HJ po 3 D Summa. ^ B cd P gs P-i IS 8- & ^ B |> CD JL P cL c-t05 ^ T' För Tygstaten, att af General-fälttygmästaren disponeras
Enligt den öfver Postverkets räkenskaper oell förvaltning under ifrågavarande år aflemnade berättelse, hafva, för underlättande och befrämjande af postkommunikationerna såväl inom riket sorn ock med utrikes orter, åtskilliga åtgärderj blifvit under berörde år vidtagna, af hvilka följande här må omnämnas: l:o ett Postkontors inrättande uti köpingen Waldemarsvik i Östergöthlands län; 2:o inrättande af ny dubbel postgång emellan Ulricehamn och hemmanet Knallen, för att sättas i samband med den emellan Götheborg och Stockholm öfver Jönköping gående snällpost; 3:o beredande af en förbättrad postkommunikation emellan Gottland och fasta landet genom afslutadt kontrakt med enskild person på 10 år om postbefordringen till och från nämnde ö, under viss tid af året, medelst ångfartyg; 4:o tillvägabrin gande af en postvagn-kommunikation för resandes, paketers och brefs förskaffande emellan städerna Ystad och Malmö under den tid hvarje år, som postförbindelsen emellan förstnämnde stad och Pommern medelst ångfartyg underhålles; 5:o inrättande af nya Postexpeditioner vid Lilla Edet i Elfsborgs län; vid Nylands lastageplats, belägen emellan Hernösand och Sollefteå; vid Gysinge bruk och uti Thors åkers socken i Gefleborgs län; vid Åsen i Westra Wingåkers socken af Södermanlands län; vid Ofver-Malugn i Stora Kopparbergs län, samt i Tege by inom Åhre socken i Jemtland; 6:o
Domnre medliinnns. 2:o Svart torde det oltn lililvn stt 6nns nägvn skicklig person, som ätnger sig ntt, säsom god mnn, gimiska lörmvndsreils redogörelse oell dervid görn snmnrkningnr. Oltn uppstä derigenom ledsamma lörliällnnden oell rättegängnr, kvilkn de lleste sokn ntt undviks, ännu mern dä kelnttningen, elter nlls snledningnr, skulle vsrn utnn nnnnil vedergällning, än obelisg oell ledsnmlieter. Det torde oek börs kommn i betrsktnnde, ntt en sädnn god mnn oltn skulls blifva tvebogse, buruvida ban börgöls nnulärkningnr eiler icke. Uti en lör - /'ro^rtroa, K:o L-7. 37 M) ndare-förvaltning förekomma inerändelh utgifter-, kvilka, klim» verkliga, doek ieke kulina med bilagde verilieationer 8t/rkä8.
Samt sedermera, huruvida det belopp, Utskottet föreslagit eller det af sistnämnde begge alternativ, för hvilket fleste rösterna afgifvas, bör blifva Rikets Ständers beslut, nemligen: 47:o. Den, som godkänner Utskottets förslag, att Fernissa bör vid införsel åsättas 12sk. tull per W, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vin - Fi lion. Fisk: Saltad eller inlagd: Anchovis, Sardeller och Thon fisk. Bih. lill Ä. St fievillnings-Utskottels Memorial, N\o 41. 33 vinner Nej, (i:a alternativet) bestämmes införselstullen å Fernissa till 8 sk. %. (fö:a alternativet) kommer Fernissa att beläggas med 16 sk. införsels-afgift per Tb. Den införselstull, Utskottet föreslagit å Fikon, bar vunnit bifall af arne Stånd, mea som Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet bestämt införsels-afgiften derå till 2 sk., kommer, i händelse de bägge senare Stånden vidhålla dessa deras beslut, följande votering att anställas: 48:o. Den, som godkänner den införselstull af 1 sk. 8 r:st. per %, Utskottet utsatt för Fikon, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bestämmes införsels-afgiften å Fikon till 2 sk. De tullbeslämmelser, Utskottet å dessa fisksorter föreslagit, hafva blifvit godkände af 3:ne Riks-Slånd; hvaremot Borgare-Ståndet ansett dels redactionen böra ändras till ”Fransk Anchovis, Sardeller och Tltonfisk”, dels värdet rättas till 3a sk. och dels införselstullen höjas till 8 sk. per®. Om Borgare-Ståndet vidblifver detta beslut, föranledes deraf votering efter en så lydande proposition: 4.0:o Den, som gillar Utskottets förslag till redaction, värdesoch tullbestämmelse å denna artikel, nemligen:
Stads ”Underdomstol",emedan undersökning af Tullmät vid Häradsrätt , ur flere skäl, vore mindre lämplig; men dl, i Utskottens tanka, förstnämnde uttryck är förenligt både med de nu gällande stadganden om Tull-Domstolar, och kan stä tillsammans med den förändring, som i sammanhang med fragan om fora privilegiata kan blifva plbjuden , så synes den ifrågasätta förändringen hvarken behöflig ellef lämplig , hvarföre Utskotten i detta hänseende vidhålla sitt i N:o 18 framställda förslag. Några vid detta Utlåtande gjorda reservationer bifogas vördsamt. Stockholm den 34 December 182g, Bil. i. Ber.- Ca(- »• Allm. Bil*, o. Ote. Unk. Vtl, Nio 30. st Reservationer: Äf Herr Grefve von Fersen, H.: ”Emot den ytterliga utvidgning af visitations-rätten inom hus, som Högloflige Utskotten i detta Betänkande utsträckt vida öfver hvad deras senare Betänkande innehöll, får jag mig reservera och tillika vördsammast föreslå, det Bikets Högloflige Ständer täckas, med alslag S Betänkandet, till Kongl. Majtt framställa den underdåniga önskan, det Kongl. Majit måtte besluta och låta vidtaga de förändringar i nu gällande Förordningen den 25 Junii 1815, hvilka af behofvet finnas påkallade till Näringarnes skydd samt betryggande emot försnillning af den Staten rättmätigt tillkommande tull-intraden, utan att den laglydige medborgarens rättmätiga anspråk på husoch hemfridens helgd må äfventyras,” Häruti instämde Herr Prosten Nibelius och Herrar Sandblad, Strehlenert, Zethelius, Leffler, Brovallius, Rydström, Donner, Memsen och Mattsson. Af Herr Ribbing, Arvid: ”Emot Utskottens Betänkande får jag mig reservera:” ”i afseende pä G runder ne:* aa Sil. t. Ber.- Leg>. Allm. Beer. o Ole. l/ui. Uti. Nio 30, ”Sedan Högloflige