Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
HandelsBalken stadga väl, att rätta Legostämma för Tjenstehjon skal vara från Michaelsmässodag till samma tid åre derefter, så i Staden som på Landet j äfven som samma flyttningstid både i äldre och se nare Författningar varit antagen och blifvi bibehållen, ehuru om förändring deruti ort; varit fråga; men, som Svenska Jordbruket, ei ter det en sådan Legostämma och Flyttnings Den 5 Jannani. tu! är vorden stadgad och vunnit häfd, fatt en förändrad vändning och undergått flera betydi liga hufvudsakliga förbättringar, såsom till e. xempel ; 1:0 Att planteringen af Pofaföes, som förut var okänd i Sverige, men på i7fio:.taleC hit infördes och sedermera stadgades, nu mera utgör den Arbetande C!assens allmänna Spis , samt säkert svarar i värde och gagn emot -fdel af hela Brödföda!), utom hvad deraf till Brännvins-btänning och Kreaturs utfodring användes, m n hvilken Jordfrukts-bergning och insamling tö: nämligast inträffar i slutet af September och börj*an af October, således just under den så kallade Frivecka», då Husbönderne sakna Tjenstefolk, och hvaraf ofta bändef att, som det äfven skedde Höstetiden 1S r 4 och år 1816 , att en myckenhet af denna förträffliga Jordfrukt förderfvades och geck för* lorad och kunde ej upptagas , först af mycket Regn näst för Mjchaelsmässan, som hindrade inbergningen , och sedermera af starka Frostnätter och Snöfall, söm inträffade om» kring den 8 October, då det nya Tjänstefolket, hvar å sitt ställe, ändteligen efter hand inflytta» de, visserligen för sent för Potatoes bergningen 2:0 Genom de i senare tider påbörjade Circulations - methoder och Nyodlingar same jno^sluptla Ångars upptagande j hvilket alle fordrat mera Höstplöjning och utarbete å ofru» sen Mark än tillförene vanligt varit, och hyafmed genast omkring Michaclsmässan bör gö« ras början, så framt det skall medhinnas i a»
45a. — angående gjorde förslag till ändring uti Allmänna Lagens stadganden och genom Kongl. Förordningen den 9 Febr. 1802 meddelte föreskrifter, om Stängsel-skyldigheten, April I. 143, 229, 388, 394, 435* — rörande en obehindrad Sjö-transport eller Seglations-fribet emellan Skåne och Blekinge af egne producter, April I. 144» ^43, 390, 4a5. — i anledning af gjorde förslag till förändring uti nu gällande stadgande, rörande jordägares rätt hos Landtbo om utbekommande af Afrad och angående Rättegångssättet vid utmätning deraf, April I. 145, 229, 388, 395, 425- — i anledning af yrkad förklaring öfver Kongl. Brefvet dea 2 Junii 1809, angående Enskiften i Blekinge, Christianstads, Malmö och Skaraborgs Län, April I. i45, 229, 389, 395, 425. •— om Husbehofs-Mjölqvarnars befriande från Skattläggning, April I. 1^6, 229, 389, 421, 425. — om obehindrad rättighet för Hemmansägare att anlägga Husbehofs Vatteneller Väder-, Mjöloch Sågqvarnar, samt Lin - 119 bråkar och Linskäktor, April I. >46,23o, 289, 425. Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens gemensamma Betänk anden , om upphäfvande af förbud emot Landsköp, April I. 147» 260, 38p, 3g5. Junii I. 452, 660. — angående väckte förslag om en mera allmän och utvidgad Näringsfrihet, April I. 427. April II. 122,345,307. Junii 1.452. — rörande väckt motion om öfverseende och granskning af hvad Allmänna Lagen och SkogsOrdningen innehålla, i afseende å Skogshushållning och åverkan, Juniil.
Rerger . » om förhöjd pension åt förre Notarien G. E. Trana Register öfv. Bih. t. Ii. St. Prot. I Utlåtande, 1 Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. PresteStåudet. BorgareStåndet. Bank, Rikets Ständers, angående ersättning för en af Verkmästaren vid Tumba F. Bladin företagen resa till expositionen i Londén och andra utrikes orter » angående förhöjd pension för Kassören C. M. Schön » om understöd åt förre Vaktmästaren J. Johansson från Bankens pensionsstat » angående gratifikation åt Vaktmästarne vid Banko-Diskontverket . Banker, Enskilde, om förändrad lagstiftning angående » angående meddelande af förändrade föreskrifter i afseende å grundfonderna för » angående deras ersättande vid oktrojtidens slut af Riks-ban kens Filialbanker » om upphörande, vid nu beviljade oktrojers utgång, af alla » angående vissa vilkor vid beviljandet af nya oktrojer för . Banker, Enskilde, med rätt att utgifva egna banksedlar, förslag till lag för 1 anledning af återremiss . » utan rätt att utgifva egna banksedlar, angående lag för I anledning af skiljaktiga beslut D:o d:o och med förslag till voterings-proposition Banker, Filial-, angående meddelande af förändrade föreskrifter i afseende å grundfonderna för Banker, Filial-, angåendn förändrad föreskrift i afseende å taxeringsvärdet, såsom grund för kreditiv, sorn hos Rikets Ständers Rank erhålles af . » angående ökade försträckningar från Rikets Ständers Bank till Orebro läns, samt de i Carlshamn, Wisby och Borås » 0111 rättighet för, att å kreditivbehållning i Rikets Ständers Bank utgifva å vista betalbara vexlar jemväl i brutna tal . » om utsträckning jemväl till de före sednaste riksdag oktrojerade af tillåtelsen att å kreditiv i Riksbanken utfärda icke allenast assignationer utan äfven vexlar Banko-reglementet, angående vissa ändringar i » angående förändrad uppställning af föreskrifterna rörande
Den ångmaskin om 40 nominella hästkrafter, som genom Fabriksbolaget J. & C. G. Bolinder & C:ui under år 1859 anskaffades, blef i slutet af Januari månad år 1860 färdig och kunde då sättas i gång. Sedan vid den år 1859 verkställda allmänna reparation af Mynthuset murarne invändigt blifvit afrappade, hafva desamma under år 1860 uti alla verkstäder och korridorer blifvit afputsade, och samma åtgärd har under revisionsåret vidtagits med verkstadsbyggnaden utvändigt, sedan reparationen invändigt å denna lägenhet under föregående året fullt afslutats. På det att präglingen af medaljer skulle kunna verkställas med större snygghet samt ett från präglingsrummet afstängdt mindre rum måtte vintertiden kunna lättare hållas varmt för arbetarne, blef under samma år, efter dertill erhållet nådigt tillstånd, medaljpräglingssalen afdelad uti tvenne rum. Vid denna förändring uppsattes uti prägelrummet en jernkamin, hvaremot, i afseende å det andra afstängda arbetsrummet, sådan anordning vidtogs, att detsamma numera kan uppvärmas af de små ugnar, som för medaljplattornas bearbetning redan förut derstädes blifvit uppsatta. Dessutom och sedan erfarenheten ådagalagt, att i Mynthuset för verkets smältdeglar år 1854 inredda förva - — 27 — ringsrum icke vore tillräckligt torrt för berörda, för all fuktighet ömtåliga kärl, har under revisionsåret å Mynthusets vind blifvit ordnad en liten degelkammare, som befunnits ändamålsenlig. För öfrigt hafva, enligt hvad i berättelsen vidare omförmäles, åtskilliga förändringar och reparationer måst företagas å en del af de till Mynt-verket hörande maskiner, sorn under den ansträngda myntningen åren 1856—1858 blifvit hardt anlitad*; och hafva dessa arbeten till en stor del utförts af Mynt-verkets egna arbetare. Räkenskaperna, som innefatta redovisning dels för kontrollstämpel-afgiften i hufvudstaden och landsorterna, dels för det särskilda förslagsanslaget till omkostnader för nämnde verk, äro utan anmärkning granskade i Kongl. Kammar-rätten. Inkomster och utgifter redovisas sålunda: a) Kontrollstämpel-afgifteu. Kongl. Kontroll-verket.
Mogen skog blifver allt mera sällsynt, ty hushållningen med de befintlige tillgångarne är hos allmogen ganska bristfällig och planlös. Landtbruks-Akademiens utfästelse af betydliga premier för barrskogs plantering har hittills icke visat frukt. Ståndspersonerne deremot behandla sina skogar med mera omtanka och isynnerhet skötas dessa väl af de större bruksoch jord-possessionaterne. Parkerne Åsen, Sunnersta, Lilla Djurgården, Ramningshult, Högskogen och Tierp ägas af Kronan. De innehålla tillsammans Sex tusen sex hundra sextiosex tunnland, åtta kapplands vidd, hvaraf Fyra tusen fem hundra sextio tunnland ära skogsmark och det öfriga utgöres af skattlagda lägenheter, jägare-boställen, berg, mossar och odlingsmark. Dessa kronoparker, jemte häradsallmänningarne, vårdas af en öfverjägmästare, tvänne öfverjägare och fem underjägare, hvilka aflönas med en sammanräknad summa af Två tusen fyra hundra R:dr banko, inberäknad afkomsten af underjägarnes boställen. Vid bevakningen af häradsallmänningarne äro dessutom tjugutre skogvaktare anställde med boställstorp och arfvoden, beräknade att för hvardera utgöra ett sammanräknadt lönebelopp af Sextiosex riksdaler trettiotvå skillingar banko. I länet finnas allmänningstrakter för de skoglösa hemmanen i Bro, Håbo, Trögds-, Lagunda, Ilagunda, Ulleråkers, Norunda och Olands härader samt Tierps tingslag, innehållande en areal af tillsammans Femtiotre tusen nittiotvå tunnland tjugunio f kappland, hvaraf dock blott tjugusju tusen nio hundra åtta tunnland, femton 4 kappland äro skogsmark och det öfriga skattlagda ägor, skogvaktareboställen, mossar, odlingsmark, sjöar och berg. För alla kronoparkerne och nio härads-allmänningar äro fullständiga huggningsplaner uppgjorda och för de öfriga under arbete. Det nya förbättrade skogshushållningssättet har visat sig för dessa skogar fördelaktigt, såsom både medgifvande en större skogsskörd och mera befordrande skogens återväxt, än det gamla.
— Men som de öfriga tre Stånden numera godkänt den af Utskottet föreslagna redaktion af berörde moment, så lärer denna fråga, af reglementarisk beskaffenhet, vara genom tre Stånds beslut afgjord. § 71. Utskottets förslag till förändrad lydelse af denna §, hvarigenom bestämdes, att 'de lius, hvilka på lustställen eller andra, dermed jcmförliga, mindre lägen - 14 Bevillnings-Dlskotlets Memorial, N:o 3S. heter blifvit uppförde och deraf utgöra egentliga värdet, skola, om de äro brandförsäkrade, uppskattas minst tili det värde, hvartill de blifvit uti allmänna inhemska Brandstods-bolag till försäkring antagna», är af tre Stånd godkändt; hvaremot Ridderskapct och Adeln beslutat, att brandförsäkringsvärdet bör, såsom hittills, lända till hufvudsaklig ledning vid uppskattningen af berörde hus, samt att 71 § följaktligen bör bibehålla sin nuvarande lydelse. I fall Ridderskapet och Adeln icke vill frångå detta sitt skiljaktiga beslut, lärer, då afgörandet af denna fråga har inflytande på bevillnings-afgiftens belopp, omröstning komma att eg» rum; och får Utskottet derför föreslå följande voteringsproposition: 14: o. Den, som gillar Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att »de hus, hvilka på lustställen eller andre, dermed jemförlige, mindre lägenheter blifvit uppförde och deraf utgöra egentliga värdet, skola, om de äro brand försäkrade, uppskattas minst till det värde, hvartill de blifvit uti allmänna inhemska Brandstods-bolag till försäkring antagna,» -— röstar ,/a• den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, brandförsäkringsvärdet att, vid uppskattningen af berörde hus, endast lända till hufvudsaklig ledning, samt 71 § i nu gällande Bevillnings-lorordning att bibehållas oförändrad. § 72.
Månad afgifne samt den 20 dennes på bordet lagde Utlåtande, öfver Herr G. A. Silfverstolpes hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln ingifne och derifrån tilt Ut. skottet remitterade Memorial, om ersättning af Cours-difference å Svenska Ministerns Herr C. Lagersvärds, i enlighet med Rikets Höglofl Stän. ders Beslut vid I 8 I S års Urtima Riksdag genom RiksgäldsContoiret liqviderade fordran, härrörande från andelar uti RiksgäldsContoirets fordna Lån i Genua; hvarom de öfrige Respect. RiksStånden skulle vänligen underrättas. Ut dm g d. 27 Jan. 1818. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats Utskottets den 12 i denna Manad afgifne samt den 19 dennes på bordet lagde Utlåtande, i anled ning af Kongl, Maj:is Nådiga Remiss af Landshöfdingen öfver Norrbottens Län, Herr Friherre G. A. Koskulls underdåniga Skrifvelse den 29 November 1817, rörande anstånd med indrifvandet af den ännu återstående del af Vesterbottniska Lånet, som skall erläggas af Innevånarne i Norrbottens Län, blef samma Utlåtande, i anledning af Friherre Cederströms, Jacob, dervid gjorde anmärkning, till StatsUtskottet återrernitteradf. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats utskottets den 17 i denna Månad afgifne samt den 20 dennes på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde framställningar om indragning af TalemänsTafflarne, blef samma Utlåtande, på grund af ät sk i 1 lige dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitteradt. S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 8 i denna Månad afgifne samt d. so dennes på bordet lagde Utlåtande, angående föreslagen ändring uti det genom 14. §. af Kongl. Förklaringen den i(
Reservation anmäld: af Oluf Lagergren från Gottlands län: »Då Utskottet stödjer sitt tillstyrkande, att motionen må lemnäs utan afseende, på den omständigheten, att förhållandet skulle kunna utredas och rättelse, i händelse af behof, vinnas genom rättegångar, så anser jag mig böra anmärka, att här icke är fråga om en rättstvist mellan blott enskilde, utan att frågan rörcr kyrkotillgångarnes förvaltning, som, då den icke blott i enstaka afseenden Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o SS. 3 till sin vigtighet ifrågasattes, utan i en hel ort tros hafva inslagit en orätt och olaglig väg, väl måste anses vara en allmän fråga, värd att göras till föremål för en allmän utredning. Svårigheterna för enskilda kommuner att i så beskaffad! fall, som det ifrågavarande, med stora kostnader åvägabringa enskilda rättegångar och anskaffa alla de bevis, som de offentliga myndigheterna med större lätthet och utan väsendtliga kostnader förmå åstadkomma, kunna icke förbises, och då det icke kan vara i det allmännas intresse, att kyrkornas tillgångar äfventyras på processer, hvilkas utgång kan vara osäker; men det deremot är det allmännas ovedersägliga kraf, att alla dylika tillgångar må blifva använda till det ändamål, hvartill de äro afsedda, så reserverar jag mig emot det slut, hvartill Utskottet kommit och hemställer att motionen, såsom afseende ett allmänt ortbehof, måtte bifallas.a Häruti instämde E. J. Rudberg från Calmar län. J\r:o Ank. till Exp.-Utsk. den 2 Febr. 1863, kl. 11 f. tn. Re tänkande, i anledning af väckt motion am skiljande af Landshofdingeoch Alilitär-bcfä/hafvare-cmbetena på Gottland.
Ett utbrott syntes oundvikligt Man kände det i luften, man såg det på ansigtena, på den allmänna spänningen och oron ... Tillsvidare inskränkte man sig till ord. — De svarta korparne hörde man från ett håll. — Hvarför hafva de flugit hit, hvarför svarade andra. — Ha Ni då för litet rum? — Låt oss vara i fred, lemna oss! Larmet, tjutet och skymfandet tilltogo. Allt större förbittring hördes i utropen. Det föreföll mig, som om mängden skakade på sig likt en slaghök, innan han störtar sig ned öfver sitt byte. Jag iakttog flere gånger denna rörelse, Ur Dagms Krönika. 46denna skakning bland den rasande massan, som däri syntes hämta krafter och energi. Ställningen blef allt obehagligare, spändare, svårare, liksom före utbrottet af ett oväder på steppen. Något liknande ett bedöfvande åskväder tycktes det snart komma att gestalta sig. Men med ens blef allt stilla, liksom i förlamande väntan. Alla blickar riktades mot ett håll. Rakt mot oss framskred en gubbe; ja, framskred, icke gick — så tungt stapplade han fram. Han stampade tungt som en björn, som om han vore färdig att sätta sig vid hvarje steg. Det hvita, ända till midjan räckande skägget fladdrade åt båda sidor liksom på en Mosesbild. Hans liksom en orm sammanrullade gestalt vacklade vid hvarje steg som for vinden. Då han kom närmare sågo vi ett nära hundraårigt, skrynkligt ansigte. I hans gråa, ännu lifliga ögon syntes tårar. Det var Prow. När han kommit nära intill oss, stannade han. Hans magra, insjunkna, liksom en skofvel inböjda bröst andades ryck vis. Den gamle rörde ljudlöst de blå läpparne, liksom hölle han på att tugga någonting, och betraktade oss med de lätt hopdragna ögonen. Det såg ut, som om han, genom att uppmärksamt betrakta oss, sökte läsa i våra ögon. Vi iakttogo också uppmärksamt hvarje hans rörelse; man skulle kunna säga att han förhexat oss. Vi stodo der tysta, orörliga, liksom om vi fattats af stelkramp eller blifvit hypnotiserade, utan att finna ord eller uttryck — utan att kunna tänka.
Sådant kan blifva följden af jordbruket utsugande skatter, de der oeftergilligen hafva med sig aila andra näringars ringa blomstring eller förfall. Så länge författningarne rörande jordafsöndring och hemmansklyfning tillmäta lim. till R. St. N:o 242. den rike möjligheten att förvärfva jord så mycket han vill, men den fattige eller mindre bemedlade förhindras att förvärfva så litet han kan, blott af fruktan för en rubbning uti det föråldrade och högst orättvist fördelade grundskatte-väsendet, så mäste ett svindlande affärsoch spekulationssystem utveckla sig till allmän, som enskild skada. Det arbetsföra folket, som gerna ville besitta en jordtorfva och densamma bruka såsom sjelfständiga och besutna, men icke ega magt köpa i mantal satt jord, förnekas denna deras naturliga rätt, om de ock hafva samlat en köpeskilling motsvarande hvad de kunde åstunda, strömma till städerna och lemna den förut betungade jordbrukaren med den ytterligare bördan att stå ensam eller emot de drygaste löner skaffa sig folk till modernäringens vederbörliga häfdande, den näring som likväl ytterst är hela landets näring och bestånd. Den mindre bemedlade ungdomen med bildning och kunskaper, sträfvar så långt möjligt är att, till skada för jordbruket, befrias från dess mödosamma värf, emedan besittningen af en i mantal satt mindre gård, ger dem ingen möjlighet till utkomst för de tryckande skatterna, och besutenheten på en jordlott i tunnlandtal öfverensstämmande med ett obetydligt och mindre kapital på hvilket de gerna och med framgång kunde egna sig åt det egentliga arbetet, motverkas och hindras af lagarna. Det mindre naturliga lifvet i städerna beröfvar sålunda modernäringen mycket af dess bästa krafter. Sålunda eftersökas embetsmannavägarne af de sednare, och de förra, eller det egentliga arbetsfolket, uppsöka och närma sig penningemarknaden och de stora städerna, der stora arbetslöner på kortare tider stå dem till buds.
På sätt ofvan förmäles, hafva kommunerna redan den rätt till prestbolenS skogar, att de derstädes åtnjuta utsyning för de byggnader å prestbolen, hvilka det åligger socknemännen att uppföra och bättra. Det har synts billigt att, i öfverensstämmelse med Tjernlunds motion, denna utsyningsrätt medgåfves äfven för kyrkobyggnader; och finner Utskottet sig desto heldre böra tillstyrka en så dan förändring, som den väl sammanhänger med de ecklesiastika boställenas egenskap att vara till kyrkans gagn anslagna. Utskottet får derföre tillstyrka, att, när socknemän skola kyrka eller prestgård bygga eller bättra, de må från prestebolets eller annat dertill hörande hemmam skog, efter utsyning af vederbörande skogstjensteman, njuta nödigt timmer och virke, såvidt, med skogens bestånd efter antagen hushållningsplan, utsyningen kan ega rum utan inskränkning i den rätt till afkastningen, som blifvit boställshafvaren tillerkänd. Härefter tillkommer det Utskottet att yttra sig om hushållningen med skogarne å de publika hemman, hvilka äro med stadgad åborätt upplåtna. Enär det slut, hvari Utskottet vid frågan om dessa hemman stadnat, icke åsyftar nå gon sådan Statens åtgärd i afseende på dem, att den uppsigt, Staten har rätt att utöfva öfver allmänna inrättningars egendom, derigenom i någon mån öfverskri des, kan här i ett sammanhang behandlas hvad som angår samtliga med åborätt upplåtna hemman, ehvad de äro Kronans eller allmänna inrättningars egendom. Enligt nu gällande Skogsordning eger i allmänhet kronobonde att endast till husbehof använda hemmanets skog; men åt krono-åboerne i de Norrländska länen är genom särskilda författningar den förmånen förunnad, att de få i vissa fall äfven för industriela företag och till afsalu begagna den af vittrade skogen 44 Sam Mans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- och Eicon.- Utsk. Betänkande N:o SO. t deras hemman. Kongl.
Jag tror det var ett förbiseende af R. o. Ad. att, då en öfvergångstull sattes för väfnader i allmänhet, en sådan icke också bestämdes för denna artikel. Om också halfsidensväfnader behöfva mindre skydd än helsidens, torde dock något äfven för de förra böra göras, och jag anhåller således, att E. o. Ad. ville, med frångående af sitt förra beslut, antaga de 3 öfriga Stms. Hr Printzensköld: Det fugnar mig att höra, det Gr. af Ugglas någon gång talar i fabrikanternes intresse. Den tull han nu förordat är just den gamla, eller densamma som jag försvarade förra gången frågan förevar. Då hette det, att det vore i högsta måtto skadligt, att språnget blefve för starkt mellan den gamla tullen och den nya. Man ser således att det just ieke är någon viss princip, som leder åtskilliga förfäktare af frihandelssystemet. Då nu propos. till antagande af Utsk:s ifrågav:de inbjudniug framställdes, ropades starka Ja, jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Frihm o. Ordfrn förklarade det han funnit Ja öfvervägande och i följd deraf befanns voteiosproposm N:o 77 hafva förfallit. 20:o Voler.-s-propos.ne Nris 78 och 79, ang:de tullbeslämmelserna för »B o mulls-väfnader, andra slag»; i sammanhang hvarmed inbjudning lill R. o. Ad. blifvit framställd. Hr Fåhraeus: Det förslag till upställning af tulltaxerubriken »Bomullsväfnader, andra slag», hvilket BevillmsUtsk. i enlighet med K. M:s Nåd. Propos. afgifvit, öfverensstämmer derjemte hufvudsakligen med nu gällande Tulltaxa,. som äfven uptager 3 bestämda klasser, nemi. ofärgade, färgade och tryckta eller pressade.
Utaf Kongl. Directionens Protocoller för år 1818» f*ar Stats-Utskottet inhemtat, att Frakt-betingen om Spannmåls transporterne från Skåne till andra orter i Riket, inför Kongl. Directionen sjutades d. 13 April sagde år, samt att Ordföran - loaS Ståts-Utskottets JBetänkauden. den Herr Presidenten, Baran Foch, enligt anteckning i dagens Protocoll, dervid var närvarande och deltog i beslutet. Vid ett sådant förhållande, och då af Herr Landshöfdingen, Baron Flintebergs till Kongl. Directionen d. 23 April iöigaflåtne skrifvelse inses, att Herr Presidenten Baron Focks handbref till merbemålde Herr Baron och Landshöfding, härifrån afgått, förr ån Fraktsluten hos KgL Directionen d. 13 April afgjordes, samt då forlusten, som tillskyndats Allmänna Magazins-Inrättningen, genom i fråga Komne Frakt-ersättningar, lätteligen bordt kunna afböjas, allenast Herr Baron och Presidenten vid Kongl. Directionens sammanträde nyssnämnde dag gifvit Kongl. Directionen del af den särskilde anstalt Herr Baron och Presidenten, genom skriftvexling med Herr Landshöfdingen Baron Flinteberg, om nödige Fartygs anskaffande vidtagit, i hvilken händelse Kongl. Directionen, medelst en härefter lämpad disposition af Spannmålsbehållningarne i de Skånske Magazinen bordt tillse, att ej större antal Fartyg härstädes blef befraktadt, ån som vid framkomsten till anviste Lastningsstållen egde att påräkna full Last, finner Stats-Utskottet, på nu anförda skäl, grundad anledning till den Stats-Utskottets Betänkanden.