Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vildhets-tillståndet sjelft var, dessutom, redan i den äldsta menniskoverldens urskogar ett blott relatift: ty i samma mån, som Kärlekens makt frambröt och segrade, infann sig redan från begynnelsen, om än under grofva former, samband, frid, ordning, samhällslif. Kärleken är nämligen ”die Natur der Natur, und die Menschheit der Menschen, und der allschöpferische Hauch Gottes” 204. Det yttersta målet för allt samhälle är derföre: allas ära och allas väl; och endast ett så inrättadt tillstånd är, i sann mening, natur-tillstånd). 9. ”Hauptidee der Archimetrie”. (En ytterligare erinran, att Archimetriens ståndpunkt är Allblick, d. ä. anblick af det Hela, skådadt i alla dess Momenter; att, för oss, detta Hela visserligen är blott ett relatift Maximum af hvad vi kunna känna; men att äkta Maximum i alla fall är städse ett Tantum, med hvilket man icke kan irra. Allt är sannt, så till vida, som det Är. Insigten af detta ”så till vida” gifver, i sin utbildning, till resultat en ”Säkerhetskonst”: denna är Archimetrien. Ovist har man föreskrifvit såsom det högsta vishets-bud: ”Känn dig Sjelf”! Visare kan bjudas: ”Känn Naturen”! Men visast anbefaller man: ”Känn Förhållandet”! Ty vi känna ingenting, utan i den mån, som vi, af det Hela, känna μετρoν ἀριστoν; måttet i Natur och Konst; Harmoniens Proportion och Proportionens Moment. Real-förhållandet i det lefvande Helas real-ideal är, att hvarje varelse lefver och verkar i rigtig relation till det Ena och till Allt, förmedelst det i allting bestämda Tantum – eller Så Mycket – af Vara och Verka. Såsom insedt eller insigt, är detta real-förhållande Förnuft; det vill säga: det Helas förnimmelse är då till förnuft upphöjd, genom en rigtig all-jemnförelses gudablick. – Härefter följer en ”Anmerkung” till sidd.
Den nu pågående utrikes försäljningen af Inrättningens spannemålslager har redan till en del gifvit ett ganska olyckligt resultat, och jag fruktar, att den inflytande betalningen torde knappt betäcka kostnaderne, ännu mindre ersätta värdet af sjelfva varan. Dessa omständigheter tala icke till förmån för Inrättningens utrikes speculationer. Magazinslnrättningens upplösande skulle för framtiden förekomma de m-d dess fortsatte verksamhet förknippade förluster Dess realiserade tillgångar i fastighet?», inventariet/. till Ridd. 0. Ad, Pr. I Band. 33 Den 21 Februarii, er och spannemålsförråd skulle, så långt de kunde förslå, ersätta Bankens förskotter och derifrån i låneväg bringas i ett jämnare omlopp. Dsn enskilda köpmannens hog skulle vändas på spannemålshandel och denna möjligen utvidgas till exporthandel, och hvad sorn icke är af liten vigt, Svenska jordbrukarenskuD le vänja 6ig att drifva sitt yrke med egen omtanka. Den enda olägenhet, som af Magazinsln* rättningens upphörande kunde uppkomma, vore, att sådan afradsoch räntespannemål, sorn nu får i natura erläggas, skulle sakna förvaringsrum och tillsyn; men detta vore lätt afhjelpt derigenom, att kronans rätt till sådan spannemål öfverlemnades på auction till den högstbjudande, med undantag af sådant qvantum, som kunde behöfva att för kronans egen räkning användas, hvilken kunde få i Commisariaternes Magaziner uppläggas. Om i förra fallet någon minskning i contanta inkomsten sknlle uppstå, vore den mer än ersatt genom besparing i utgifterne. 2:0. Jag hemställer, att de så kallade KronoBrännerierne måtte upphöra, såväl de, som af Allmänna MagazinsDirectionen bedrifvits, sorn de, hvilka åt enskilde varit, mot årligt arrende öfverlåtne, desse senare likväl med iagttagande af ArrendeContracternes innehåll. Att husbehofsbränningen, somför sig sjelf betraktad, lämnar föga vinst och i detta afseende är öfverdrifvet högt beskattad, skall lida Den 21 Februarii.
Uti den allmänna redogörelse, som, vid början af innevarande Riksmöte, blifvit till Rikels Ständer af deras då varande Justitieombudsman öfverlemnad, har denne å nyo väckt den vid flera föregående riksdagar behandlade frågan om indragning af Kämners-, Lagmansoch Padda re sy ne rätt erna, i sammanhang hvarmed förslag blifvit framstäldt till de nya stadganden och de förändringar i gällande lagstiftning, hvartill en dylik indragning syntes föranleda, med hemställan derjemte, det måtte—för den händelse att rät• tegängsärenderna i Hofrätterna skulle finnas, genom ifrågaställa lagförändring, tilltaga i den män, att deras tillbörligt skyndsamma handläggning icke af Hof rätternas nuvarande ledamöter medhinnas, utan flera ledamöter dersammastädes måste tillförordnas — Rikets Ständer anslå och till Kongl. Maj:ts disposition ställa nödiga medel för dessa ledamöters aflönande. Lag-utskottet, till hvars granskning berörda fråga blifvit hänskjuten, har derförutom mottagit serskilda inom Yällofl. Borgare-ståndet och Hederv. Bondeståndet af herr Winge samt Riksdagsfullmäktige Nils Strindlund från Westerbottens län, Lars Wenander från Bohus län, Sone Persson från Malmöhus län, Petter Persson från Jönköpings län och Adolf Fredriksson från Upsala län afgifna memorial, deruti Kämnersich Lagmansrätternas indragning likaledes blifvit påyrkad, under anhållan af herr Winge, att Utskottet måtte uppgöra serskilda förslag i ämnet, så att de representanter, som vilja bibehålla endera domstolen, må vara oförhindrade att bifalla indragningen af den andra. 1 sammanhang med berörda yrkande hafva emellertid Nils Strindlund och Lars Wenander fästat uppmärksamheten på nödvändigheten att, enär Hofi ätt varder andra instansen, dylika Rätter finnas på flera ställen i Riket än för det närvarande. I följd hvaraf och då Svea och Götha Hofrätter utgöras af flera divisioner hvardera, motionärerna föreslagit, att serskilda divisioner af dessa Hofrätter måtte utflyttas i landsorterna och förläggas Bih. tili R. St. Härigenom syntes någon ökad kostnad icke böra komma i iråg».
Maj:t har sålunda, i nära öfverensstämmelse med hvad kornmitteen tillstyrkt, funnit såsom ett grundstadgande böra antagas, Hufvudklasserbrän-vinsbränning af säd, potates eller annat ämne, får utöfocli terminer vas i två hufvudklasser, nemligen: för brånvins1:0 På grund af jordbruk: bränning. n) till husbehof; b) sorn binäring till jordbruket; 2:0 såsom fabriksrörelse, ehvad jordbruk innehafves eller ej; äfvensom Kongl. Maj:t, lika med kommitteen, ansett, det bränvinsbränroi11 gen bör vara tillåten under sex månader af året, nemligen Januari, Februari, Mars, April, November och December; för den usta klassen i tre särskildta terminer, af två månader hvar, nemligen Januari och Februari, Mars och April, samt November och December; men för den 2:dra klassen: under en, under flera, eller under alla af dessa sex månader.. Härvid har Kongl. Maj:t, på de af kommitteen anförda skäl, ansett inskränkning i formen af bränvinsbränningsredskapeu i usta klassen böra stadigas sålunda: 1 stan klassenko att redskap för bränvinsbränning till husbehof skall vara af högst aderton kannors rymd, kokrummet inberäknade och för öfrigt af den beskaffenhet och form, som kommitteen uppgifvit*. 30 Kongl. Maj.ts Nåd.
Skulle meningen vara, alt på Statens bekostnad företaga undersökning om väganläggningar lill Sehangeli fjäll, så synes mig, att mot en sådan plan företer sig, hvad äfven Hr Professor Sefström, i det nu upplästa anförandet yttrat, att nemi. man alldeles icke vet lill hvad nytta kopparmalmen i delta fjäll kan komma alt tjena, nb. för någon rörelse i större scala. I fall således någon undersökning skall komma i fråga, sa anser jag, all den i främsta rummet bör riktas derpå, alt efterse, huruvida de malmsluflcr som hittas, verkligen utgöra delar af sä stora malmanledningar, alt, efter pröfning deraf, det befinnes löna mödan alt företaga undersökningar om väganläggningar. Det argument, sorn Hr Sefström synes vilja lägga till grund för sill tillstyrkande i della fall, och hvilket han hcmlat från anläggningen af Fahlu grufva, kan visserligen, med sina renhorn och fäbodar som deruti förekomma, vara ganska ärligt, för läsaren; men det är klart, att det måne hafva förhållit sig med nyssnämnde grufvor, som med de flesta andra, alt intill dess de blifvit upptäckta, hafva icke några vägar dit funnits. Delta kan likväl icke, efter min mening, hafva hin - drat, alt, innan man undersökte förhållandena i hänseende lill väganläggningar, roan först började med alt något arbeta i grufvan, för att efterse, huruvida en väganläggning kunde löna mödan. Jag tror, alt det i allmänhet är en slatsekonomisk regel, särdeles i ett land med knappa eapilaler, alt man i främsta rummet måste använda dessa på de omsorger och de föremål, som ligga närmast för handen, och der de af behofvet mest påkallas. Ostridigt är, att i Sveriges mest bebodda landskaper linnes ännu ett ganska stort fält för Staten till capilalcrs nedläggande på vägförbättringar, innan man behöfver rikta sin uppmärksamhet till de obebodda delarne af Norrbotten.
Pröfniugen af de återstående delarne af StalsUlsk:s utlåt. N:o 74, uppskjöts till nästa plenum. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne mern., belänk:n och utlåtm, nemi. från Constitut ion s-Utskottet: N:o 3, ang:de en af StatsUtsk. framställd anraärkn:s-an!edn., i följd af åtskilliga omständigheter vid inköpet af Ovenska faktoritomten på Kungsholmen i Stockholm till ny lokal för myntoch kontroll-verken; Lag-Utskottet: N:o 25, i anledn. af väckt motion om förändring i Kongl, förordmn d. 29 Juli 1812 ang:de åtskilliga omständigheter, som böra iakttagas vid ändrings sökande i konsistoriernes utslag; Den 11 Mars e. m. 119 N:o 26, i anledn. af K. M:s nåd. propos. (N:o 15,) med förslag till förorda. ang:de förlags-inteckning; N:o 27, i anledn. af K. M:s nåd. propos. (N:o 56), med förslag lill lag om aktiebolag; N:o 28, i anledn. af väckt motion om bestämmande af lid för vitesförbuds kungörande i kyrkorne; Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: N:o 44, i anledn. af väckt motion om vidtagande af åtskilliga förändringar i nu gällande föreskrifter för skjutsningsbestyrels utgörande; N:o 45, i anledn. af väckte frågor om förändringar i resereglemente!; N:o 46, i anledn. af väckte motioner om skyldighet för resande att, vid reqvisition af skjuts, betala upphådningspengar; samt N:o 47, i anledn. af väckt motion om förhöjning af legan för skjuts från Södertelje stad. H. R. o. Ad. åtskildes kl. 10 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Onsdagen den 15 Mars 1848. Plenum kl. 10 f. m.
Mom., att icke ifrän sin Inkomst afdraga det, som ätgätt till underhäll för den Skattssyldige sjelf, hans Hustru, Barn och öfriga Famille, samt alla sädane personer, hwilka i och för utöfningen af hans Årke, Rörelse och Näringsfäng icke äro ound. wikligen nödige. Häraf föijer att en Hemmans, ägare bör säsom behällen Inkomst beräkna sine lefnads. kostnader och ej tilläta sig nägot afdrag för sitt egit eller desi Hustrus underhäll, äfwen om de ensamme, utan biträde af Tjenstfolk bru. ka sin Hemmansdel. Icke heller kan Barnens underhäll afräknas, utan sä wida de äro Mantalsssrifne och arbeta säsom Tjensthjon. Denna Regel iakttaqes äfwen för Skattssyldige i allmänhet; dock med undantag af lagstadde Tjenst, hjon, hwilkas ärslön och underhäll icke mä ta. gas i beräkning, äfwen dä de för Egendom och serskild Inkomst taxeras till afgift efter nägon. dera af Tarifferne; härunder inbegripes dock icke de af Husfolk eller Betjente, som räknas till Ständspersoner, säsom Informatorer, Gouder, nanter, Inspectorer, Bokhällare med flere sädane. 6. All afkastning och product af Egendom, Rörelse och Handtering, fastän icke i penningar förwandlad, upptages till Bewillnings erläggande bland föregäende ärets Inkomst, och bestäm, mes wärdet derföre efter samma ärs gängbara pris., eller, i brist deraf, efter Markcgäng. 7. E - 40 Den r i Octo ber. 7. Ehuru hmar och eli tvid Taxering bör uppgifwa sin behällna Inkomst för det föreKläende äret, emedan ingen kan förutse etter metz säkerhet beräkna Inkomsten för det löpande äret, är det likwäl för det senare som Bewillningen erläggeö.
2:o från bernia afgift frtfallaö lifmäl be SDtjölqmarnar, font iitneljafmad af tjeitftemän etter anbra, t Ijmilfad tnfomft af tonen etter fjanbteringeit qmarttend aftagning blifmit upptagen od) titt Semilltting räfnab; be SRjölqmarnar od) @ågar i ftäberna od) på lanbet, font npttjad enbaft titt ^udbe^of od) ej för tutttägt, mes bergättning af frätnntanbe od) grannar etter titt affalu; be för egna äJlamtfaf* turierö od) fabriferd befjof autagbe ©tampar od) 2Galfmerf, famt ftuttigen be Omarnar od) 5Berf, font, imber gårbettd ffatttäggning begriptte, i b ej) märbe blifs mit upptagne od) titt SSemittningdsafgift beräfnabe. § ^erfotter, font uteb Omarttar od) ©agar ega I)anbtering etter fpjielfätts ning, erlägga: l:o ffiib ffattlagba SJljölqmarnar af tre par ftenar od) ber lito fm er betalad för 9Jljölttare lifa afgift meb frälfesfnfpeftorer i ben Älafi, £areringdutäiineit beftämma, od) mib fåbaita Omarttar af ett etter tmå par ftenar, lifa meb bättare, fåmiba ifrågamaranbe Omarnar gå tniitft fpra måitaber af året.
Ruuth hade i sitt på bordet hvilande Memorial föreslagit ett dylikt Utskott, att, i anledning af Herr af öhrs motion, anställa en noga undersökning till utrönande huruvida flera eller färre af nu till införsel tillåtna varor må kunna i Riket umbäras, och i följe deraf, så vidt möjligt och lämpligt vara kunde, tillåtelsen af främmande varors införsel samt bruk och nyttjande i Riket blifva inskränkt. Den nära slägtskapen mePan detta förslag och Herr Grefve Mörners ledde, att äfven denna frågas upptagande åt det redan beslutna Utskottet uppdrogs, då slutligen Herr Grefve Schwerin föreslog att utvidga detta Utskotts verkningskrets derhän, att samma Utskott skulle anmodas att uppfatta en tafla öfver Rikets hela ceconomiska ställning , utreda dess orsaker och föreslå medlen till bjGp, i synnerhet till öf - 4)6 Den 19 April. verflödets hämmande. Denna disaission för* anledde en ny proposition tili en närmare bestämmelse om Utskottets befattning^ och då nu ineningarne synas delade om denna bestämning, lärer ingen annan skiljesnjan kunna finnas i denna strid, än sjelfva Protocollet, som upplyser innehållet af den till ett sådant bestämmande gjorda sista proposition, hvilken, då den med Ja besvarades, synes mig vara det enda rättesnöret för uppfattande af det ProtocollsUtdrag, som nu är under justering. Undertecknad RiddarhusSecreterare utbad sig, att efter det af honom förda MemorialProtocoll, hvilket på förlidne gårdag icke hunnit af honom redigeras, upplysa, det Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hade gjort tvänne propositioner i detta ämne. Genom bifallet till den lörsta hade blifvit afgjordt, att ett särskildt Utskott skulle förordnas, hvilket skulle äga att upptaga de uti presidenten Grefve Mörner* och Hans Excellence Herr Grefve Ruuth* Memorial innefattande ämnen. Genom bifallet till den andra hade llidderskapet och.
Till dessa olika slag af verksamhet, som å byrån utöfvats, har under året tillkommit ytterligare en, som, om också icke helt och I~ållet ny, dock numera vunnit en helt annan organisation och betydenhet tin förr, nainligen: Anskafning af .~ziksköter~~skor. Det har harvid icke befunnits tillrackligt att blott uppsainla och tillhandahålla namn och adresser på sjuksköterskor, sedan man förvissat sig om att de äro för sitt varf fullt kompetenta. Förbundet har ock velat rada bot för den fara och olagenhet, som uppstå, då en sjuksköterska,. sökt efter adressen, befunnits p5 annat håll upptagen, och liar derför. ordnat denna anskaffning af sjuksköterskor så- lunda, att i hvarje fall kan 6 förbundet meddelas anvisning å sjuksköterska, som icke blott %r fullt duglig, utan iifr-en utan dröjsmål kan stå till den hjelphehöfvandes förfogande. Den utstriickning denna förbundets verksamhet tagit under den korta tid af året oktober-december, under hrilken den utöfvats, synes vitna om att förbundet derigenom tillgodosett ett verkligt behof. I hvilken utsträckning dessa olika verksamhetsgrenar tagit byrån i anspråk frarnggr af följande öfversigt öfver handlagda ärenden. Bland ekonomiska fragor markas: förfrågningar angående pensionsinriittningar, sjukkassor, stipendieoch understödsfonder, samt lifranteoch kapitalförsiikringsanstalter. Bland juridiska: förfrågningar angående kvinnans rättsliga stallning i Sverige, jemförd med samma i Norge, i Sverige gallande lagar för kvinnans myndigblifvande och om gift kl-innas eganderiitt, aktenskapsförord och hvad dervid a r att iakttaga, k~iniians ratt att idka handel, huruvida gift kvinna, som har egen debetsedel, afven eger rösträtt, testamentsratt, besvir öfver för hög beskattning, öfverflyttning af statsunderstöd för högre flickskola, da skolan öfvergått till ny förestandarinna, huru patent sökes samt kostnad och vilkor derför, erhallande af ratt att meddela hypnotisk behandling, litterar konvention m ed Frankrike angäende ratt till öfversattning.
Brefvet den 27 Augusti i83i,den å nämde, af Nya Mötespassevolans-Inrätlningen oberoende, Fonds ullånta kapital upplöpande räntan fortfarande, så långt den förslår, användes till aflöning åt de på Indragningsstat ställda Passevolans-Kommisariaterna, som åtnjuta fyllnaden i den dem tillagde aflöning af 97 — af Gamla Passevolans-fonden , hvilken aflöning, i mån af tjenstemäniiiens afgång, förminskas och enligt Räkenskaperna utgör: för år j838 Rdr 7,880 — —- och för år 1809 „ 7,822 2— s *• 1 anledning af den i 1889 års Revisionsberättelse förekommande anmärkning , att Räkenskaperne ej varit beledsagade af verifikationer ■för utgifter till Passevolans-Kommissariaierna, anse nu församlade Revisorers ig böra viltsorda , att erforderliga verifikationer derför nu finnas; men beträffande denna Kassas till gamla Mölespassevolans-fonden utlånta kapital, hafva vid anställd inventering blifvit Revisorerne förevisade jij potliek å 74.809 Rdr fö sk. 10 rst., men dessa voro ej på *1829 års Pussevolans-fond endosserade.
Enär Rikets Ständer vid sistlidne riksdag beviljat Westerås för sin hamnbyggnad ett låneunderstöd å 20,000 R:dr, och staden, i följd af dess lifliga rörelse, hör kunna anses vara i tillfälle att utan ytterligare statsbidrag bestrida de omkostnader, som hamnens iståndsättande vidare medföra, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall å motionärens ifrågavarande begäran, utan hemställer, att densamma icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 16:o Af Herr Nygren, sorn, jemte förmälan, hurusom, enligt uppgjordt kostnadsförslag, för fullbordande af Ystads hamn ännu erfordrades en summa af 83,700 R:dr, och hamnkassans årliga inkomster, vanligen uppgående lill 11 å 13,000 R:dr, knappast voro tillräcklige för underhåll af redan verkställde nybyggnader, oundviklig muddring och ränteliqvid af kassans skuld 32,000 Il:dr, föreslagit, att, på grund af dessa omständigheter och då staden, utan bidrag af statsmedel icke vidare kunde fortsätta ifrågavarande hamnarbete, ett anslag af 50,000 R:dr måtte staden Ystad förunnas för att dermed ändamålsenligt iståndsätta och fullborda sin hamnbyggnad, eller, om Rikets Ständer skulle finna detta anslag för stort, den summa, hvarmed detsamma kunde minskas, blefve staden Jemnad såsom lån pä enahanda vilkor, som de, hvilka stadgades för det låneunderstöd, som för delta vigtiga ändamål vid 1840 års riksdag beviljades. Stats-UIskottets Ullålande, N:o 163. 11 Enär den i förevarande ämne af styrelsen för vägoch vattenbyggnader uti dess underdåniga general-förslag af den 19 Oktober förlidet år gjorda underdåniga anmälan icke tillvunnit sig det nådiga afseende, att Kongl. Majit funnit
Maj:t i Nåder förordnade Komité för utarbetande af förslag till landtförsvarets certcorp*. ordnande, nemligen att Krigs-Akademien å Carlberg borde förändras till en tillämpningsskola, der undervisningen skulle nästan uteslutande omfatta militärämnen och för inträde hvari det skulle fordras att hafva aflagt studentexamen, kommit till den öfvertygelse, att, i händelse en så beskaffad förändrad organisa tion af nämnda läroverk blefve tillvägabragt, derigenom sannolikt måste föranledas upprättandet af en särskild bildningsanstalt för Sjöofficerare, der ynglingar kunde beredas tillträde vid tidigare ålder, än som kunde ske vid den ifrågasatta tillämpningsskolan, samt tillfälle lemnäs till en praktisk sjömannabildning, vidsträcktare än der skulle kunna bibringas och än hittills vid Krigs-Akademien kunnat meddelas; hvilken särskilda bildningsanstalt, under förutsättning att den nautiska bildningen lemnäs om bord, torde böra förläggas till hufvudstaden, der tillgång till den för undervisningen erforderliga materiel bättre och lättare än annorstädes erbjuder sig. För så vidt emellertid en Sjöofficer ej vid befintliga uppfostringsanstalter kan erhålla den praktiska bildning, han behöfver för att vara fullt kompetent att utöfva den honom åliggande tjenstgöring, anser Komitén hvar och en från dessa uppfostringsanstalter utgången elev, som tagit Sjöofficers-examen, böra vara underkastad ytterligare praktiska öfningar under 18 månaders sjötjenst, hvaraf 12 månader ovilkorligen å Kronans fartyg samt den öfriga tiden antingen å Kronans eller enskildes, i hvilket sednare fall han dock borde vara förbunden till dubbelt så lång tjenstgöring som i det förra, och denna utöfvad å fartyg, som 40 ginge på aflägsnare farvatten än Östersjön eller Nordsjön. Sedan dessa öfningar blifvit fulländade, skulle examen i en Sjöofficers praktiska åligganden afläggas vid flottans hufvudstation inför en någorlunda talrik kommission, hvari borde deltaga så många som vore att tillgå bland befälet å de förutgångna öfningsexpeditionerne, af högre grader än den examinerades.
Hvad det förra skälet vidkommer, så torde en förhöjning af '/2 öre på hvarje sup icke komma att käiflias, äfven för den obemedlade konsumenten, tungt; och om äfven priset på en sup, i anledning af en förhöjd skatt, skulle stegras med ett öre, och detta kunde i någon mån bidraga att minska konsumtionen af spritdrycker, så vore sådant utan tvifvel i många afseenden en ganska välgörande åtgärd, just lör den fattiga delen af landets befolkning. Hvad sedan angår den vid hvarje riksdag förespeglade stora insmugglingen af Danskt bränvin, så har någon sådan insmuggling, efter hvad erfarenheten allt sedan 1855 ådagalagt, icke egt rum och synes icke heller vara att befara af det helt naturliga skäl, att smuggling af bränvin svårligen kan ske, utan i små kärl, hvadan också Bih. till R. St. Besv - och den möjligen insmugglade qvantiteten måste blifva utan all betydenhet i jemförelse med den, sorn i landet tillverkas. Förhållandet i Norge, der bran vinsskatten är 97,9 öre per kanna, visar att en ännu högre skatt kan af tillverkaren val utgöras ; och jag kan af dessa skäl icke annat än hemställa, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj;ts nådiga Proposition, behagade med 15 öre på kannan förhöja den för närvarande utgående af giften för bränvinstillverJening. Vid .§ 20. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Betänkan de n, Nto 3o2. 4^9 Transport 2,365,3o3. 2,679,854. (redan aflemnad till RiglsContoret) i5o,ooo. Bankens Räntevinst för ur 1828, redan aflemnad, men hvaraf till Extra StatsAnslagen äro beräknade 100,000 R:dr, . 71,000. Capital -af betalningar J v och Räntor å de mot 3-proc:ts ränta utgifne