Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Idun har för närvarande 19,000 prenumeranter, således kanske omkring tredubbelt eller femdubbelt så många läsare; ger nu hvar och en af dem blott en 10 öring, så blir det ju en icke obetydlig summa. Ack, måtte ingen undandraga sig denna lilla gåfva, som väl egentligen mera är en yttring af företagsamhet och intresse än en pekuniär uppoffring! Måtte ingen tänka: » hvad betyder det, om jag ger eller icke, en tioöring mer eller mindre, det är ju af ingen vikt! » Jo, hvarje 10-öring är af den största spelar vikt, sin och hvarje roll: glömd eller undcrgräfva försummad hemmet 10-öring och omöjligDet är bokstafligen sannt, och icke blott ett talesätt, att hvarje af dessa skänkta silfverslantar bidrager att kläda, föda och härbergera dessa » minsta », hvilka, i all sin ringhet, dock haft den högste och mäktigaste förespråkare: vår Frälsare själf. I en liflig förhoppning att ej förgäfves ha vädjat till de lyckligt lottade, vågar jag härmed föreslå, att, — i och för underlättande vid emottagandet, — inom umgängeskretsar i städer och inom församlingar på landet en person insamlar och sedan afsänder gåfvorna till undertecknad. Men skulle någon finna det bekvämare att själf afcända en 25-öring eller en 10-öring eller motsvarande värde i postmärken, så blir detta lika välkommet. Bedogörelse för influtna medel samt för hemmets verksamhet och — som jag hoppas — utvidgning skall sedan inflyta i Idun. göra dess utvidgning. Mathilda Stockholm, 12 Roos. Arti / lerigatan. Bidrag i alla ämnen mottagas med tacksamhet. kunskaper, men de samtal, som de vuxna inbördes föra i barnens närvaro, böra gå ut på att öppna deras hjärtan för allt ädelt och heligt och gifva deras sinne den ideella riktning, som ger lifvet ett förklarande skimmer. Kom snart och helsa på! Af alla konventionella fraser brukas knappast någon oftare än den ytliga inbjudningen till ett besök. Huru lätt uttalas O. H. inte de få orden och huru sällan väntar man, att de skola efterkommas. I synnerhet fruntimmer, som varit boVåra barn.
Det är ju sålunda vid detta tillfälle icke fråga om någre nya åtgärder; utan blott att, så vidt som möjligt, undanrödja de menliga följderne af de förut tagne. Denna åsigt är ock alldeles tillämplig till frågan om Götha Canal, hvilket jag i förbigående här ville anmärka. Skulle mina pligter till iakttagande af Bankens rätt för sig, utesluta all annan pröfning, så vore ingenting lättare, an det tillstyrkande, att Banken inkräfde alla sina fordringar. ^Med sin reela Fond kunde den derefter betacka de Sedlar, som för försträckningen till Stats• Ver - Statsoch Banko-Utskottens Belänkanden. 1197 ket äro utelöpande, och hade uppfyllt sin pligt utan någon inskränkning. Denna tanka framställer jag blott som ett ytterligt bevis, att Bankens rätt måste vara underlydande hvad Samhällets väl kan medgifva; ty detta kunde ju ej ske utan de grufligaste skakningar för Samhället. Jag håller sålunda före, att en olika öfvertygelse om sättet att kunna bereda någon lättnad eller reglering uti den förhanden varande oredan, sorn af Disconternes obestånd blifvit en följd icke bör kunna ledas ända till någon rubbning i den gemensamhet af våra bemödanden, att Nationens ära bör stå främst, och större fördelar för Samhället icke uppoffras för mindie, eller det Helas för vissa Classers. Jag åtminstone för min del tillåter mig ej det ringaste tvifvelsmål om detta allmänna syfte.
632 Den 14 Juni 1815 kunde missbrukas. Något spår till Monopolium kan jag icke finna i Kongl: Maj :ts härom utfärdade Nådiga Resolution, ty det var derigenom ej förbudit någon enda köpman i Riket att införtulla Manufacturerade bomulls varor endast det skedde till Götheborg, af hvilken anledning Juden Nathanssons ansökning afslogs, utan att han derigenom betogs rättigheten att införtulla varorne genom Götheborg. Herr Doctor Wijkman. Som jag förut yttrat, hafva följderna varit bedröfliga, och jag vill för min del att saken anmäles hos Riksens Ständer, utan att någon Embetsman anklagas. Herr Baron Cederström Jacob ansåg målet ej kunna sluteligen af göras förr än Protocollet rörande Nathanssons ansökning, hvilket till Finance Expeditionen skall vara utlånt, ånyo blifvit upläst. Herr Professoren Rosensköld ansåg Stats Råds Protocollet för den dag då det vidtagne beslutet angde Bomulls varors införtullande till Götheborg uphäfdes, nu äfven böra upläsas. Herr Biskop Rosenstein. Utan att kunna antaga de Herrar Ledamöters öfvertygelse som finna skäl till anmärkning i detta mål anser jag densamma mest bero af Opinionen och möjligen kunna vederläggas, hvilket må hända skulle blottställa Constitutions Utskottet för det omdöme att anmärkningen blifvit gjord i hast, i stället för med den manliga betänksamhet Utskottet iagttagit, och bör iagttaga. Följderna skulle äfven kanhända ej blifva nyttiga. Förtjente personer skulle mindre fördelagtigt namngifvas för Ständerna, hvaraf verkan troligen blefve den att de ledsnade vid sina trägna och ansvariga kall, hvari det syntes vådligt att verka, då mensklig ofullkomlighet, som öfver alt röjes, skulle så illa uttydas. Vår lyckliga Constitution kunde misskännas och framtiden beröfva oss densamma. Härmed instämde Riksdagsmannen Åberg och Herr Doctor Agrell, som ansåg det ej tillkomma Constitutions Utskottet att bedömma nyttan eller skadan af ifrågavarande ämnen, som nu blifvit lemnade till det särskildta Utskottets handläggning.
Riksgälds-kontorets samtlige fordringar och öfrige i räkenskaperna upptagne tillgångar, med undantag af de inom linien förda, uppgingo vid 1856 års slut, på sätt i sednaste revisions-berättelse sid. 15, finnes uppgifvet, till ... och hafva under sistlidet år minskats med så att tillgångarne vid sistnämnde års slut utgjorde hvaraf vore räntebärande 3,796,253: 22. 11. nemligen emot 5 procents ränta 2,245,866: 32. — ä\ procents d:o 67,479: 32. — 4 procents d:o 1,021,534: 7. 8. 3 procents d:o 372,294: 21. 2. 2 procents d:o 89,078: 26. 1. 11:dr 3,796,253: 22. 11. och uppgingo de härå upplupna oguldne räntor till 55,776: 37. 1. Fordringar, för närvarande räntefria, men hvilka framdeles, efter förloppet af den för hvarje fordran särskildt bestämde tid, blifva räntebärande 1,076,864: 32. De inom linien bokförde for dr ingar ne, som vid 1856 års slut uppgingo till R:dr 320,949: 24. 10. hafva ökats dels genom utbetalningar för kolonien S:t Barthelemys förvaltningskostnader » 15,624: 37. 7. dels genom öfverföring hit af fordringarne för det vid 1853—1854 års riksdag anvisade s. k. neutralitets-kreditivet » 2,500,000: samt för det vid samma riksdag för rikets försvar anvisade kreditiv » 1,500,000: — • I följd hvaraf de inom linien förda fordringarne vid 1857 års slut utgjorde B:ko R:dr 4,336,574: 14. 5.
I hushåll, där man ej vill göra stora tvätter, är tvättmaskinen förträfflig och under alla förhållanden ypperlig för finare saker, då dessa ej som eljes utsättas för nötning och sneddragning. » I DU N 1893 I ett senare bref skrifver hon: » Ju mera vi använda den nya tvättmaskinen, desto mera belåtna äro vi därmed. » Ja, detta skulle vara sammanhanget mellan de mycket olika saker, som i rubriken förekomma, och nu återstår blott att tillägga, det denna lilla uppsats alldeles icke är någon reklam för herr Adolf Hille, om hvars tillvaro jag sannerligen icke hade någon aning, utan rena, rama sanningen, alldeles så som saken tillgått. Men då jag, liksom min lilla väninna vid Bosporen, önskar vara mina medsystrar till allt det gagn, som är mig möjligt, har jag velat meddela hennes erfarenhet rörande tvättmaskinen, då det synes genom en sådan maskin vara möjligt att spara in mycket och besvärligt arbete. Genom någon maskinaflar här i Sverige torde den ifrågavarande maskinen kunna införskrifvas — må- hända finnes den redan i handeln. Då jag vet, att detta nummer af Idun i sinom tid kommer till Konstantinopel, sänder jag med dessa rader till min lilla väninna, den nordiska flickan vid Bosporens strand, en hälsning från Mathilda Kökshistoriska Lang / et notiser. jJyT^llting har sin historia, och köket har « T t \ också sin och den rätt vidlyftig. Ty köket, eller matlagningen, är lika gammalt som maten, och denna senare var obestridligen på modet redan hos de första människorna. Köket är urgammalt och en historik däröfver skulle, om den vore fullständig, upptaga många volymer. Här kan det emellertid blott blifva fråga om några drag här cch där, som tillfälligtvis blifvit tillvaratagna eller framletade ur gamla gömmor. Den första kända kokbok skrefa af de romerska finsmakarne Cato och Coelius Apicius. Dessa båda synas hafva varit lika mycket äkta gurmander som deras efterföljare Grimod de la Eequiere, Brillat-Savarin och Rumohr. Den andre i detta klöfverblad arbetade i 25 år på sin bok Physiologie de gout, men skänkte också världen ett verk a f verkligen klassisk fulländning.
Justerades 7 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plena den 12 dennes föroch eftermiddagen fattade beslut. Upplästes StatsUtskottets under N:o 297 denne dag aflåtne Memorial, i anledning af skiljaktiga beslut inom RiksStånden i åtskilliga delar af StatsRegleringen. Lades på hordet. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvart till 10 om aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. T Ii or sdagen d. 1 5 October 1829. Plenum klockan half till 6 Eftermiddagen. Föredrogs ånyo StatsUtskottets ej mindre den 18 sistlidne April under N:o i5a afgifne, och den 7 derpåföljde Maji eftermiddagen på hordet lagde, Betänkande, angående reglering af Allmänna IndragningsStatenj än ock under N:o 254 meddeldte, Den 15 October. Deli elen i4 sistlidne September eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar. i:sta Punkten. Angående Pension till framlidne Hoj Marskalken Friherre Paijkulls Enka. s:dra Punkten. Angående anslag för Herr Amiral itets Kammar Rådet Elers. 3ulje Punkten. Angående de vid Landtmäteristaten till indragning ställde Löner för en Öfver Inspector , en Ingenieur, en Inspector öfver Mått, Mål och Vigt, samt fem Tredje Landtmätare i Landsorterne. fule Punkten. Angåiende ett tills vidare beviljadt Anslag åt Juris Doctor erne Collin och Schifter. 5:te Punkten. Angående en Bergmästaren Jacobsson tillagd ersättning. Dessa 5 Punkter biföllos. 6: te Punkten. Angående ett Hoj Jägmästaren von Greiff, genom Kongl. Bref vet den i5 Martil i8i5, tillagdt arf vode af 600 R:dr.
Jag läste nyligea i en roman om en ung kvinna, s o m kände sig så olycklig, så förändrad, så främmande för sina närmaste o c h sig själf. » O, min Gud, min Gud, » utropade hon med ett uttryck af hjärtskärande förtviflan, » jag är förlorad! O, Gud, låt mig återfinna mig själf! » (Det är romanens ord.) Om jag hade hört den olyckliga unga damen, så skulle jag ha tagit mig friheten svara: » Min fröken! Ifall ni känner er på något sätt » bortkommen », så gå till orientaliska irrgångssalongen. Där skall ni i hög grad återfinna er själf! » Sccevola. Förlofvadt folk. Förr världen gällde riktigt n o g v a l e t a f en ä k t a hälft i b a l s a l e n för att icke vara föräldrar synnerligen försiktigt; v å r a hyllade den gammaldags åsikten, att l e k o c h dans utgjorde undantagen, o c h att det därför var bättre f ö r den h u s l i g a att äfven härden hem ta sin hustru ansågs förnuftigt att först mande en tid i hvardagsdräkt, i fai hushållet, j a, d e t skall miljens till längre krets och sluga och med friare, utkorade i afgörande ha funnits som visste Min Det se den t i l l k o m - vissa att morgoudräkt, steget. därifrån. Äro framför allt skorna i c k e sneda o c h nedtrampade? J a g tror, att en fotfri, stark husdräkt, s o m tillstädjer fria rö- relser v i d de husliga sysslorna, skulle v a r a mycket behagligare. Ett sådant ungt f ö r l o f v a d t par är ej till för det öfriga sällskapet, o c h detta tar ej heller nå- g o n hänsyn till d e m. Men f ö r dessa är det b i n d a n d e bandet åtminstone ett fast, beståndande, d å detta ej är förhållandet m e d alla förlofvade. Hans Stolte. Så snart det ieke är absolut omöjligt, b ö r kvinnan själf amma sitt barn.
N:o 254, i anledning af väckt motion om nedsättning i arrendet för Militiae-bostället Boda. Bifölls. N:o 255, i anledning af väckt fråga om upphörande af Skinskattebergs Bergslags Privilegier. Bifölls. Från Vä Ilo fl. Bop.gare-Ståndet. S. D. Upplästes meddelad t Utdrag af Protocollet, hållet bos Höglofl. Ridderskapet och Adeln den 11 dennes, oqh innefattande dels det beslut, att Ridderskapet och Adeln antagit Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 42, angående Landt-slatens lönereglering, med den förändring, att Ståndet ansåg 400 R:dr B:co böra uppföras på hvarje Läns-stat, såsom lön för en Läns-Notarie, dels inbjudning till Med-Stånden, att i detta beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena; men denna inbjudning bief icke af Borgare-Ståndet antagen. Prot.
Betänkanden, N:o 33o. 3j Vinner Nej; skall, i den händelse RiksMarkegångspriset för den under lönerne inberäknade Spannemål något år öfverstiger 6 R:dr B:co den härigenom uppkommande brist för den del af berörde Spannemål, som öfverskjuler Kronans behållne Spannemål, af RiksgäldsContoiret StatsVerket ersättas. Som desse Propositioner blefvo besvarade med 46 Ja och 73 Nej samt Nej alltså vann; skall i den händelse RiksMarkegångspriset för den under lönerne inberäknade Spannemål något år öfverstiger 6 R:dr B:co, den härigenom uppkommande brist för den del af berörde Spannemål, som öfverskjuter Kronans behållna Spannemål, af RiksgäldsContoiret ersättas. Hvilket Förstärkta StatsUtskottet skolat hos R. II, St:r vördsamt anmäla. Utlåtande, i anledning af verkställd granskning af Tullverkets Räkenskaper och Förvaltning för år 1826. (I.-A.) Till Utskottet har blifvit aflemnad den vid Tullverket, för år 1826, upprättade och afslutade Hufvudbok med dertill hörande VerificationsHandlingar; äfvensom Utskottet fått mottaga de under samma år till K. GeneralTullStyrelsen ankomne K. M:ts Nåd. Skrifvelser och hos nyssbemälde Styrelse förde Protocoll; och får nu Utskottet vördsamt anmäla det, vid anställd granskning befunna förhållandet. 38 Stats-UtsLotietS Sjo-Tull och Umgälder. hvarunder äfven hänföras åtskilliga mer och mindre tillfälliga inkomster. Från år i8?.5 inbalanceras Behållningar och Fordringar lill eli Inkommande Sjö - Tull samt Bevillning för Socker 1,790,294: 32. 2. Utgående SjöTull samt Bevillning för Alun 376,479: 3g. 1. StraffTull i,5o6:10.
Mycket arbete nedlägges derföre på den alltför otillräckliga ladugårdsspillningens understödjande med tillblandningar af alfallet löf, hackadt granris, införd myrjord och dylikt; dock har man haft skäl beklaga, att detta myckna och tidsödande arbete vanligen icke åtföljes af insigt örn dessa hjelpgödningsämnens fördelaktigaste behandling; hvadan, om det ock bör anses såsom en brist, att guano och benmjöl eller deraf bildade sammansatta gödningsämnen hittills föga blifvit använda, det i ännu högre mån måste erkännas tillhöra de af behofvet högst påkallade medlen för landthushållningens framsteg, att ifrågavarande insigt utbredes och grundlägger en bättre behandling.» »Det är otvifvelaktig^ att afstängning en af ägor i de långa skiljelinier, som förekomma i detta län, hvarest afrösningsjorden isynnerhet upptager stora vidder, medtager en högst ansenlig mängd gärdselvirke och dagsverken; men det bör ej heller förbises, att tillgången på skog öfverallt lemnar tillgång på det förra, utan att detta behofs fyllande kan anses i synnerlig mån medföra skada.» 8 Gefleborgs län. Hushållnings-Sällskapets yttrande. Vallgång. Hushållsgillen m. m. »Vallgång med kreaturen är här i länet urgammal och har under den period, denna berättelse omfattar, icke förändrats. Den är oundgänglig i anseende dertill, att kreaturen hvarje sommar hållas i bete på de ofta på flere mils afstånd belägna fäbodevallarne, hvilka egentligen äro byalagens gemensamma utmark och af den omfattning, att någon hägnad der icke är möjlig, hvaremot områdena med hänseende till äganderätten allenast utmärkas med råmärken och deremellan upphuggna rålinier. Det är således egentligen till hemägornas fredande och till inhägnad af de smärre odlade landen vid fäbodarne, äfvensom ock i flere fall till hemskogarnes afstängning, som stängsel användes.
Under anförande, hurusom bland import-artiklar äfven förekomme skopligg af Träd, men att saknaden af denna rubrik i Tull-taxan ofta skulle föranleda skiljaktighet i förtullnings-sättet, då det vore svårt att urskilja, af hvilket trädslag omförmälde skopligg vore gjord och om den sålunda borde draga 3 eller 10 öre per & i tull, har Herr Ekelund i sin förenämnde motion jemväl föreslagit, att under artikeln »Trädvaror» måtte såsom ny rubrik införas »Skopligg», med en Inföi sels-tull af 10 öre per & Utskottet, som i motsats till hvad motionären antydt, anser Skopligg af Furu och Gran lätteligen böra kunna åtskiljas från dem af andra trädslag och sålunda finner det föreslagna tillägget obehöfligt. hemställer alisé, att ifrågavarande framställning icke må till någon förändring i taxan föranleda. I enlighet med hvad General-Tullstyrelsen föreslagit, hemställes, att i noten mätte införas: »Tumstockar; se Instrumenter, Mathematiska.» General-Tullstyrelsen har jemväl föreslagit, att i noten måtte införas: »Tungspat; se Blyhvitt.» Deremot har uti afgifven motion hos Vällofl. Borgare-Ståndet Herr Lindeström, på anförda skäl hemställt, att Tungspat, malen eller omalen, måtte, i likhet med kalk och gips, blifva i taxan upptagen såsom vid införsel tullfri.
— Ytterligare anhåller jag äfven alt, emot hvad Friherre Boije anfört om hvad som skall i andra Länder vara brukligt, få åberopa exemplet af LordCanzlern i England, hvars Embete är i öfrigt mycket jemförlig! med JustitiseMinistrarnes i andra Stater, men som tillika är Ordförande ej allenast i en särskild Domstol, utan ock i Öfverbuset. Den 27 Maji. 349 Friherre Anckarsvärd} Carl Hinric: Min tanka har alltid varit, och den är äfven nu, att det är utom omfanget af Riksens Ständers Befattningar, att kunna utarbeta en plan till så total förändring uti alla de administrativa grenarne, som särskildta Utskottets nu afgifne Betänkande synes åsyfta. För att rubba den gamla byggnaden, fordras en fullkomlig kännedom om densamma, och man måste, vid gr undernes uppgörande för en ny, vara i tillfälle att åse alla de smärre och mest afdelade sambanden, som detaillerne i Styrelsegrenarne böra äga sinsemellan. Hvarken tiden eller sjelfva sammansättningen gör det för ett Riksens Ständers Utskott mÖjeligt, att inhämta en grundelig erfarenhet om det felaktiga, och om de collisioner i styrelseformerne, som tarfva rättelse och ändring; härtill fordras en längre Embetsmannavana, vunnen så i de lägre, som de högre graderne, och näppeligen lärer någon finnas i dessa delar så kunnig, att lian ej af någon erfarenhet kan blifva motsagd, genom skäl, som förr ej hunnit till bans kunskap; vid utarbetningen af ett sådant ämne, skola svårigheter och betänkligheter vid hvarje steg nödvändigt uppstå; auetoriteters hörande vara af nöden, och till upplysningarnes vinnande fordras en mera executiv magt än den Riksens Ständers Utskott kan äga. Det är i min tanka otillräckeligt, att i ett sådant fall som detta, vilja föreskrifva grunder, emedan de kunna vara felaktige, och mycken ändring underkastade, då deras uppgörande icke kunna vara en följd af de mest 350 Den 27 Maji. aflägsna detaillers pröfvande.
Maj:ls till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition om grunderna för Markegångsprisens bestämmande, äfvensom för räntors och tionde-anslags återingående till Kronan, samt under angifvande på vigten och nödvändigheten af ändring och förenkling i dessa delar, med jemnande af under en längre tidsföljd uppkomna olikheter emellan de skattskyldige, har, för beredande af sådana åtgärders säkrare och skyndsammare verkställighet, Herr Hjärne, Harald^ hos ConslitutionsUtskottet föreslagit det grundiags-stadgande, medelst tillägg i 75 §, Regerings-Formen, alt, vid hvarje Riksdag, en Markegångs-Taxa borde för hvarje serskildt Län eller District upprättas, efter ett medium af de sista tio årens markegångspris, och, enligt Bevillnings-Utskottets uträkning häröfver, fastställas af Rikets Ständer för att gälla intill nästa Riksdag. Gillande Molionairens åsigt och syftning, tror likväl Constitutions-Ut skottet, alt ändamålet skulle på bättre och formenligare väg ernås, om, i stället för att genom Grundlag bestämma Markegångs-Taxornas tillämpningsgrunder, grundlags-hindren för dessas utstakande, genom bägge Statsmagternas medverkan, efter behof och omständigheter, undanröjdes; och det är i öfverensstämmelse härmed, som Utskottet får, till den i Grundlagen anvisade behandling, vördsamligen framlägga nedanstående förändrade reduktion af berörde Regerings-Formens .75 §.: st Constilittions-Ulskottets Memorial N.o 35. ’’Ärliga Markegångs-T^-ror upprättes genom Deputerade af alia RiksStånden, nämnda på det sätt hvarje Stånd för sig serskildt föreskrifver, och skola, sedan de vunnit laga kraf t} gälla till den efterföljd; sorn Konungen och Rikets Ständer bestämma Stockholm den 3o Januarii i835.' \... * tS> STOCKHOLM, Ecksteikska Tryckeriet, i835. Consiitutions-Uisloltels Memorial N:o 86. I N:o 86.
Till följd af Riks Standens den 13 och 15 innevarande månad fattade beslut, i anledning af Stats-Utskottets Memorial, N:o 255, med Förslag till sammanjemkning och voterings-proposition, i fråga om Riks-Ståndens olika beslut, rörande Mantals-penningarnes beräkning, har Förstärkta Statsutskottet. denna dag, i vederbörlig ordning anställt omröstning efter följande godkända voterings-proposition: Den, som bifaller, att personer emellan 15 och 17 år må befrias från erläggandet af Mantals-penningar, röstar Ja j Den det ej vill, Nej. Vinner Nej, anses personer emellan 15 och 17 år, hädanefter såsom hittills, böra erlägga Mantals-penningar, och det i Inkomst-Betänkandet under nämnde titel beräknade belopp böra ökas med 24,000 R:dr, som nu för sådane personer blifvit afräknade. Voteringen har utfallit med 47 Ja och 72 Nej; och som Nej sålunda vunnit, komma personer emellan ig och 17 år, hädanefter såsom hittills, att erlägga Mantals-penningar, samt det i Inkomst-Betänkandet under nämnde titel beräknade belopp att ökas med de 24,000 R:dr, som nu för sådana personer blifvit afräknade. Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat Rikets Ständer tillkännagifva. Stockholm den 23 September 1334- Bihang till R. St. Förstärkta Stats-Ut skottets Memorial N:o idj. N:o 263. Ankom till Exp.-Utsk. den 14 Sept. 1S34. Memorial, angående anställd omröstning öfver åtskilliga till Stats-Regleringen hörande frågor.
MästareBref i Skrän och Manufacturer t I Stockholm och Götheborg, samt första Classens Städer . , 2. — Andra och Tredje Glassens Stader 1. Fjerde och Pernte Dito —- 32 sk. /MätareBref å inrikes Fartyg — 24 sk. 3 utrikes , • , 1, Notariats - Attester, eller Bevis, sorn; NotariiPublici utgifva till ip ländske Första Arket , — 5 sk. Andra och hvardera af de följande . — G sk.. Till Utländnirtgar, livart A.rk — 12 sk. Pass, se följande Moment: PresteRref — 3 sk. Protester, se Hupliquer. Protocoll . Utdrag derutur, sorn ej innefatta något Utslag £ sk. Repliquer , se Ftupliqqer, Ragängar; Bevis eller Berättelser om uppgängne eller upprättade -— 5 sk. pjöAssuranceBref lill och med roq B;drs belopp : , , , • —- 3 sk 5 3& Btvitlningt-Utskottets Betän&andm. och för hvarje iooR:dr deröfver 1 sk* Sj&Pass, se CertiSeater. Skiljebref i Agtenskap och Trolof ningar —- 6 sfc. SlägtskapsBevis ... —■ 5 sk, Stamningar till Parter och Vittnen —• 5 sk* Offentliga å Rättons dörr — 24 sk» Testamenten, se föregåendeMoment» Testi monia Gyrnnastica — 3 sk» TillståndsBref att hålla Näring och Caffe, då sådant tillätes, och mera dylikt, hvarmed Burskap icke är förbundet? I Stockholm och Götheborg 4: 34 sk. I Städerne af första och andra Classen . ... - 3. — I de öfrige ... 1:34 Tomteskillnader, Bevis derom , — 5 sk. Utdrag af äldreårens Domböcker, m.m.— 5 sk. Af Protocoll, som innehållaRät tens.