Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag förnyar min anhållan om bifall till Ulsk:s förslag. Hr Printzensköld: Gr. Gyldenstolpe har i sitt försvar för ifrågavande förslag utgått från den grundsats, att korrespondenter icke voro skyldige att genom postportos erläggande lemna Staten några bidrag,. Jag bestrider rigtigheten af denna grundsats, ty den är fullkomligt stridande -mot grundlagen. I 59:de §:n Reg.Fm står, att hvad, som brister i de ordinarie inkomsterne, skall fyllas genom bevilln:r, och i 60:de §:n upptagas, bland dessa, postmedlen, hvaraf följer, alt 1809 års lagstiftare hänfört postmedleu eller postportot till de statsinkomster, som borde lemna öfverskott till statsbehofvens fyllande. Frånträder man denna grundsats, så kan man äfven fråga, hvarföre skall den processande allmäuheten betala stämpladt papper för handlingar, som till embetsmyndigheter och domstolar ingifvas. Icke ringaste giltigt skäl finnes för hvarken det sednare eller det förra. Följaktligen, när den grund, hvarpå Gr:n byggt sin deduktion, är felaktig, förfaller äfven sjelfva deduktionens rigtighet. Jag skulle tro, att det är Statens rätt, att, lill fyllande af statsbehofven, begagna de utvägar, som befinnas lämplige. Man har icke kunnat upgifva, alt det nuvar:de postportot är så drygt, att de korrespoderande öfver höfvan betungas, och hvad angår det af den siste talaren anförda exempel, anser jag det bevisa intet, emedan jag är öfvertygad derom, att, om de handlande, hvilka betala nuvande postporto, icke finna sin uträkning vid att äga landtcgendomar och underkasta sig samma portos erläggande, de tvifvelsutan skilja sig ifrån dem, för att undgå denna högre afgift. Jag kan dessutom icke inse något skäl, hvarföre Staten skall vara så öm om köpmän, hvilka inköpt fastigheter på det uppgifna afståndet från deras vistelseort, att Staten skall frånsäga sig den inkomst, Postverket inbringat.
Efter uppläsande af dessa utlåtanden fann Hedervärda Bonde-Ståndet för godt, att, till hvad deruti blifvit föreslaget, lemna bifall. Ut Supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Sedan Bonde - Ståndet tillkännagifva Höglofl. Ridderskapet och Adeln sitt beslut att, likasom Högbemälte* Stånd, hos Kongl. Maj: t såsom enskildt underdånigt Besvär, anmäla frågan om en allmän närings - frihet, hade Höglofl. Ridderskapet och Adeln, genom Protocolls-Utdrag af förliden gårdag, meddelat Bende-Ståndet den underdåniga Skrifvelse i detta ämne, hvarigenom Ridderskapet och Adeln iir sinnadt alt detta magtpåliggande mål Kongl Majit i underdånighet underställa. Berörde underdåniga Skrifvelse upplästes i och förenade sig Bonde-Ståndet deri till alla delar, samt uppdrog åt sin Talman att antingen Se - Den 4 Augusti gemensamt med' Herr Grefven och Randt* Marskalken eller, ock särskildt, ä Ståndets vägnar underskrifva och derefter till Kongl. Maj:t i underdånighet aflemna nyssnämnde skrifvelse. Ut Supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. lifter uppläsande af Stäts-Utskottet* deri a Augusti afgifna utlåtande, i anledning af de hos Höglofl. Ridtlerskapet och Adeln gjorda'anmärkningar vid Utskottets Betänkande af den 24 sistlidne Juli. angående aflcningen vid Riksgälds-Contöiret, hvilket Betänkande al de 3:ne öfriga Riks Stånden är vordet bifallet; blef nämnde utlåtande lågt till handlingarna. tJt Supia. Ex Protocollo Olof Werlin S; D. "V id föredragning af Stats - Utskottets denna dag meddeldta Utlåtande, i anledning af åter-remiss, i frågan om dén, på allmänna arbetshusfonden uppförde Hushyra för Biskoppen i Götheborg
Utan att derföre i ringaste mån frånträda hvad jag ansell vara en riktig uppfattning af grundlagens bestämmande i detta hänseende och fastän jag fortfarande är öfverlygad derom att denna fråga icke äger den ringaste gemenskap med den för handen varande statsregleringen och att detta betänk, således nu kunnat framställas till bifall eller afslag, vill jag dock, enär ingen annan af R. o. Ad:s ledamöter lemnat denna min mening något understöd, icke nu fortsätta mitt yrkande i detta afseende, emedan det visserligen vore alltför obefogadt af mig att ensam vilja yrka en annan propos. än den Hr Gr. o. Landtm, förklarat sig kunna framställa. Att åter begära särskild propos. pä de obetydliga punkter, som efter Hr Gr. o. Landtnäs förklarande kunna komma under en sådan kategori, vore visserligen öfverflödigt, och underkastar jag mig derföre Hr Grins förklaring i delta hänseende under vidhållande af min enskilda åsigt om det grundlagsvidriga deruti. Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtsk:s förenämnde utlåt. N:o 262, ropades starka ja, blandade med många nej, hvarpå Hr Landtm, tillkännagaf det han trott sig finna denna propos. besvarad med öfvervägande ja. Hr Lind af Hageby, Carl Aug. Ludv., begärde votering. Hr von Hartmansdorff: Jag tror, att flera af Ståndets ledamöter önska veta huruvida Hr Gr. o. Landtm, ämnar alt afsluta plenum efter voteringens slut, och jag får derföre anhålla att vi måtte erhålla underrättelse derom. I anledn. häraf tillkännagaf Hr Gr. o. Landtm., att från Exped.Utsk. inkommit åtskilliga förslag till R.
Den hiistskofor~nnde portopyningen omgifves nf de rikaste ornament och tiinkesprdk ur koran, iltfiirda i det finaste luosnikalbete, p i guldgrand nled fKrgpr lika hlnra, soin vorca u b r t e t utfiirdt 1 gar. Kiggens nedre del prydt~s a.f iimmorplattor, midade i ite finnste reliefer. 3fwnlorgolfvet i sJIihral~ 8 hm * en kiinnlar sii~lra rnndtom, ofnott genom de riitkropnes 11sryl) andr pd h i i kring sin a beliga slrriftn. Frnmfor porten liir ha hiin&amp;, en stfndigt brinilaude, ntomordentligt dyrbnr lnmpe i en kedja af rent gnld. Kvcljan I~iinger Hnnn k m r, men 11ar nnder tidernas lopp eget nog fiiriimht sig till - fiirgyldt jiirn. Man hkller nn soin l~iist pii att rcstanrera, sB mgcket man. kon, af hrnd snm iimn iterstiir af den form prakten. Cieno~n att borttuga m8ngdubbla lager nf knlkrnppning oc11 hvitmeniug, h; w mnn ' pb m h g a stiillen nypti ' ickt fiirtjnsande stuckwliefer ja, ett helt lrnpell eller rum, hr: irs talc och viiggar i ornnrne~ltikens rikedom och ftirgpralrt ulstan iifverti-Gffm, lll~nlubras imst berbmda salnr. Bfven de gainlu snidudc talrljiilkurne af ccdt !rtri bar mnn letut fram nr slwipvriir oc.11 1) nse: ir dtw in deln pB sin gainla plats.
Secreta Utskotts-iummen, tillika anmält, dels att, i fråga om ilen de] af nyssberérde kostnader, som erfordrades för gaslysningen, Ridd. o. Adeln redan vid föregående Riksdag godkändt, att Direktionen vid den nu ingående skulle göra framställning om ersättning från Statsverket för utgifterna, i elen mån ändamålet kunde anses åvägabragt för Ridd. o. Adelns behof under Riksdagarne, i likhet med hvad som egt rum i afseende på kostnaden för anbringande af gaslysning i de öfriga Riks-Stånden» R i d d ar h u s-U ts k o t tets Utlåtande N:o 8- 5 kanslioch sessions-rum, dels att då jemväl inredning och möblering uti sistnämnde rum blifvit bekostade genom Statsmedel, åtminstone största delen af kostnaderna för ej allenast värmledningen, utan ock inredningen och reparationen samt möbleringen i RiddarhusSalen och Secreta Utskotts-rummen torde kunna och böra anses vara af beskaffenhet att böra ersättas af Statmedel, i följd hvaraf det vore Direktionens mening, att så snart kostnads-räkningarne kunnat bringas i fullständigt skick, öfverlemna den del deraf, som, efter Direktionens åsigt, obestridligen är att hänföra till Riksdagskostnaderna, för reqvisition i behörig ordning af ersättning derför från Statsverket. Sedan räkningarne å kostnaderna ej mindre för Riddarhus-Salen» inredning, värmapparaten och gasledningen än äfven för Secreta Utskotts-rummens inredning och möblering till Ridd. o.
Likasom man under frihetstiden ett årtionde hvarje midsommar offentligen tackat Gud i kyrkorna för upptäckten och tillintetgörelsen af högförrädaren Brahes och hans medbrottsliges sammansvärjning 1756, samt, under Carl XIII och Bernadotte, de, som skördat frukterna af 1809 års dockförändring, tillbragte den 13 Mars med supkalas på, visserligen icke af Börsen, tills dessa minnesgillen inställdes, i anledning af några beska erinringar i tidningen Argus; så firades, under hela Gustaf III:s regering, på hofvet, åminnelsen af statshvälfningen 72. Det skedde antingen den 19 eller 21 Augusti och 83 den sednare dagen. Högtiden börjades klockan 9 på morgonen med en serenad åt konungen af hofkapellet, som inställt sig i konungens audiensrum på Drottningholm. Hertigen af Södermanland gaf tecken då musiken skulle börjas. Fru Müller och Karsten sjöngo. Alla menniskor voro der för att afhöra konserten. Efter en half timmas förlopp visade sig konungen. Alla lyckönskade honom på denna minnesvärda dag; man kysste hans hand; han samtalade med de närvarande ungefär en qvart; sedermera gick man ned i trädgården för att äta frukost. Det vackraste väder gjorde vistandet i fria luften angenämt. Under frukosten sjöngo fruarna Müller och Marcadet, mamsell Stading och Karsten kupletter, författade af Ristell och beledsagade af orkestern. Sedan frukosten var slutad, förfogade sig de fleste till inöfningen af de stycken, som skulle uppföras: de öfrige spatserade i trädgården och dess omgifningar. Alla voro klädde i hofdrägt, fastän middagen åts i China; endast konungen bar Ekolsunds-uniformen. 93 Klockan 7 på aftonen tillkännagafs, att skådespelet var färdigt. Sedan konungen låtit vänta sig öfver en timma, kom han ändtligen och prologen, författad af Schröderheim, tog sin början. Derefter gafs «Helmfelt«, författad af Gustaf sjelf.
Landtm, i anledn. häraf förklarade sig hafva funnit den sista proposrn med ja besvarad, begärde Ilr Rosenblad votering, såvida icke Hr Landtm, ville ånyo framställa propos. å ifrägavar. förslag, i hvilket fall Hr Rosenblad ville åtnöja sig med det svar, som derå komme alt lemnäs. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då den sist framställda proposin blifvit efter Hr Landtnäs omdöme med ja besvarad, och han redan förklarat detta, ansåg Hr Landtm, sig icke kunna ånyo framställa propos. å Hr Rosenblads förslag. 455 Den 13 Mars e. in. Hr Rosenblad: Ehuru delta är den vigtigaste frägan af hela betänk., så vill jag likväl, för att icke borttaga R. o. Ad:s tid, och emedan jag ej linner något understöd här på bänkarna, inskränka mig till en reservation emot det beslut, som af R. o. Ad. nu blifvit fattadt. § 13. Hr Frih. o. Landtm, erinrade, att denna § ej syntes kunna antagas fullkomligt oförändrad, enär densamma åberopade 9 och 10 §§:na, men 10 §:n blifvit af R. o. Ad. afslagen. Hr Ribbing, Bengt: Utom livad Hr Frih. o. Landtm, nu behagat yttra, anhåller jag att få fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på ordet ”fattigvårdsstyrelse” i denna §. Jag vet ej om det är försigtigt att i denna styrelses händer lägga en så stor makt, att den, utan att höra församlingen, skulle få rättighet alt eftergifva den fattigvårdsansvarighet, som enligt denna författning ålägges.
Ständer i stadgad ordning afgifva utlåtanden om de ämnen, deruti något RiksStånd förbehållit Riksens Ständer beslutande-rätt, och, sedan Riksens Ständer deras beslut deröfver fattat, de delar af frågan, i hvilka Riksens. Ständers beslutande rätt blifvit Utskottet uppdragen, afgöra, samt å Riksens S'änders vägnar yttrande öfver det hela till Konungen afgifva. Om de frågor, hvilka i sin helhet blifvit till Utskottetsa fgörande öfverlemnade, äge Utskottet att, utan någon hemställan till Riksens Ständer, besluta och å Riksens Ständers vägnar sig yttra. Sådant Utskott äge ock att, om clet nödigt finnér, för upplysningars inhemtande, tillkalla andra lagkunniga män, samt, då Konungen och samtliga Riks-Stånden sä besluta , efter Riksens Constitulions-Ulskollets Memorial, N.-o 61. 11 Ständers åtskiljande sitt arbete fortsätta, dock i intet fall längre, än till den dag, då ny Riksdag öppnas. Då sådan fortsättning af Utskottets arbeten beslutes, bör hvarje Riks Stånd utse sex Suppleanter, att, i fall Utskotts-ledamöter under tiden afgå, dem, i den ordning, de erhållna rösternes antal utvisar, efterträda. För den tid Utskottet, efter Riksdagens slut, sitt arbete fortsätter, njute dess ledamöter af Statsmedlen det arvode, som Riksens Ständer bestämma. Riksdags-Ordningens 33 §. i:o Lag-Utskottet Krigs-Staten. 2:0 Lag-Utskottet inkomma. 3:o Förena sig samtliga Riks-Stånden att ät Lag-Utskottet uppdraga , att, med Riksens Ständer s rätt, öfver någon genom Konungens Proposition väckt Lagfråga besluta, förf ares så, som Regerings-För mens 8j §. stadgar. Stockholm den 9 November 1840. Reservationer. Af Grefve Spens: ”Vid detta måls afgörande har jag varit frånvarande, och kan ej godkänna förslaget.
Au - Den 19 September. 617 gusti, rörande ett af Rcckor Scholä Herr Mag. 6. A. LiIver8'.oip6 ingiftvit Förslag, det mätte föreskriften t Regerings - Formens 28:de Z i sä mätto ändras, att det lemnäs Konungen öppet att till Embeten ivid Un, derwisnings-Wcrkcn befordra Utländske Lärde och Konstnärer, ansäg Prestc-Ständet böra hwitå till flästa Riks, dag , för att dä pröfwas och afgöras; Hwarom Pro, tocolls?Uidrag till de Respektive Med - Ständen samt Constitutions-Utskottet stullc rvördsamt och wänligen expedieras. bit tujors. Lx protocoilo Is. II. ^Imczuist. Utdrag af Protokollet, hällcthosHögwördige Prestc-Ständet den 6 Sep, tembcr 1809. S. O. Föredrogs ä nyo ett af Rcctorn Herr Magister 6. LilverStoips till Högloft. Riddertka, pct och Adeln ingifwit, samt derifrän till Allmänna Bcswärsoch Economie-Utffottet, rcmitteravt, och med de öfrige Respcctivc Ständen communiccradt, Memorial, angäende Allmänna Uppfostrings-Anstalkerne i Riket, tillika med Allmänna Bcswärsoch EkonomieUtskottets den 28 nästlcdne Julii uti detta mäl afgifne utlätande, samt de Respektive Med - Ständens derefter tvidtagne, och genom särffilte Protocvlis - Utdrag meddclte Beflut, att detta mäl till Allmänna Besvärsoch Economie-Utffottet äterförwisa. Efter öfverläggning om detta wigtiga Ärende, och ehuru Ständet, dels med afseende deruppä, att Kongl. 618 Den 19 September. Kongl.
Att minoriteten verkligen kan segra, har Hr Gripenstedt redan visat; men i allmänhet är en sadan seger icke sannolik, till hvilken förmodan jag äger så mycket mera skäl, som jag af en sådan minoritetens seger icke haft någon erfarenhet under de 3 riksdagar jag bevistat. Hvad beträffar tilldragelserne vid 1840 års riksdag, så har Hr Gripenstedt i det afseendet uttryckt min tanke. Vid 1844 års riksdag var icke minoriteten segrande, ehuru visserligen en talare sådant påstått, likasom att Utsk:s-ledamöterne voro af densamma tillsatte. Jag har likväl destomera svårt att tro något sådant, som jag vet alt Electorerne togos af båda sidornas uppgjorda listor, och alt det oaktadt åtskilliga Utsk:s-ledamöter erhöllo enhällig kallelse. Dessa Utsk:s-ledamöter måste väl åtminstone få anses representera majoriteten. Antalet af dessa ledamöter känner jag icke, men jag har anledn. att tro, det de utgjorde största delen. Jag föreställer mig alltså, att någon fara för minoritetens seger icke finues. Hvad sjelfständighelen vid valen beträffar, så är det visserligen sannt, att, om någon har sä ringa sjelfständighet, att han fruktar att man skall upptäcka huru han röstar, Hr von Hartmansdorffs förslag är i det afseendet för honom bättre. Det finnes likväl en sjelfständighet, å hvilken jag sätter mera värde, nemi. att man vid val utser de personer, dem man anser vara bäst passande, utan afseende derå, om någon vet eller icke vet huru man röstar. Enl. min åsigt är den sjelfständigheten vida bättre bibehållen, då det icke är för stora afd:r, samt att den i alla fall med dessa afd:r är möjligare att behålla, än om man röstar samfält inom hela Ståndet, i hvilket fall det är klart, att den, som icke obetingadt gillar en lista, gerna kan underlåta alt rösta. Man måste vara särdeles oerfaren uti riksdagsförhandlingarna, om man anlitar matrikeln och efter den uppgör sin egen lista, då hvar man vet, att ledamöter af motsatta åsigter varit uppförda å listor, som af 100-tals ledamöter begagnas.
Öfver berörde insatts må Bolaget ej annorlunda disponera, medan Bank-rörelsen fortsattes, än att de nedsatte hypotheken må utbytas emot andre, hvilka, efter pröfning på ofvan stadgadt sätt, anses jemngode med dem, som återtagas; men vid Bankens upplösning och utredning må delegare återlyfta hypotheken i den mon de kunna ådagalägga, att depositionen öfverstiger beloppet af Bankens utelöpande och gällande förbindelser. §. s.t. Delegare i Actie-Bank vare ock skyldige, så väl att inom ett år från Bankens öppnande contant inbetala minst en fjerdedel af det tecknade actie-capitalet, å de terminer Bolaget funnit för godt bestämma, som ock alt, i den mon Bolaget föreskrifvit och Directionen i enlighet dermed infordrar, fullgöra inbetalning af återstoden, vid påföljd för den delegare, som någondera af dessa inbetalningar uraktlåter, att varda förlustig sin actierält och sina förut gjorda insaltser, hvilka i sådant fall Bolaget tillfalla. $. 22. Den sålunda förverkade actien kan, efter att genom Kungörelse i allmänna Tidningarne hafva blifvit till viss numer uppgifven och dödad, under annan numer utfärdas. 3:dje Capitlet. ^ Om solidarisk Bank. §. s3. Solidarisk Bank må ej stiftas med en tecknings-summa under (25o,ooo Silfver R:dr), (1,000,000 R:dr Banco Courant.) Antalet af delegare med solidariskt ansvar må icke understiga femtio eller något deras lottbref lyda å mindre än (100 Silfver R:dr) (4°o R:dr B:co Courant). «$*. s4.
Slutligen anser Kongl. Majit, 7:0 att det nya räknesättet kan träda i verkställighet under loppet af år i85o från och med den dag, som af Kongl. Majit genom minst sexmånader förut utfärdad kungörelse bestämmes, och inom hvilken tidpunkt Kongl. Majit vill låta iakttaga alla de förberedande åtgärder för detta ändamål, som af Kongl. Majit bero och hvarförinnan eje för bankens sedlar erforderliga nya formulärer äfven böra hinna förfärdigas. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse väl bevågen. Datum ut supra. OSCAR. S. A. Munthe. Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hältet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 7 December 1847. Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre; Stats-råden, Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Pejron, Silfverstolpe, Waern, Friherre Gjllengranat, Faxe, och Fåhreeus. Kongl. Maj:té Kådiga Proposition, N:o 52. 5 Chefen för Finans-departemenet, Stats-rådet Munthe, anmälte å nyo i underdånighet de af serskilda embetsmyndigheter underdånigst afgifna utlåtanden i fråga om säLtet för det af Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut vid sistförflutna riksdag, den 8 Maj i8/j5 i nåder antagna myntsystems tillämpning i afseende på allmänna räkenskapernas förändring m. m. Föredragande Departements-chefen yttrade i underdånighet: — -— Uti föredragande
Discont - rättigheten derefter får beräknas, utgör behofvet för detta år j ytterligare Lån-biträde af Banken utöfver redan beviljade 491,286 R:dr II sk. g r. Summa Stockholm den 23 Martil 1818. Calcul. Afgår: 1:0 Förskott till UllDiscontFonden - 9:0 Intresse till Lane Banken år 1818 på Förslag - 14,500: 3:0 Aflöning och Arfvoden 7,000: 4:0 Discretioner ... - 750: 5:0 SkrifMaterialier, HusReparationer och diverse utgifter 2,500: 6:0 Till FörslagsLån afsättes enligt Hölofl. Utskottets tillstyrkande 7:0 Öfrige AfsättningsSummor , bestående i I:o Till DiscontLån för dem, som verkställa spånad med Mekaniska Ma chiner, i vanlig Discontväg , enligt repartition 18,000: 2:0 För Eskilstuna Manufacturister Dito - l6,000: 3:0 För Pappersbruken Dito 40,000: 4:0 För Fabrikörerne L. Fresk, L. J. Söderberg tir Arosenius, Maser <Lr C orri p., J. Z. Tillander och S. Owen 30 Procent öfver Di«cont»ring för år I8l3 * - IIO,3I4: — 5:0 Gripsholms Fabrikslntressenter för dito ar afsatte 4,331: Till DiscontFond för Glasbruken i Riket, till jemn fördelning, i min af deras årliga tillverkningar, i vanlig Discontväg, afsättes, enligt Höglofl. Utskottes förslag För CattunsTryckerierne, beräknas förslagsvis 12 Procent i Disconträtt, som på förledit års tillverkningar , utgörande 371,053 R:dr , belöper
Finnas desse betjente härutinnan icke fullgöra sina pligter, läte Justitie-Kanslersembetet med dem efter lag och omständigheter förfara. ll:o Den, som åtalar underslef emot eller öfverträdelse af denna författning erhåller hälften af det ådömda botes-beloppet; hvarförutom honom alltid tillkommer hälften af den undansnillade eller för ringa erlagda stämpel-afgiften. Återstoden af denna afgift, äfvensom af böterna, tillfaller Kongl. Majit och Kronan. Denna författning skall lända till efterrättelse från nästkommande års början till slutet af det år, under hvars lopp ny Tidnings-stämplings-beviilning varder af Rikets Ständer fastställd. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN. 1860. Bevillnings-Ulskoltcls Betänkande M 23. Auk. till Exp.-Ulsk. den 11 April 1860, kl. 11 t. m. Betänkande, angående Tullbevillningen. Då, till följd af föreskrifterne i 70 § Regerings-Formen och 31 § Riksdagsordningen, det, bland annat, åligger Bevillnings-Ulskoltet att afgifva förslag i fråga om grunderna och sättet för tullbevillnmgens utgörande, får Utskottet, efter numera afslutad behandling af detta ärende, för Rikets Ständer anmäla hvad Utskottet ansett sig böra i berörde afseenden tillstyrka; dervid Utskottet jemväl har att redogöra för de framställningar i detta ämne, hvilka i grundlagsenlig ordning blifvit till Utskottet öfverlemnade, nemligen dels Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse af den 17 November sisth år (n:o 54), med förslag till redaktionsförändringar och tillägg i nu gällande tulltaxa, dels ock åtskilliga inom Riks-Stånden väckta motioner och afgifna yttranden. Jemte erinran, hurusom de tullbestämmelser, hvilka, med ledning af en genomförd utredning af detta ämne, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Kongl.
Yid dessa förhållanden anser jag fortfarande, att Rikets Ständer böra för sin del besluta, att, genom allmän författning, förklaras, att Kongl. Brefvet den 7 Juni 1733 “till Konsistorium i Stockholm“ samt Kongl. Brefvet den 24 Januari 1740 “till Konsistorium i Upsala,icke må af tjensteman eller myndigheter åberopas till stöd för tvångsåtgärder i afseende å barndop Herr Carlén har begärt att få antecknadt, att han vid frågans afgörande i Utskottet ej varit närvarande. Rätte Is er i Lag-Utskottets Betänkanden N:is 69 och 71. Sid. 3 rad. 8 uppifr. står: icke böra — läs: böra N:o 71. „ 3 „ 5 nedifr. „ som — „ som, Bih. till R. St. Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Okt. 1863, kl. 1 e. ni. Memorial, i anledning af erhållna äterremisser af Utskottets Memorial N:o 7 0, med förslag till voterings propositioner, i anledning af de inom Riks-Ständen fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Utlåtande N:o 55, öfver gjorda anmärkningar odi Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid Utskottets Betänkande N:o 55, angående införande af ny strafflag vi. m. Af de för Rikets Ständer genom omförmälda Memorial framlagda voteringspropositioner hafva de, som äro upptagna under N:ris 4 och 5 blifvit till Utskottet återremitterade. Voteringspropositionen N:o 4 afser de skiljaktiga beslut, som blifvit fattade vid 16 Kap. 13 § i Strafflagen.