Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I denna del har Utlåtandet blifvit af Ridderskapet och Adeln samt PresteS tände t återremitteradt, enligt hvad de Utskottet tillhandakomna diskussionsprotokoll utvisa, på grund af framställda anmärkningar derom, att det i 133 §:n af Reglementet stadgade ansvar för räkningshafvare, som uti Banken företer in visning å någon räkning, der motsvarande behållning ej öfver en natt innestått, numera vore olämpligt och derföre borde ur blifvande Reglemente uteslutas. Med anledning häraf har Utskottet ånyo tagit under öfvervägande de bestämmelser, som innefattas uti ifrågavarande §, hvilken är af denna lydelse: a Företes uti Ranken invisning å någon räkning, der motsvarande behållning ej öfver en natt innestått, skall sådan invisning till inlemnaren återställas med påteckning, att den, i anseende till saknad behållning, då icke kunnat till inlösen antagas. •jRäkningshafvaren vare i slik händelse genast förfallen att böta tre för hundrade af hvad utöfver behållningen från föregående dag anvisadt blifvit. 22 Banho-Utskollets Memorial N:o 49. »Af dessa böter tillfalla två tredjedelar den tjensteman, som felet anmärkt, och en tredjedel Banken, att ingå på räkningen: »Bötes-medel till disposition åt de fattige.» »Inträffar med någons invisningar detta förhållande tre särskilda gånger, sålanda, att emellan hvarje gång räkningen kunnat genom penninge-insättning förstärkas, samt följaktligen ä 3 särskilda dagar, vare, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 19 Augusti 1789, invisningshafvaren, utom bötes-ansvaret, underkastad den påföljd, att hans invisningar icke vidare hos Banken gälla; egande han dock, i dylikt fall, att på en gång anvisa och utbekomma hvad å hans räkning vid tillfället, efter afdrag af bötesbeloppet, kan finnas i behåll. »Och har han tillika för ali framtid förverkat rättigheten till räknings öppnande under annan titel, ensam eller samfäldt med andra. »Åliggande det Banken att, till underrättelse och varning för allmänheten, ett sådant förhållande i officiela tidningarne tillkännagifva.»
Jag lior att då ett statsanslag meddelas, så bör Statens vinst äfven beräknas. Jag är öfvértygad, alt Alius hamnanläggning i det fallet kommer att blifva föremål för en noggrannare undersökning, dä coimuunicationen derifrån lill Christianstad i afseende på fästningen kornme att verka betydligt, och jag tror, att dä måhända det icke vore utan vigt om StatsTJtsk. kunde finna medel att förhöja anslaget för denna hamn; ty det är ovillkorligen gifvet, alt det vore blott ett förskott af statsverket, som nu årligen får betala ganska betydliga summor för landt-transporter till och ifrån Christianstads fästning af förrådspersedlar för armeens behof, äfvensom nära intill Christianstad ligger ett af Sveriges största krutbruk, och således kruttransporterne betunga allmänheten och Staten genom de dermed nu förenade ganska dryga kostnader. Jag skulle önska att Utsk. fästade uppmärksamhet derpå vid summans bestämmande, och att Utsk. äfven fästade afseende på fördelen att åt K. M. öfverlåta alt, efter en noga undersökning, tillse hvar dessa penningar så val för Statens sorn för länets eller orternas nytta kunna bäst användas. Utsk. säger äfven, att Sloramirals-embelets Jidje afdeln, i afseende på Alius hamn och Heigeåns uppmuddring, afgifvit det yttrande, att Heigeåns Upprensning, så att farled bl ifver öppnad ända upp till Christianstad, vore ett mycket nyttigt företag; men Utsk. yttrar deremot, att Utsk, vid det outredda skick, hvaruti frågan om uppmuddringen af Helgeån ännu sig befinner, ansett sig böra tillstyrka att för berörde företag anslag nu icke må beviljas. Detta outredda skick lemnar jag i sitt värde, och tror äfven att en undersökning bör försiggå, huruvida uppmuddringen är möjlig och kail ledatill ett godt ändamål ; men denna undersökning kostar penningar, och det är brist på medel , som hittills lior hindrat en ordentlig undersökning i detta fall. Jag ville önska ali Utsk. mätte fästa någon uppmärksamhet på denna omständighet och anslå några medel tillen sådan undersökning.
Skr ijvelse ^ AT.o a3i‘. och förkofra sig, komma att förorsaka en för hufvudstadens obemedlade invånare högst känbar minskning i omförmäldte af den allmänt påräknade och förut begagnade lånetillgång; så och enär, för låne-rörelsens jemna och oafbrutna vidmaglhållaude, en lämplig öfvergång från den hittills åtnjutna räntefriheten för oftaberörde förlags-capital till återbetalnings-skyldighelen af detsammas hela belopp torde böra inrättningen beredas, hafva, med afseende dessutom å den föga betydliga förlust, som härigenom kan komma att det allmänna tillskyndas, Rikets Ständer beslutat, att denna låne-fond af 100,000 R:dr må, emot fortfarande af den derför nu ställda säkerhet och emot vilkor af Pantlåne-iniättningens oafbrutna bedrifvande, enligt de för densamma fastställde grunder, få af entrepreneuren af denna inrättning, under ytterligare fem års tid, räknad från den 1 Juni 1842, begagnas, dock med skyldighet för honom att för detta låne-biträde under sagde tid till RiksgäldsConloiret årligen inbetala den ränta af 3 procent, som Öfver Ståthållare-Embetet, för den händelse, att fortfarande räntefrihet icke kunde beviljas, i underdånighet föreslagit. Hvilket, till svar å E. K. M:s Högstberörde Nådiga Proposition, Rikets Stunder härigenom få i underdånighet meddela, framhärdande &c. Stockholm den 13 Februari 1841. N:o 232. Expeditions-Utskoltcts Förslag till und. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelö den 6 Febr. 1841* Preste-Ståndet den io Borgare-Ståndet den to Bonde-Ståndet den i3 Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, i anledning af väckt fråga om ett Lag-stadgande, som berättigar fordrings-egare att hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande erhålla sä kallade promotorial i lagsokningsmål. (Lag-Utsk. Bet.
Dec. — med ätcrremisi ä Stats - Utskottets Memorial, rörande upphäfwande af de wid Skänffa Husaroch Smalands Dragone Regementen inrättade Excrcitic-Esguadroner, z. — om rcmisi till BancoUtffottet af Stats-Utskottets utlätande i anledning af Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition om understöd för Tackjerns BcrgSlagernc, z— med ätcrremisi ä StatsUtffottcts Memorial med förslag att en del af Cavallen Regementerna borde.till Infanteri reduceras, 4. om Stats - Utskottets Memorial angäende nedsättande af en Comité till föresläende af indragningar till winst och besparing för Stats-Werket, 4. — om Allm. Beswärsoch Oeconomie-Utffottets Betänkande angäende ätffilliga förändringar uti Kongl. Förordningen om förlag till Bergs-, och Brukshandteringen, 4. — om Lag-Utffottets Betänkande angående yrkadt upphäfwande af io. H Kongl. Wärfnings-Stadgan, i hwad samma §. innehåller rörande betalning af Handtwcrks-Gcsälls ffuld till Husbonde, 4. rörande Lag-Utffottets Betänkande om upphäf - n6 Register. wande af Kongl. Brefwct d. Ls Nov. igor, hwari förordnas, att nar wägbyggare wilja hemta sand ä andra hemmans inägor, jordägaren förut horas bör, 5- — om Lag-Utskottets
Hvad åter angår förbrukningen af papper inom Krigs-Hof-Rätten, så har densamma, åren i844 och i845, i likhet med hvad åren 1842 och i843 ägt rum, grundat sig på tvänne, för längre tid tillbaka upprättade, stater; men sedan Eders Kongl. Maj:t, uti en till Krigs-Hof-Rätten afla ten nådig skrifvelse af den 18 Februari 1846, förklarat expensmedels-anslagets 62 — 486 — användande till skrifmaterialier böra inskränkas inom det verkliga behofvet deraf i och för tjensten, har Krigs-Hof-Rätten ställt sig till efterrättelse denna föreskrift, hvilken, såsom gifven efter den tid, Revisorernes nu framställda anmärkning omfattar, således ej kunnat derförinnan af KrigsHof-Rätten följas. De remitterade handlingarne bifogas underdånigst, och Krigs-HofRätten framhärdar med djupaste vördnad, nit och trohet, Stormäktigste, Aller nådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, c. F LORICHS Carl Akrell. J. H. Röö. D. Silfverstolpe. M. G. Törnqvist. U. Koskull. S. P. Gethe. Stockholm den 7 Januari 1848. Lars Johan Rhodin. STOCKHOLM, TRYCKT BOS MARCUS & COMP., 1848. TILL KIKE» HÖGLOFT. STÄMDES® s ANGÅENDE §9 ani 0-K9 er lief / af Milsets Ständers Revisorer År f@4f. STOCIvHOLM, 1847. P. A. Norstedt & Söne r, Kong/.
Jag instämmer till alla delar med motionären uti den af honom uttryckta åsigt, Den 5 December. 311 ang:de angelägenheten att så snart som möjligt fullborda den länk utaf ifrågav:de bansträckning, som förbinder vestra stambanan med Christinehamn. Skälet härtill förefinnes uti den omständigheten, att denna del af banan tillsvidare har sin naturliga ändpunkt vid Christinehamn, med hamn vid Wenern och goda kommunikationer med bergslagen. Att åter anslå medel till en bana, som saknar en naturlig ändpunkt, från och till hvilken någon afsevärd trafik uppkommer, kan jag för min del icke finna lämpligt; samt anser att det följaktligen vöre rättast att disponera hela det f. n. för nordvestra banan afsedda anslag för fullbordande af banan mellan vestra stambanan och Christinehamn. Af de för R. St:r föreslagna jernvägs-sträckningarne finnes ingen, som är sa ofullständigt undersökt som den från Christinehamn till Norska gränsen, enär den föreslagna rigtningen öfver Carlstad och Arvika är den enda, sorn blifvit noggrannare undersökt. Man finner af komitcrades betänk:de i frågan, att komi* terade sjelfva förklarat sig hysa den mening, att en både billigare och kortare väg än den öfver Arvika skulle kunna erhållas; men, säga komiterade, då Arvika är en punkt, hvilken det är af största vigt att beröra, torde dock bansträckningen förbi Arvika utan vidare undersökning böra fastställas. Dervid tillåter jag mig likväl den anmärkning, att det gifves andra sätt att komma i beröring med Byelfs segelled utom det ifrågav:de att direkte ditlöra den nordvestra stambanan. Så skulle man t. ex. kunna anlägga en bibana till Arvika eller annan punkt vid samma segelled och det möjligen utan större kostnad än med användande af den besparing, som måhända kunde åstadkommas derigenom, att vägen från Christinehamn till Norska gränsen fördes uti en omkring mil kortare och billigare sträckning. Dessutom finnes redan en kombinerad jernvägsoch sjökommunikation till en längd af omkr.
1 betraktande häraf och då, på sätt af handlingarne inhemtas och i öfrigt är vordet upplyst, Majoren Lessing, som är af Fransk härkomst, blifvit vid sitt inträde i Svenska krigstjensten år 1814 anställd såsom Kapiten vid Regementet Royal Suédois, samt han, för bristande tillgång, ej kunnat inbetala de lör vinnande af delaktighet i Arméens Pensions-kassa stadgade retroaktiv-afgifter och således icke är berättigad att vid afskedstagande! erhålla pension från samma kassa, fastän han, i 33 års tid, måst, enligt författningarne, årliga afgifter till kassan erlägga, har Kongl. Majit, vid dessa förhållanden och med fästadt afseende på ej 12 Kongl. Maj:ls Nåd. Prog. M 29. mindre Majoren Lessings långa och hedrande tjenstebana samt hans höga ålder, obemedlade ställning och styrkta sjuklighet, än ock den omständigheten, att Lessiug, såsom främling i Sverige, icke eger anförvandter härstädes, af hvilka han kan påräkna något understöd, i nåder velat föreslå Rikets Ständer att medgifva, det må Majoren Lessing, efter erhållet nådigt afsked från sin innehafvande Kapitens-beställning vid Hallands Infanteri-bataljon, få tilläggas rättigheten att under sin återstående lifstid, från allmänna indragnings-staten, såsom pension uppbära ett belopp af Sexhundra Riksdaler Ranko årligen, motsvarande den lön, lian vid berörda Kapitens-beställning nu åtnjuter. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med ali Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. A. F. N. Gyldenstolpe. Utdrag af Protokollet öfoer Landt/dr svar s-ar enden, hållet inför Ilans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 21 November 1856. Närvarande:
Utskottets Memorial, V 1. s 616 — 619, bif. af BorgareStåndet, IX s 1128, af BondeStåndet, IX/ s ii5j, af Adeln, IX s 1155, — om förökadt antal af. LagUtskottets Memorial, YII 1, s 54» 55, bif. åf PresteStåndet, IXs83, af BondeStåndet, IX s 87, af Adeln, IX s 88, af BorgareStåndet, IX s 91, — om ännu ytterligare förökadt antal. LagUtskottets Memorial, YII 3. 1. s io5, iq6, bif, af PresteStåndet, IX 3. s af Adeln, IX 3. s 75, af BondeStåndet, IX 3 s 95, — anhållan att få antaga fyra. Ekon, Utskottets, VIII s 3-—5, bif, af PresteStåndet, IX s 21, af BorgareStåndet, IX s 3i, af Adeln, IX s 3a, — ytterligare anhållan om tvänne. Ekon. Utskottets, VIII s 1346'—1348, bif. af PresteStåndet, IX s 1080, af BorgareStåndet, IX s iq83, af Adeln, IX s 1088, af BondeStåndet, IX s no5. «— om förökadt antal af, Exped, Utskottets Memorial, X 1. s 3, bif. af PresteStåndet, IX s 21, af BondeStåndet, IX 55 s 122, af BorgareStåndet, IX s 3i, af Adeln, IX s 32. Cancellister, om aflöning för 2:rie extra. Exped.
Depositioner vanligen uppgå till 4 Millioner R:dr, detta belopp kunde från sedelstocken afdragas, hvarigenom förhållandet emellan metallisk valuta och sedelstock skulle betydligt förbättras; samt af en Ledamot, att det vore lika omöjligt, att bestämma ett maximum, som ett minimum för Bankens sedelstock, samt att såsom sådan borde anses endast Bankens alla utelöpande sedlar, helst Banco-Styrelsen ganska lätt kunde beräkna, hvilka Creditiv-behållningar, som voro i fråga att utgå, hvilka depositioner, som kunde uttagas 0. s. v. Som, enligt Utskottets ofvanberörde förslag, sedelstocken upptages under 3:ne rubriker, eller utelöpande sedlar, depositioner och creditiver, torde den första anmärkningen icke förtjena vidare afseende. Att vid beräkningen af Bankens sedelstock afdraga 4 millioner R:dr, motsvarande den summa, som städse skall på Deposit-räkning vara innestående, kan Utskottet icke tillstyrka; ty ofta inträffar det, alt depositionerne nedgå under delta belopp och en falsk beräkning skulle då uppkomma, hvilken kunde föranleda icke obetydliga oredor. Ännu mindre bör Utskottet biträda den åsigt, att såsom sedelstock upptaga endast utelöpande sedlar. Behållningarne å Crediliven och Depositionerne undergå dagligen förändringar; och en beräkning uppställd på så lösa grunder skulle lemna föga tillfredsställande resultater. Utskottet bör tillägga, att ett af de skäl, hvilka föranledde - Banco-UtskotletsUtlåtandej 2V.0 44- 49 ledde Utskottets förslag, att vid beräkningen af sedelstocken, beloppet af det Riksgälds-Contoret beviljade Creditiv bör afdragas, återfinnes deruti, att under en del af den tid, då nämnde Creditiv är afsatt, större summor af de medel, som skola till Riksgälds-Contoret ingå, finnas i Uppbördsmännens vård.
Jag tror det verkligen vara betänkligt alt för närvar, öka slångjernssmidet i Riket till den höjd, som skulle blifva en följd af Utsk:s förslag, om det i sin helhet blefve verkstäldt, då man allmänt känner, alt på de två eller tre sista ärenden Amerikanska jernhandeln har betydligt aftagit, och då det verkligen är osäkert, huru snart man kan vänta att den skall gifva lika förmånlig afsättning som förut. 38 Den 16 November f. m. Beträffande kolhandelns frigifvande, tror jag, att Utsk. något tidigt framkommit med sitt förslag, och att det dermed gerna kunnat anstå intill nästa riksdag, ithy att K. M. har uti en nåd. kungörelse af den 8 Nov. >838 anbefallt, att kolcommissioner skola nedsättas i alla bergslager. Dessa pågå nu som bäst, och hos dessa kolcommissioner kommer en hvar inom bergslagsorterna att uppgifva sina önskningar i denna fråga. Jag tror derföre, att det vid nästa riksdag blir bästa tillfälle att afgöra denna sak, sedan man genom kolcommissionernas utlåtanden fått kännedom af hvad orternas innevånare sjelfve önska i denna del. Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph: Jag har blott begärt ordet för att förena mig i den åsigt, som Ur Lefren yttrat, i afseende på hvilka följderna skulle blifva ifall bergslagernas skogar lemnades åt den enskildes fria disposition. Frih. Cederström har yttrat, att om man ville titta omkring sig i de landsorter, der ekar nu växa, skulle man få se huru lofvande de stå för framtiden, (det vill säga om etthundrade år). Jag vill medgifva, att der ekar nu växa, kunna de stå ganska lofvande för framtiden, men hemställer dock till den värda talaren, om man ej får titta temmeligen långt omkring sig; ty det lär vara på ganska få ställen hvarest ekar för det närvar, växa. Frodas ekplanteringajna på alla ställen såsom på Bispmotala, torde dock det framtida gagn man kan vänta af dem blifva ganska klent. Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:s betänk. N.o 109 återremitterades.
Den sorn vill att, i enlighet med Utskottets, af tre Stånd godkända förslag, införsels-tullen å Snörmakare-arbeten, såsom Fransar, Galoner, Gramaner, Aiguilletter, Snodder, Snören, m. 11. ej specilicerade, bestämmes för ”af heloch halfsiden” till 4 It:dr och ”andra slag” till 1 It:dr 50 öre skålpundet, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, på sätt Preste-ståndet beslutat, införsels-afgiften å Snörmakare-arbeten, ej specificerade, att från början af 1860 utgå med nämnde belopp, men intill denna tid med 7 R:dr 50 öre skålpundet för ”af heloch halfsiden” och 2 R:dr skålpundet för ”andra slag.” Som denna votering utfallit med 81 Ja emot 38 Nej; så hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll. 52:dra omröstningen (58 prop.). Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, införselstullen å Socker bestämmes för ”raffineradt, alla slag, såsom Topp-, Kandioch Kaksamt krossadt eller pulveriseradt Socker, äfvensom Havanna-Terres och dermed till sockerhalten lika slag,” till 13 öre och för ”andra slag” till 8 öre skålpundet, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages Ridderskapet och Adelns beslut, att inlörsels-tullen å det förstnämnda slaget, eller raffineradt, m. m. bestämmes till 15 öre, och å det sednare eller ”andra slag” till 9 öre skålpundet. Voteringen har utfallit med 70 Ja emot 49 Nej; och hafva Rikets Ständer sålunda beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen. Bih. till R. St. Snörmakare arbeten. Socker. 18 Förstärkta Bevillnings(Jt skottets Memorial N:o 28. Sirap. Soda. Spanmål. 53:dje omröstningen (59 prop.).
(K:glds Afd.) Till Stats-Ulskottet har Borgare-slåndet remitterat en af Herr yj. F. Fricson, med stöd af 56 § Riksdags-Ordningen, vackt motion, hvaruti blifvit anfördi, hurusom kolera-farsoten under nästlidet års höst anställt en sådan förödelse bland alla klasser af staden Christianstads innevånare, att omkring hvar 7:de person af dem, som vistats i staden, fallit offer för farsoten, samt att, i följd deraf, icke blott talrika familjer förlorat sina stöd och det allmänna mistat en mängd verksamme medborgare, som bi dragit till samhällets förkofran och framåtskridande, utan äfven detta samhälle, jemte de uppoffringar och ansträngningar, som farsoten för öfrigt påkallat, i och för sjukvårdens besörjande ådragits kostnader af mer än 24,000 R:dr Riksmynt. Dessa kostnader, för hvilkas bestridande staden under vanliga förhållanden svårligen skulle kunnat bereda Bih. lill R. St. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 17 Haft. 1 Stats-Utskollets Utlåtande N:o 254. erforderliga tillgångar, bade blifvit äu kännbarare i anseende till den stockning, sorn sjukdomen förorsakat i handel och näringar, samt det genom dödsfallen betydligt minskade antalet af dem, som skulle i kostnadernas godtgörande deltaga. Inom Christianstad funnes dessutom månge tjenstemän, som till stor del endast med möda kunde utgöra den på deras lott, belöpande andel af sagde kostnader; och denna stad hade, tili följd af den der år 1847 tirnade eldsvåda samt de många kostsamma förändringar ocii ansenliga utgifter, raseringen af dervarande fästning, samt stadens hamn-anläggning vid Åhus medfört, måst skuldsätta sig för högst betydliga summor, hvarå räntor och årliga kapital-afbetalningar, i förening med de stigande utskylderna för fattigvården, redan stege till ett så högt belopp och sä hardt tryckte staden, att uttaxering af ofvanomförmälde opåräknade utgifter i och för kolera-farsoten skulle föranleda mångå innevånares ekonomiska obestånd.
" Fullt upp att taga vara pa Några funderingar m e d anledning af uppsatsen » Hemmadottern &gt; i Idun n:r 47 af Fanny Chrysander. K v a d förf. 388 IDUN » K. F. U. K. F. U. nutida sofrum. s a m t ett måste En som så ETT HEAS i " ' BLE1RING. | L sådant rum vara. Och jag menar med ej härderas » giftfrihet », hvilken i vår tid faller af s i g s j ä l f eller å t m i n s t o n e borF ö r Idun af E. Q. Folcker. y Sofrummet. bostadsfrågan, rummet åtskilliga vanskligheter. Sängkammaren rum vara Hit bannlysas plägar af alla hemmets gärna alla de s. k. par gravyrer de udda som man ändå af d e taflor, Jag har hört ningspresent »: » den väl lugnet fritt en så än Det vara skäl fotomen sig nygift dock a f s i t t lif, o c h af n å g o t för borde åt varit slag. sofrum efter en så estetiskt är emellertid sybaritisk en till tyckas som o m sängen, mål där för På nog vår ett samma finna på konstnärlighet endast o c h allenast ömhet såsom o c h kärlek och — de förehafva » raison d ' e t r e », alldeles för sig. väggar plägar man o c k s å ofta Att och det rum, som mer än de andra är beskaffenhet makt det härvidlag är h ä r är den moderna spänstiga på Och högre makt: resårmadrass i dunbolstrens mojärnsänlika väl s o m mjuka Placeringen och anordningen har vanans s o m i så m y c k e t ofta ännu V i trifvas fäder ocb den enda bestämmande. dets. beträffar verklighetens allsom möjligt att frivedersynneräro här i de andra r u m m e n dagens e g e n d o m l i g o c h intressant det j a g nu det intrycket, så litet stunder. andra m e d sofrummets, vacker o c h passar närmaste ». mönster. famn. af en säng också växlat p å mångfaldiga sätt under
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt, i anledn. af hvad som nu blifvit yrkadt, lämpligast vore att framslälla särskilda propostr å de olika frågor, som i denna punkt förekomme, och hemställde Hr Landtm, nu först, om R. o. Ad. ansåg att, på sätt Utsk. föreslagit, anslaget för Krigsacademien borde uppföras till oförändradt belopp. Ropades ja. Hr Frih. o. Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag ang:de en und. skrifvelse till K. M. om Krigsacademiens förändrande till en tillämpnings-skola. Ropades starka nej, blandade med ja. Dessutom blef hvad Utsk. i utlåt N:o 202 yttrat, ang:de dels en för Krigsacademien reserverad behållning, dels den 320 Den ii Augusti e. m. skuld, hvaruti academien förments hiifta till statsverket, af R. o. Ad. gilladt. ii:te punkten. Allm. Ga r n iso ns-s j u k h use t. Bifölls. ia:le punkten. Indelta ca va II er ioch infanter i-r e g: t e n a. Frih. Cederström, Brof, uppläste följande: Utsk. har uti intet af sina utlåt:n sökt vederlägga behofvet af de af K. M. äskade 19,200 r:dr, hvars ändamål är att såsom en löneförbättring och fyllnad till likhet i löneförmåner tilldelas reg:ts-qvartermästare och 2:dra capitaine!' med högst 100 r:dr för hvardera, åt lieutenanter med högst 5o r:dr, och åt underlieutenanter med i5 till 5o r:dr högst. Afstyrkandet af detta anslag hvilar således icke på något skäl, och skulle svårligen hafva kunnat göra det, der det endast erfordras kännedom om det lägre befälets löner, för att erkänna att K. M:s propos. är af nödvändigheten framkallad.