Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dito om anslående af J mantal JVs 1 Törnestorp till boställe åt Krono fogden i Höjentorps fögderi af Skaraborgs län, i stället för nuvarande Kronofogdebostället 1 mantal M 8 Stentorp Frälsegården. 20. Dito angående indragning till Kronan af det Kronolänsmannen i Sunnerbo härads sydöstra distrikt på lön anslagna bostället Bökhult Södregården JVs 2, mot kontant ersättning till boställsinnehafvaren. 21. Proposition, angående förhöjning af den pension å Rikets Allmänna Indragningsstat, som vid 1853 och 1854 årens riksdag blifvit Guvernören öfver Svenska kolonien St. Barthelemy, Öfvers!en J. H. Haasum, tillförsäkrad Dito angående ytterligare anslag för det nya Jordeboksverkets fortgång. Dito angående förändring i bestämmelserna rörande Postvigten. Dito angående upphörande af den s. k. Kalkugns-afgiften på Gotland. Dito angående användandet af de på anslagen för Nockebyoch Drott ningholms-broarnes ombyggnad uppkomna öfverskott. Di'o angående försäljning af sex Länsmans-boställslägenheter i Malmöhus län. Dito i fråga om utbyte af Häradsskrifvare-bostället Hagebohl i mantal, emot TV mantal Kålshult i Östra härad af Jönköpings län. Dito angående öfverlåtande åt Strömsholms nya kanal-bolag af eganderätten till en jordrymd från Strömsholms kungsladugård och stuteri. Dito angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår. Dito angående utbyte af jord, tillhörande Nyköpings slott, emot stadsjord, för anläggning af gasverk i staden Nyköping. Dito angående anslag till fullbordande af det invid hufvudstaden uppförda Hospital för sinnessjukas vård. Dito angående den så kallade Kurhus-afgiften. Dito angående anslag till folkundervisningens befrämjande Dito angående Leckö Kungsgårds användande till ekplantering för Statens räkning.
Ridderskapet och-Adeln redan vid 1809 års Riksdag-i föyväg bestämt sättet, huru dessa medel -skola användas, nämligen genom utgifvandet af en ny Hand-Matrikel samt Jeton öfver framlidne Lagmannen Gyllencreutz, hvilka 2:ne beslut allt hittills saknat verkställighet i brist af penningar;- äfvensom till bestridandet af de vid Riks» dagar förefallande extra utgifter. Men då Utskottet tror Fiidderskapets och Adelns vill ja vara, att äfven med öfver* lemnande till framtiden när en ljusare ut» Den 27 JuXt c* m* 1305 sigt för RiddarhusCassan kan öppnas, nu få en grund stadgad, hvarefter löneförbättringen vid en sådan period kunde verkställas, vill Utskottet först afgifva sitt utlåtande i detta ämne, och derefter föreslå de utvägar, sorn Utskottet, till ernående af ett sådant efterlängtadt mål, anser lämpligast att kunna vidtagas. Obestridlig är den sanning, att bland alla RiddarhusCnnzliets tjänster, Secreterarens är den mödosammaste och som fordrar, om han skall med Ridder«kapets och Adelns välbehag kunna bestrida densamma, en ovanlig skicklighet i förening med kunskaper och högre natnrsgåfvor. Så angeläget det är, att alla dessa egenskaper äro förenade hos den person, som anses värdig attintaga denna tjenst, så nödvändigt är det äfven, att sedan en sådan person är funnen, densamma så länge som möjligt vid tjensten bibehålies, enär Riddarhus Secreteraren är den enda permanenta StåndsSecreterare, som genom den erfarenhet och särskilda kännedom om sättet huru Riksdagsärender skola behandlas, som han är i tillfälle inhämta, ensam kan, vid blifvande Riksdagar tillhandagå de öfriga FuksSlåndt-ns Secreterare ined de upplysningar i dessa ämnen, som de kunna hafva af nöden.
"hälls teuhrukare” ordet; ”Landtbonden.” Bil. till BevillningsUtskottets Uti. setI stället för den Qaag. 4°) befintliga Tariff införes en su lydan de, nemligen : o> Cl -; Rahel BancoAssign. 5 0 *-s 5 5 2.2. 0 *— ? Prf, O er• ? p-r Hamburger Banco R:dr. Holländsk) Courant R:dr. Afgift Svenskt Banco. I stället för de i det förslag, som åtföljde Betänkandet N:o i5 CPa£- 4.9) nyttjade orden: ”Hvar. och en, som på credit emottager stämpladt papper till försäljning, Bör” etc., föreslås bibehållandet af förra ordalydelsen, eller: "hvar och en, som på Credit emottager stämpladt papper till försäljning , ordinarie Dorkare härifrån undantagen , hör” etc. och det i ofvannämnde Förslag (pag5o) utplånade Mom. om inventering, kommer att qvarstå med tillägg, på följande salt, nemligen: ”Ordinarie Domare, sorn ej för de dem lemnade Chartor ställa borgen, afgifva redogörelse för uppbörden tillika med de influtna medlen fyra gånger om året, eller inom den i5 Januarii, i5 yl pr il, i5 Julii och i5 October; egande Vår Befallningshafvande, att hos ordinarie Domare, som ej ställt borgen , anställa inventering, när sä lämpligt prof vas.” Bil. till Bevillnlngs-Utskottets Uti. N;o sg. 45 ■- , 1 Reservationer: Af Herr af Geijerstam , Olof: *’Det af Herr Hjerta, Gustaf, inom llöglofl.
Ständers Banko-Utskotts genom Protokolls Utdrag den 4 i denne mänad hemställde fräga om förlängande af äterbetalningstiden pä de för Jern och Effecter til den sista Maji utgängne län, samt at den Fond som enligt Författningarne är tilläten, frän den r November hwarje ar til Maji mänads utgäng följande äret, mä för innewarande är, efter förut fastställdt beräkningswärde fä fortfara til den sista nästkommande October, biföll Bonde Ständet Banko Utskottets i ofwanberörde mätto gjorde Förslag, med Le derwid fästade wilkor och förbebäll; hwarom de öfrige respective Ständen genom ProtokollsUtdrag skulle underrättas. Ut supra. Lx krotocollo 8. L. IräZLräk-. Utdrag af Protokollet, hällit HoS Bonde Ständet den 8 Julii 130g. SD. Pä Talemannens Proposition beflöt Ständet at til StatS-Utskottets yttrande öfwerlemna, huruwida nägre Medel til understöd för den af Kongl. Secreterare» Uorx inrättade upfostrings - anstalt för döfstumma kunde wara at tilgä; 420 Der» 26 Julik. rilgä; derom de öfrige respective Ständen genom Protokolls-Utdrag ffulle underrättas. Ut supra. Lx kiQtocolIo 8. T. Drllgäräb. ' Utdrag af Protokollet, kållik hos Bonde-Ständet den 8 Julii 1309. S. D. Talemannen gjorde, i anledning af Ständets förklarade tanka, proposition tilafflag af Herr 8iiver8toipe8 Memorial om inrättande af en allmän Lag - och Hushällnings-Bredning, hwilket med enhälligt Ja beswarades. Derom de öfrige refpeetive Ständen genom ProtokollsUtdrag ffulle underrättas. Ut supra. Lx kiotocollc» 8. L. IrLZäräli.
S be Ståber, ber .'öoft)iåtter, (Sollegter, ^ubltfc SBerf, Slcabemter ecb) Wiimuafter finnas, ffolg, tift upplysning för SaycriugSdSommittecrnc, från få 73 ntattbe b ef; c 2Scrf att för förtecfititigarneS båbc rifttgf)et o rf) tibiga ntebbefanbc attftoåra. §. 107. £areruigös(5oinmtttö bör tnib befiäntmanbet af bett fanbora förmögenhet, forn uppf ottimer af Ijanbef, rörelfe, näring orfj hanbtertng, fota alt möjlig upps (telling om ptuarje ffattffylbigö belägenhet och infomft, för att, jcmltft aftagb eb, på fått t 122 §. förcffrtftoeö, utan tuätb, mattnatiton efter cnftbtg afftgt, famtuctågranitt påföra hvarje ffattffplbtg ptoab, efter be t bettna ©tabga antagne gruitbcr, af portom bör erläggaö; f)tuartotb bett alfntättna förcffrift gäffer, att afbrag för ffttlb elfer ränta bcrå t cfc må ega runi. §. 108. l:o cpud, åbpggttaber ocf) tomter t ©täbcruc famt puå å lägenheter orf) lufts ftätleii på ©täbernaö gtttttb ffola uppffattas t förhållattbe till beraö beffaffcubet, (åge, förmåner o rf) citera, f)ioartoib be ’hi;rcS6efopp, font cgenbctnar tnöjftgttniS (emna t affaftutitg, tnå tjena Starcringömäniicu till lehning ocf) jemförelfe; ffo
TryckfrihetsFörordmn, ang:de förbud mot eftertryck af utländsk skrift; N:o 36, med förslag till ändring i vissa delar af TryckfrihetsFörordnm, i fråga om T ryck fr ih et sN iinan den, oeh, i sammanhang dermed, till tillägg i 108;de g Reg:sF;n och 65:te g -RiksdrsOrdmn; N:o 37, med förslag till tillägg uti rista § 4:de morn. TryekfrihetsFörordmn, rörande skyldighet för utgifvare af dagblad eller .periodiska skrifter att ställa borgen för böter, kostnad och skada. Lagutskottet; N:o 45, i anledn. af K. M:s Nåd. Propes., ang:de antagande af en förordn. om verkställighet af domar och utslag, meddelade af norsk Rätt, och om det biträde, som i andra afseenden bör lemnäs rättskipningen i Norrige. Böredrogos och biföllos Sammansafta Lagsamt Ålim. Besv.- o. Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 3 dennes .på bordet lagda Betänk.: N:o 33, i anledn. af väckt motion, om dels förklaring af K. Brefvet d. 8 April 18M, dels ock ny lagstiftning rörande flott-och farled; och N:o 34, i anledn. af väckt motion, om utfärdande af särskilda föreskrifter rörande, barkmätning. Böredrogs Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 3 dennes på bordet lagda Betänk. N:0 35, i anledn. af väckt motion om förändradt sätt för utfärdande af sådana författningar, hvarigenom en förut gällande lagstiftning i en eller flere delar förändras. Frih. Alströmer, Carl Jonas Oscar: Jag anser, att Utsk. allt för lösligt behandlat ifrågav:de motion. Det juridiska frimureriet har gått för långt och de skäl Utsk. åberopat för sitt afstyrkande anser jag ingalunda tillfyllestgörande. Det är visserligen sannt, att det möter stora svårigheter att omskrifva författningar och ändra ulla dermed sammanhängande, när ändringar böra ske; men R.
Legosängsafgifterna för Lasarettspatienter, hvilka afgifter vid femårsperiodens slut voro bestämde till 33 öre, men för patienter från andra län till 75 öre och för dem som begagnade enskildt rum till 1 R:dr 25 öre R:mt om dagen, hafva utgjort: afgift per dag för 1 patient. hela det influtna beloppet. år 1856 25 öre 1,446 R:dr — » 1857 25 öre 1,331 » 16 öre, » 1858 25 öre af 277 patienter, 50 öre af 3 d:o, 75 öre af 24 d:o, 1 R:dr af 8 d:o 3,169 » — » 1859 till och med d. 30 Juni 25 öre af 122 patienter, 75 öre af 18 d:o, 1 R:dr af 7 d:o, från och med d. 1 Juli 33 öre af 308 patienter, 75 öre af 21 d:o, 1 R:dr af 8 d:o ' 3,978 » 20 » » 1860 33 öre af 319 patienter, 75 öre af 25 d:o, 1 R:dr 25 öre af 13 d:o 4,512 » 2 » Den af länets innevånare erlagda kurhasafgift har utgjort: för hvarje person. hela det redovisade beloppet. 1856 års kurhusafgift 19 öre 8,722 R:dr 56 öre, 1857 » » 19 » 8,747 » 99 » 1858 » » 19 » 8,596 » 16 » 1859 » » 25 » 11,484 » 37 » 1860 » » 25 » 11,619 » 90 » och hafva Lasarettets och Kurhusets samtlige inkomster och utgifter för år 1860 uppgått till: Upsala län. Sjukvård.
Undandrager sig gäfdenären en sådan edgång, då bör han, lika väl som en tredskande cessionant, kunna tvingas dertill genom häkte. Erinrande att Utskottet, genom sitt förslag till ny Konkurslag, lättat utvägarne för borgenärer att få insolventa gäldenärer, synnerligast köpmän, försatte i konkurstillstånd, får Utskottet alltså vördsamt tillstyrka, det måtte Rikets Ständer, under förutsättning ali förslaget lill Konkurslag vinner bifall, för sin del besluta en författning af följande innehåll: »Med wpphäfvande af de, angående borgenärs rätt alt erhålla bysältning å gäldenär, i särskilda författningar meddelade stadganden, så vidt de slå i strid med nedanstående, för ordnas som följer: Finnes ej, vid utmätning hos gäldenär, full tillgång till gäldande af skuld, hvarför betalningsskyldighet honom ålagd är, eller finnes uppgifven tillgång tvistig, eller kan den, för annan orsak, ej straxt till betalning i laga ordning användas; då skall bysältning gäldenär en åläggas, der borgenären det äskar, och gäldenären ej gitter hos Konungens Befallningshafvande eller vid domstol, å tid, som dertill honom föresättes, med ed styrka, alt han ej äger annan tillgång, än hvad uppgifvet är. Fullgör gäldenär, som sålunda bysatt blifvit, derefter den edgång ; varde ur häktet lösgifven. Ej må i annan ordning, än nu sagd är, bysättning gäldenär åläggas, utom i de fall, som i 5 § af Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841, äfvensom i Konkurslagen nämnda äro. Denna Förordning skall icke blifva gällande i de mål, som göras anhängiga före utgången af December månad nästkommande år. (Arel efter det, hvarunder Förordningen utfärdas. ))) Stockholm den 19 Juli 18G0. Reservationer: Läg-Utsholtets Betänkande M 41. 9 Reservationer: af Herr Olivecrona, K.: »Att inskränka bysätlningslvångets användande så långt som Utskottet föreslagit, förefaller mig betänkligt.
Nidderffapet och Adeln remitterade Memorial rörande Hazard-> Spel, Klef af Borgare-Ständet ogillat; hwilket de fticsp ctive Med-Ständen wördsamt och manligen sturle tillkännagifwas. Ur supr . S. D. Den ofRiksens Högloft. StänderS Allmänna Besvärs-och Leconomie-Utstott; i Protocolls-Utdrag den usta dennas gjorde tillstyrkan, om underdänig hemställan till Kongl. Majit rörande Privilegia exclusiva, klef af -Borgare-Ständet ogillad; Hwarom de Respective McdS'§nden wördsamt och manligen skulle underrättas, Ut LUprL. S. D. Biföll Borgare-Ständet Riksens Högloft. Ständers StatS-lUstotts hemställan i Memorial af den 12 de«nas, att wälbemaldte UtstottS Cancellistcr i anseende till deras trögna arbete mä blifwa hugnade m?d enahanda traktamente, som Riks-Ständens Canccllistcr blif, wtt tillagde. lllt supra. ikix DrotocnIIo, ft. H. Detsrsciri. Utdrag af Protocollet, hället uti Bobgare-Ständers Plenum wid Ziiksdagen i Stockholm den r8:de April t8rc>. S D. Biföll Borgare-Ständet hwad Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärsoch Leconomie-Utffott, i Protocolls-Mdrag af den lista dennes, föreslagit och tillstyrkt, angående utmidgande af Vcterinaire - wetcnstapen och en säkrare Läkare-Wärd för Boskap. Hwilket skulle de Respective Med-Stänöen wördsamt och manligen tillkän Mgifwaö. Ut supra. S. D> Den s Maj. 7069 S. D. Hwad Riksens Högloft.
Summa 2020763: i: 7» Hvarifrån afgar det som Krigs FLrwaltningen äterlemnar - 350222: ^ Saldo 1670763: i: i, 5:te Band. 2:dra Afd. 7- Än - 9L Dcn Z Lebruaru. lAndra Artikeln. Gm Allmänna NagasinS-DirectisnenS werkningSkretS och blifwande befattning Det more wal, enligt Utflotrens tanke, till önflandes, att stora Magaflner, mätte kunna inrättas för att smara emot de behof som ofwan aro nämnde; men dä, enligt hwad Committerades till Medels anskaffande för nästlidet ars'Krigs behof, Handlingar Ukwisa, för en Armee af 35200 Man, jemte halfwa Orlogs och hela Skärgårdsflottan, ärligen erfordras: Räg 108,613 tunnor Korn 97,977 Ärter 19,898 Hafre 232,423 — Hwete 538 — Summa Spanmäl 459,449 tunnor. Sä bliswer nödwandigt, att för det närwarande inskränka Magasinernes omfattning till förseende af hwad som erfordras för Floktorne och warfwade Armeen pä fredsfot, samt till ett upplags anskaffande, i fall af miflwäxter. Med afseende hara, och emedan Utskotten taga för gifwen principe, att inga större upplag böra göras, annorstädes än wid hafskuster, och der Inrikes Segelleder arv eller kunna blifwa, fä Utskotten härmedelst »vördsammeligen föresiä följande: r:o. Ma - Den Z Abruarii. i:o.
Orebro den 15 October i8»o. ^äelnr I^eäLmälerr rketr l^eäLMZrers vZznLr O. hamilton. k-uäviZ thörner. kl Vlllotl. 8orgLr«-8lln6»r» kl Usäsrvlrcl-l 8on<Ie-8k!n I-e6smLterr vlgnri lterr l-eärmärerr vlxnrr Obr. L-ngt /^oäsrssoo. L-. A. L-uootu». v??- 22Z Den rZ October. VppItM kor 5»mi1ige NUc5-8t!n6en 6ea l; Oötobrr i8i«- Wördsamt Memorial. ^)id BervillningS-Utskottets den 11 vennes afgifne Memorial med förestagne Reglor och föreskrifter till de Skattskyldiges och Taxeringsmännens samt andre wederbörandeS efterrättelse, har Wällofl. Borqare-Ständet förenat fia om den allmänna erinran, att den af Utskottet projecterade förändring uti 4. Art. 1. §. 7 Mom. more strldande emot Bewillnings-Förordningens esprit, och de för afgifternes päförande uti 1. Art. stadgade grunder; och som BorgareStändet fann denna afwikelse leda derhän att Tjenstehjon icke allenast komma att rakt emot föreskriften i 1. Art. 1. Mom. Taxeras pä en gäng efter bäda Tariffcrne, utan ock blifwa frikallade frän den allmänna skyldigheten att wid beräknandet af sin behällna inkomst äfwen upptaga sin lön och sitt underhäll, hwarak pä en gäng syntes följa ett obehörigt undantag för dem, och en ej obetydlig minskning i Statens inkomster, beslöt Ständet, det skulle Utskottets Förslag i denna del ä:eriörwjsas. med anmodan till Mskottet, att, jemlikt anmärkningen, rätta och jemka sä wäl Redactionen af 4.
Jag kan icke finna, alt nöjaktiga skäl blifvit anförda för antagandet af denna §, och, om den antages, skulle deraf uppstå följder, hvilka synas hafva varit främmande för Utsk. nemi. att de varor, som nu åtnjuta tull-lindring, skola framdeles icke hemtas öfver hafvet, utan i mindre partier köpas på närma - De n 5 Juni e. m. 443 re håll, hvarigenom Svenska sjöfarten skulle lida, och att de Svenska skepp, som varit på aflägse orter borta under 3 eller 4 år, skulle vid återvändandet sakna frakt. Då, såsom jag redan nämnt, Utsk. icke anfört nöjaktiga skäl, kan jag icke heller godkänna Ulsk:s förslag. Hr von Hohenhausen: Enl. min öfvertygelse har Svenska sjöfarten, under de 2:ne sista decennierne genom de i frakthandel begagnade fartygens godhet och besättningarnes skicklighet, vunnit den utsträckning, alt tullindringarne kunna försvinna. Men emedlertid, så länge de qvarstå, är det angeläget tillse att de utesluslutande åtnjutas såsom en uppmuntran för den Svenska sjöfarten. Den efterföljande 26 §:n innefattar de skäl, hvarföre dessa 3 år här blifvit nämnde. Den lyder sålunda: ”De serskildta traktater och afhandlingar, som med främmande makter blifvit angående handelsförhållanden afslnine, tjena till behörig efterlefnad vid afgifters beräknande för fartyg och varor under den tid samma traktater och afhandlingar äro gällande”. Nu är det klart, att, då af den citerade §:n följer, alt Amerikanska fartyg skola åtnjuta enahanda förmåner med våra egna, de Amerikanska fartygen, om icke någon tid bestämmes, skulle komma, att äfven åtnjuta denna uppmuntran och derföre bör den medgifvas endast under vissa vilkor. Jag påyrkar fördenskull antagandet af Utsk:s förslag. Hr Hjerta, Lars:
Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, ulförselslullen å Jern, gjutet: »Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade», skall utgå med 1 R:dr skeppundet st. v., röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes denna tull till 1 R:dr 24 sk. Enär omröstningen utfallit med 73 Ja och 46 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat enligt Ja-propositionens innehåll. 94-.de Den som till kontra-proposition i hufvudsakliga voteringen om utförsels-tullen å artikeln Jern: gjutet: Hällar af 1 tums tjocklek och deröfver, Lod och Lödjor öfver ^ skeppunds vigt stycket, antager Ridderskapet och Adelns beslut, att bestämma denna tull till 1 R:dr 24 sk. skeppundet st. v., röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition Preste-Ståndets beslut att denna tull skall utgå med 2 R:dr. Som voteringen utfallit med 89 Ja och 30 Nej, bär till kontra-proposition vid hufvud-voteringen antagits Ridderskapet och Adelns beslut. 95:te voteringen (104:de punkten). Den som vill alt, i enlighet med Utskottets af två Stånd gillade förslag, utförselstullen å Hällar af 1 tums tjocklek och deröfver, Lod och Lödjor öfver J skeppunds vigt stycket, bestämmes till 1 R:dr skeppundet st. v., röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages Ridderskapet och Adelns beslut. Denna votering har utfallit med 65 Ja och 54 Nej, hvadan Rikets Ständer antagit Utskottets förslag. 96:te voteringen (105:te punkten). Den som godkänner Utskottets af tre Stånd bifallna förslag, att utförsels-tullen å »Jern, gjutet:
Litt. D. (IL A.) Sedan samtlige Rits-Stunden, vid föredragning af Stals-Utstoltels Utlåtande N:o 354 Litt. D., i anledning af ifrågaställde Extra Statsanslag till Allmänna Byggnader., beslutat återremiss al detsamma^ så får UtskoLtet nu lill besvarande upptaga de dervid under discussionerne förekomne anmärkningar. 1:0 I anledning af Utskottets yttrande, angående det af Kongl. Majit äskade anslag till byggnader af Landshöfdinge-residens-hushar inom samtlige Riks-Slånden förekommit anmärkningar dervid, att Utskottet ansett medel icke böra anslås till anskaffande af boställen åt Landsliöfdingarne i de Rikets Län, der residens-hus icke finnas, i hvilket afseende är vordet anfördi: att den besparing, som Utskottet antydt böra uppkomma derigenom att liyres-ersättningar i stället åt desse Landsböfdingar utbetalas, snarare kunde anses såsomen förlust, enär^det borde vara förmonligare för Staten att nu, då tillräckliga tillgångar finnas att disponera, på en gång anslå, hvad som erfordras för sådane boställens anskaffande, än att belasta Statsverket med en fortfarande årlig utgift för liyres-ersättningar; att Utskottet förbisett angelägenheten deraf, att Landshöfdingarne, för att kunna verksamt utöfva sina embeten och skyndsamt tillhandagå Länets invånare meddeembftts-biträden, som af dem kunna påkallas, måste vara boende i samma lius, der embets-rummen äro belägne; att det vore en verklig orättvisa att fordra, det de Landshöfdingar, som ej hafva boställen, böra dertill förskaffa sig enskilda localer, mot en hyres-ersättning, som ofta icke motsvarar, hvad de i sådant afseende verkligen nödgas utgifva, samt alt det Bih. till 11. St.
St. i afseende på sättet och utvägarna att anskaffa de nödiga medlen vidtaga ändamålsenliga åtgärder; men jag får äfven förklara, att om sådana åtgärder vidtagas, som äro ändamålsenliga, skall det vare» mig likgiltigt, om summan höjes på sätt föreslaget blifvit, ty jag förutser då, att inga svårigheter skola möta förmedels anskaffande äfven till detta belopp. Örn deremot man vill för upplåningen bestämma sådana vilkor, som skola hindra eller försvåra några låns erhållande, motsätterjag mig hvarje onödig förhöjning i beräkningen af Riksg:scont:s behof, oell såsom sådan anser jag den ifrågasatta. Jag bar emedlertid egentligen begärt ordet i anledn. af Frih. Klingspors anförande. Han har beträdt den vanliga banan att förebrå Styrelsen att hafva vid riksdagens böljan framställt statsverkets tillstånd i en nog fördelaktig dag eller bättre, än Frih. sedermera för sin del funnit det; och Frih. Klingspor har sökt styrka denna sin uppgift medelst en utredning af förhållandet med den behållning af 5 millioner, som omnämnes i K. M:s framställning om Rikets styrelse och förvaltning. Men då Frih. härvid har rätt i sitt påstående, att denna behållning icke är disponibel, har han orätt, då han sagt, att Styrelsen icke öppet uttalat detta förhållande; ty i samma K. skrifvelse står uttryckligen tillkännagifvet, att behållningen egentligen ligger i förskott för löpande årets utgifter. Frih. Klingspor anser dessa 5 millioner såsom gengångare från 1828 års riksdag och befarar, att de äfven skola återkomma vid en följande riksdag. För min del hoppas jag delta, emedan ifrågavar. behållning alltid bör återkomma, så framt ej R. St. tillgripa den. Hvad sjelfva saken angår, har Frih. Klingspor sagt, att Riksg:sconl:s ställning väl icke vore så bra, som Konungens propos. vid riksdagens början antydde, men icke heller så förtviflad, som StatsUlsk:s betänk, skulle gifva anledn. att tro. För att härvid ej göra någon orättvisa, är det nödigt att recapitulera, hvad Styrelsen i detta afseende sagt. Hvad är det då?
n t t a t y g e t. om de ej i tid blifva botade medföra döden — eller krympling för lifvet). k o i - d. a m. D h ä å O c h j a g har den stora n j heten att meddela Eder att I kunnen blifva bog ra or. ler Sä h lje v s ad ho so m C. lofv F. as D i uf p ro, sp D ek ro te lt t n. ingg. s v a i g p. r. » I hos Nordlings parfymaf är Biblioteksgatan 11 ARNFRÖKEN, ej under 25 år, barnkär, p n t. (G. 77361) afskrifter, lönepretentioner samt helst fot s hvarken i s t y r k a eller välgörande egenskaper och äro dessa bälten så sinnS n T in g k, sam ha » n, da V rb e te n o c n h p sö. m r n. 1899 % Iduns exp. t h sv. m ed foto g r t. ion och re k omdat a. d e l m af familjen. Svar l Samhetsbref, som dagligen ingå från personer som blifvit återställda till Norrtelje Yllefabriks » G e m », J e r n a s t a p. r. sin hälsa genom dessa Elektriska bälten. i frim. pänning som afräknas af beloppet. h ä » lf. S v. ar r. em o s ts t e e s rås. under adr. » (A Fin-fin prof kol ektion. (G. (Nämn denna tidning.) un h s erre exp p. å resor. Imperator. O B S. s o m. el. varum. f p Inreg. varum. a nn h us i hål s gö r t o l., må l, akn h. och H n i l. » n, es G öm nad. S r v. m o) ts luftröret, kittling i strupen etc. litlig », Borås p. r. (G. Aktieb. Stockholm. s la m k t t. Kl. i ho m l sha T m: r r. u a tr. 10 — 12 l o s. s m.