Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och då jag derjemte hyser fullt förtroende till den tekniska plan, som för arbetenas utförande blifvit af sakkunnige män utarbetad, tvekar jag icke att instämma med de Hrr, som yrkat bifall å StatsUtsIcs tillstyrkande. Sedan härefter propos. till bifall å förev:de Utlåt, blifvit framstäld och besvarad med starka Ja jemte några Nej, förklarade Hr Frih. o. Ordfiden det han funnit Ja öfvervägande. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s den 28 sisth Nov. och den 3 dennes på bordet lagda Mern. N:o 164, ang:de beräkningen af den erforderliga tillökningen i anslagen för de 3 ArtilleriReg:tena samtJArtilleriBatteriet i Norrland. X H. a 130 De ii 1 December. Ånyo föredrogs StatsUtsk:s don 28 sistl. Nov. och den 3 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 165, i fråga om löneförbättring för KrigsHoflLns civile embetsoch tjenstemän m. fl. Hr Lilljehöök, Carl Berthild: Enl. Utsk:s förslag skulle en summa af 2,500 Rdr Rint årligen intill nästa Riksdag ställas till K. AI:s disposition. Denna summa fördelad på de många tjenst entin it en kan icke lemna dem en billig förhöjning, hvarföre jag anhåller, att R. o. Ad. ville öka denna summa till 3.000 Rdr, destohellre sorn desse tjenstemän böra ställas i paritet med deras vederlikar inom andra embetsverk, och i följd af den underd. skrifvelsen någon fastställd stat icke ifrågakommer. Frih. Leijonhufvud, Bror Abrah.: I Betänk, rörde regleringen af utgifterne å 4:de IlufvudTiteln afstyrkle Utsk. ett af K.
Hos Urtima Riksdag må endast förekomma ärende, som föranledt Riksdagens sammankallande Konstitutionsutskottets Memorial M 2 3 eller af Konungen eljest för densamma framlägges, så ock hvad med dylikt ärende står i oskiljaktigt sammanhang. § 3- Riksdagsmännen utses till båda Kamrarna genom val för viss tid; dock eger Konungen, innan den tid tilländagått, att förordna om nya val i hela Riket till båda Kamrarna eller den ena af dem. § 4. Ej må någon Riksdagsman förmenas att sin riksdagsmannabefattning utöfva ; dock gäller under krigstid undantag härutinnan för militärpersoner, då de af Konungen i Rikets tjenst beordras. § 5. Lagtima Riksdag kan ej utan egen begäran upplösas förr än den varit fyra månader tillsammans, derest icke Konungen, medan Riksdagen är samlad, förordnar om nya val till båda Kamrarna eller den ena af dem. I dessa lall skall Riksdagen, med bibehållande af sin egenskap utaf Lagtima, sammanträda å den tid inom tre månader från det Riksdagen blef upplöst, som Konungen bestämmer, och må den ej vidare af Konungen upplösas förr än fyra månader från det sednare sammanträdets början förflutit. Urtima Riksdag eger Konungen, när Han för godt tinner, åtskilja, och vare Urtima Riksdag alltid upplöst innan tid för Lagtima Riksdags sammanträde infaller. Kamrarnes bildande. a) Forsta Kammaren. § 6. Första Kammarens ledamöter skola, för en tid af nio år, utses af landstingen och stadsfullmäktige i de städer, som ej i landsting deltaga. Hvarje landsting och sådan stad, som nu nämnd är, väljer, efter folkmängden inom sitt område, en Riksdagsman för hvarje fullt tal af trettiotusen. Går ej folkmängden upp till trettiotusen, väijes dock en Riksdagsman. 4 \ Konsdtutions-Utskottets Memorial M 2. § 7- Val till Riksdagsman i forsla Kammaren anställas af vederbörande landsting och stadsfullmäktige, så ofta ledighet uppstår, eller då Konungen förordnat nya val. Landsting sammanträder för det ändamål, der så erfordras, till urtima möte. § 8.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Remitterades Till Stuts-, Bancosamt Allmänna Besvärs• och Oe« conomie-Utskotten. Dictamen af Herr Dankwardt, Carl, rörande Götha Canal. Till Banco-Utsftotleti Memorial af Herr Stråle, Carl Fredric, angående upplysningar af Banken, rörande dess Sedelstock. Till 27* Den 19 Aprils Till Bancosamt Allmänna Besvärs■ och Occortoa inie Utskotten. Dictamen af Herr von Kruus, Conrad Fer* dinand, angående förändring i den vanliga me» rhoden vid värderingar» Till BevillningsU skottet. Memorial af Herr von Engeström, Johnn Daniel, innehållande anmärkningar vid den nu gällande Be villnings Förordningen» Dictamen af Friherre von Schultzenheim, Conrad Theodor, angående grunderna för Bevill* ningen. Till Allmänna Besvärsoch OeCotiomh-Uiskotteti Dictamen af Herr Hertzenhjelm, Carljohan, i anledning af Friherre Wirséns vid dess tvert» ne föregående Dicsarnina gjorde Anmärkningar. Dictamen af Herr Nauckhoff, Carl Reinhold, angående Skjutsinrättningen i Riket. Dictamen af HerrStedt, Claes, rörande den allmänna penningbristen. Ut Supra, Dictamen af Friherre Strokirch, Adolph, an» gående medel till förbättring af Lönerna för Ju* stkite-Staten. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe» S. D. emitterades Till Siats-Utskoitet. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Lag-Utskottets Betänkandej N.-o q5. 17 Justi tiae-Canzleren, Justitice-Ombudsmannen, Hof-Rätterne samt vederbörande Fiscaler, äfvensom af den förnärmade parten, hemställde motionären, att ifrågavarande §. med uteslutande af merberörde stadgande, måtte erhålla följande, med i j §. i r Gap.
Jag vill ej ingå i någon detaljgranskning af de föreslagna summorne, men jag hemställer örn det kan vara lämpligt att på vågskål afväga om en Notarie i HofR:n bör hafva 100 R:dr mer eller mindre i lön. Mig synes det så mycket olämpligare då, såsom den siste värde talaren uplyste, Hof 6 * 84 Den 11 April e. m. R:ne varit i Smnet af olika tankar, och enskilda motionärer föreslagit olika summor för Notarierne. Att Utsk. icke haft brist på val emellan flere olika summor, synes häraf, men just denna rikedom på val är ett ytterligare skäl dertill, att man bör hålla sig till K. M:s förslag, helst K. Al., efter pröfning af HolRmes hemställanden och efter jemförelse af de olika summorna med hvarandra, måste anses hafva träffat den rätta. Lika med Frih. Cederström tror jag äfven, att man härvid icke endast bör tänka på HofRme, utan att man bör jemföra Statens öfriga tjenstemäns lönevilkor med hvarandra, och då IIofRmas Notarier hafva i medeltal i lön ungefärligen lika mycket som en Kompani-chef vid arméen, tyckes det mig som deras löner icke vore särdeles ringa, synnerligast om, som en talare midtemot mig för en stund sedan yttrade, Notarierna icke tjenstgör^ mer än 50 dagar om året. Det har redan blifvit nämndt och jag < uprepar detsamma, att några skäl icke blifvit anförda, som borde föranleda Utsk. att frångå den af K. Al. föreslagna summa, det vill säga andra skäl än sådana, som kunna sägas till förmån för de fleste andra löntagare. Dessutom är här fråga om verkliga summor och icke om några 100 R:dr, emedan, om man antager Ola Alänssons reservation, hvilken af flere talare blifvit understödd, upkommer en utgift för Staten af 7,000 R:dr. Antages Hr Gråås reservation så upkommer en ännu större summa.
Jag anhåller derföre att 1 mom. i denna punkt måtte läggas till handlingarne, men att det 2:dra mom. måtte afslås. Uppå härefter framställde särskilde proposrr, lades den till Presteoch BondeStm ställde inbjudningen till handlingarne och blef den föreslagna voterings-propos:n N:o 2, sedan propos. till bifall derå först blifvit framställd, men besvarad med Nej, af R. o. Ad. afslagen. 8:de punkten, ang:de de 3:ne särskilde sladganden hvilka Vlslc. i öfrigt rörande seminarierne föreslagit. Denna punkt lades till handlingarne. 9:de punkten, ang:de de anslag, hvilka för bestridande af Den 55 November f. m. 747 erforderliga kostnader för de under Lill. D. i to omfårniälda ändamål af Ulsk. föreslagils. Utsk:s i denna punkt gjorda hemställan blef i den del, som endast afsåg PresteSt., lagd till handlingarne samt i öfrigt bifallen. lOtde punkten, ang-.de vitkoren för folkskole-lärares antagande. Denna punkt lades till handlingnrne. ll:te punkten, ang-.de Utslits under Litt. D. Sto gjorda förslag örn inseendet öfver folkskolorna. Hr Estenberg, Carl Christian: Med afsule på denna punkt är jag af fullkomligt lika mening med Hr Björkman och anhåller att lå upliisa hans vid Utsk:s Betänk, fogade reservation: »Emot det Sammansatta Utsk:s med en rösts pluralitet, fattade beslut, att frånträda siri mening i afs de på de föreslagne luspektörerne för folk-skolan, får jag mig ödmjukligen reservera.
Det ' har under några veckor sett ut, s o m o m Norrström varit på väg att totalt afstängas, ty ej n o g med, att riksbyggena på Helgeandsholmen inkräkta på det trånga vattenområdet medels väldiga pålverk o c h breda tegelo c h sandpråmar, så att de stackars böljorna ha all möjlig m ö d a att hitta sina utlopp, utan ett antal pålknippen, förenade m e d e l s en flottbro, har också ställt sig hindrande i vägen för strömmen ett stycke längre u p p, mellan kajen vid rådhuset o c h platsen framför konstakademien. Och medan ställningarna rest sig allt högre, ha från Mälaren kolossala järnrör bogserats fram i pråmar o c h lagts u p p på rådhuskajen, hvarefter de medels grofva kettingar upphissats mellan pålknipNORRSTRÖM. pena till en höjd af halfannan meter ofvan vattenytan o c h där fastskrufvats vid hvarandra till en sammanhängande ledning. Det var det stora nya vattenledningsröret, s o m skulle nedläggas på botten af Norrström o c h bilda en n y föreningslänk mellan vattenrörsystemen under Staden o c h Norrmalm. Arbetet, hvilket pågått sedan början af juni o c h är det mest omfattande och svåraste vattenledningsarbete, s o m någonsin utförts i vårt land, har i dessa .dagar afslutats. Helt säkert skall det intressera Iduns läsekrets att se en bild af » det stora ögonblicket&gt;, då rören, nedsänkta till vattenytan o c h fyllda med vatten, så småningom af sin egen tyngd bragtes att sjunka ned på sin A. Blomberg foto. omkring 9 meter under strömmens yta belägna bädd. Å en mindre illustration synes en dykare, iförd sin dykaredräkt, i beredskap att sänka sig ned till bottnen för att kontrollera rörets läge. n mwmn IMMUU mm. TOnn i * IMJniwiiTTrilii i ni .Till A. Blomberg foto. » DET NYFIKNA STOCKHOLM » PA » VATTENPANTOMIM ».
Domaren inställd, emedan händelser kunna inträffa, dä flere Personer för brott i serskildtof» ta frän hwarannan widt aflägse Härader af en och samma Domsaga pä en gäng kunna hafwa blifwit häcktade. 4:0 Att det är enligt med Författningar, ne, att Häradshöfding bör emot hwad honom af det Allmänna bestäs, utan serskild wedergällning, tractamente eller stjuts, Urtima Ting i brottmäl halla och hwilket äfwen sträcker sig till Nämnden; Hvaremot Kronan tilläfwentyrs ofta nog skulle genom hwad nu blifwit föreslagit fä »vidkännas flere förur ej wanlige utgifter, samt tillfällen och anled» ningar lemnäs Ordinarie Domare, att sädane för dem kvstsamme förrättningar sig undandraga. Af hwad salunda är anfördt anser Högste Dom» fiolen för sin del, att någon bestämd tid för under» sökningars anställande i brottmäl icke tarfwas, dä behörig tillsyn hålles öfwer hwad om skyndsamhet ar re» Den 5 Zebruarit. r? redan stadgadt, och wedsrbörande ä hwilkas omsorg dek ankommer, att genast lemna Domaren underrät» telse nar någon för brott blifwer häcktad, ytterligare warda antydde, att utan uppehåll sin skyldighet i denne del fullgöra: att om likwäl det är bade möjeligt och utan all olägenhet, samt bidragande till någon nytta, att för Domstolarne i Städerne den tid af ätta dagar utsättes, Rikets Ständer föreslagit, med »vilkor likwäl att den häcktade Personen genom Wederbörandes föranstaltande till Staden ankommit, synes likwäl wist tid, äfwen om Extra Domare i hwarje Domsaga sörordnas, icke kunna ovilkorligen föreskrifwaS, och att ändteligen swärigheter möta att i allmänhet sadane Extra Doinare förordna; Uran hemställer Högste
Tack, Berta – ingen har någonsin skymfat mig såsom du – jag skulle inte ha tålt det – om inte själfföraktet hade förlamat mig ja, hade du blifvit min hustru, Berta – du skulle inte ha förgått dig mot mig en gång till, det svarar jag för – men du skulle ha gjort mig till en helt annan man. Berta. Åh – tro inte det – den som inte kan upprättas utan hjälp af en annan – den – inifrån måste det komma. (Sliter sig lös och går till modern.) Har pappa varit hemma, sedan jag gick? Wilhelm. Jag måste hälsa på pojken. (Går med Lissi ut till höger.) Fru Bark. Nej, pappa har inte varit hemma. Berta. Det var bra – då har du sluppit nya scener. Vet du, hvar mina nycklar äro – jag kunde inte finna dem i morgse och min låda var läst. Jag vill taga de där papperen. Fru Bark. Du måtte hysa misstroende till din mor, min flicka. Berta. Misstroende – till mamma! Då ville jag inte lefva längre. Du är nu den enda jag har kvar att tro på. (Omfamnar henne.) Fru Bark (drar sig tillbaka). Jag skulle inte undra på, om du hade misstroende till mig, Berta. Inte till min goda vilja – men till min motståndskraft. Jag är bara en svag kvinna – jag, liksom Lissi. Du skall inte döma oss så strängt, för att vi inte fått din karaktärsstyrka. Bark (kommer, följd af kamrern samt ett stadsbud, som bär ett par champagne-buteljer; tar emot dem och lägger upp dem på matbordet, samt betalar stadsbudet, medan kamrern hälsar på fru Bark och på Berta, som mycket kallt besvarar hälsningen). God middag – min söta Julie – god middag, Berta. Hvar har du din syster? Jag har ju inte ännu fått hälsa på henne. Fru Bark Gustaf Vasa August Strindberg Gustaf Vasa Skådespel i fem akter Uktiebolag, Stockholm C. & E. Gernandts förlags Pris Kr. 2.25 VASA-SAGAN II. GUSTAF VASA SKÅDESPEL I FEM AKTER AF AUGUST STRINDBERG.
Uti det skick, hvaruti frågan sig befinner, alt nemi. ett Stånd antagit denna §, att ett annat Stånd deremot afslagit Utsk:s redactionsförslag lill samma §, och alt ifrån det 3 Ståndet ingen underrättelse ankommit om dess beslut, äro vi visserligen oförhindrade af så väl form som considerationer alt fatta det beslut, som synes oss det rättaste; men det torde dock, då man betänker svårigheterna och vådorna af ett jemkningsförslag samt af de voteringar i förstärkt Utsk., som kunna förekomma, om Stånden stanna i 4 olika beslut, aldrig böra försummas att, om möjligt är, instämma åtminstone uti ett af de Stånds beslut, som blifvit lättade. Det är på denna grund jag skulle vara höjd att instämma i BondeSt:s beslut, hellre än att, genom instämmande i Utsk:s förslag, bibehålla den nuvar. lydelsen. Skulle icke någon härutinnan sig med mig förena, anhåller jag att få förnya det förslag till redaction, som i min första motion innefattas, så lydande: "dock härunder icke begripne båk-, brooch färjafgifter samt andra, som af enskilda uppbäras, och hvilkas fastställande är oundgängligt för anläggningen eller vidmakthållandet af anstalter till rörelsens befordrande inom landet." Jag skulle tro att denna redaction utgör en medelväg 23 H. 4t D e ii 7 April. mellan de särskilda tankarna i detta afseende. Jag liar alltid, lika med den grundlag, som 1809 antogs, ansett att man icke borde binda Konungen och hans rådgifvare i frågan om administrativa åtgärder, men deremot vara mycket noggrann i afseende på bibehållandet af beskattningsrätten åt folket. Den nuvar. §:o skulle kunna tydas så, som om ett undantag vore gjordt ifrån Reg.F:ns 60 §, ett undantag, sorn berättigade Konungens rådgifvare att tillstyrka, och följaktligen äfven Konungen att besluta afgifter af hvilket slag som helst, så snart deras föremål vore inrättningar till enskildes gemensamma nytta och beqvämlighet.
H. bifölls med denna förändring, 31. §. Grefwe körner, ^clolpb 6ÖIÄN, kun» de ej infe någor stal, att göra ffillnad i skyldigheter och rättigheter för (^gua och Fullmagtige, haldst i fragan om Bankmans wal. Det wore hardt, at ej fa afsäga sig et förtroende. Herr k A!> Iman instämde i denna Grefwe törners anmärkning. Herr Grefwe» och Landtmarfkalken föreslog ac §. skulle sä förändras, at ingen ffillnad gjordes mellan eapim och Fullmägtige. Grefwe Oe la 6arclio, Jacob, ansag en sadan ffillnad wara en följd af den bril^ eipe, ac den som sure för Fullmagt, ej agde ratt ar resa borre LfrHn Riksdagen. H^err Den 6 Mars. 21; Herr Lllvurstolpe, IHeäric Lamuel, önskade för sin del at ingen clistinction i pligter mätte göras emellan Fullmägtige och Laxita. Sedan ätffillige andre förklarat dehe stadganden onödiga, beslöts ar de aldeles ffulle utgå. 32, ZZ och 34 §. §. biföllos. 35- §- Herr k o t KI; eb anmärkte ar denna §. sista momein, såsom ej öfwerensstämmande med Riksdags^ Ordningen, borde utgå. Grefwe körner rrodde at det likwäl borde stadgas, huru förhallas ffulle, om kleuum til eftermiddagen blefwe sammankallad!. Grefwe ve la 6a röle, instämde häri med Grefwe körner, och trodde at man allenast behofde lagga til, at saken hos Sandel borde anmälas, och anslag innan kl. i. upsattas. Friherre Le6erllröm,ffacok>,ansag det i:sta och sista klom. i denna §. wara sins emellan stridande.
Förklaringen den 24 Januarii 1771, bj då de i allmänna Lagen utsatte böter för Kongsådras eller farleds olagliga stängande redan äro, genom nyssberörde Kongl. Stadga, förhöjde, c) då den, som anser Kongsådra eller farled vara obehörigen tillsluten , eller sin rätt genom förbudsdom förnärmad, har sig öppet att hos Domaren eller Konungens Befallningshafvande i laga ordning söka rättelse , d) då lagstiftande magien lika litet sorn den lagskipande eller den verkställande eger att, till det allmännas eller enskildes förmon, upphäfva eller inskränka enskildes lagligen fötvärfvade eganderätt, LagUlskottets Betänkande N:o sS. 21 e) då lagstiftande magten således ej kan betaga egare af privilegierade vattenverk eller fisken de serskilda rättigheter, som, pl grund af privilegierne, dem tillkomma, eller förpligta dem att öppna farled, der den förut ej varit, eller ålägga strand, egare skyldighet att å sine egor tåla den last och tunga, som den yrkade rättigheten till landgång, uroch inlastning samt uppläggning skulle medföra, och 1) då vid detta förhållande, någon skärp! ning i straffbestämmelserne för åverkan, som i thy fall kunde föröfvas, ej är af nöden. f Utskottet anser de i ofvanberörde måtto föreslagne Iagförändringame vara dels icke behöflige och dels olämplige; hvarföre Utskottet tillstyrker, att Herr von Qvantens och Olof Olssons ifrågavarande Motioner ej må erhålla Rikets Ständers bifall. Hvilket dock till Rikets Högloflige Ständers pröfning vördsamligen hemställes. Ståckholm den 17 Januarii 1819. STOCKHOLM, Elmuns och Grinberg» Tryckeri, »8*9» JLagtJtslottets Betänkande N:0 qg? i Antom till Exped. Utskottet <len 4 Mats 1819.
O: smältande språk, som han förstod att framlocka Den sorgliga tilldragelsen väckte allmänt delur sin violin. Småningom blefvo musikstuntagande. Unga Anna Hejne insjuknade allvarri&amp; derna färre, och de unga tu sågos allt oftare samt, och, då hon efter sjukdomen ånyo visade promenera tillsammans på stranden. Bland badsig, hade hon blifvit en skugga af sig själf, societeten talades nu allmänt om förlofning. Jag såg ut som sorgen och lidandet förkroppskom en afton ofrivilligt att bevittna en afskedsligade. Litet hvar förstod, att det icke endast © In scen mellan de unga tu, och denna styrkte mig var fasa cch sjukdom, som åstadkommit denna i min tanke, att societetens aningar nog inte förändring, utan att hon fått sitt hjärta krossadt voro så oriktiga denna gång. genom den unge artistens sorgliga slut. Hennes Emellertid satt jag en dag nere vid strandmor förde henne en gång fram till mig, på det promenaden och betraktade det blåa hafvet. En att hon skulle tacka för det bistånd, jag lämnat smäcker liten båt styrde för fulla segel ut på henne. Hon framförde tacksägelsen på ett likfjärden, och jag igenkände i de båda seglarne nöjd!, nästan automatiskt sätt. Sedan såg jag Anna Hejne och hennes beundrare. I detsamma henne icke mera. Men den bleka, unga flickan kom en af badortens dygdfullkomligheter, fru H., med det förstenade, hjärtskärande uttrycket och slog sig ned bredvid mig på soffan. Hon var en syn, som aldrig gick ur mitt minne, och og sin pince-nez, betraktade båtarne och igenmånga voro de deltagande tankar, jag i åratal kände de båda unga i deras lilla farkost. Då därefter ägnade henne. var man icke så frisinnad i fråga om » konveOch nu har jag återsett henne som fru prostnansen » som nu för tiden. Fru H. fann sig innan Hultman! högeligen » chockerad » af denna lilla seglats på Jag slog ihop boken, reste mig beslutsamt, tu man hand, och först sedan de hvita seglen tog en tidning och gick ut och satte mig på försvunnit bakom udden, kunde hon vända sitt verandan. Men mina tankar ville inte riktigt intresse åt annat håll.
» Åh, nej, » svarade han leende, » jag aktar mig nog för feber, och chinin har jag med mig. » o * Gunnar fortsatte sina undersökningar. Han ströfvade omkring i denna yppiga natur, s o m visserligen ingaf h o n o m beundran, men äfven ett slags motvilja. Han tänkte på höstsommarens ljusa solbelysta nätter i hemlandet, när den mörka tropiknatten föll öfver h o n o m — han påminde sig de blommande häggarna och de om hösten rodnande rönnarna, när han såg palmerna och de präktiga mangoträden, o c h han drömde o m linnean i furuskogen, då ångan från bromeliaceernas saftiga frukter och de mångskilftande orebideerna kom h o n o m att berusas af vällukter. Nordens hvitstammiga björkar täflade j u också med tropikernas hvitstammiga heliconier. Där höjde sig en blå o c h gul araspapegoja på en gren, det var s o m en flik af den blågula flaggan. Och när solen brände honom med sina glödande strålar, föddes hos h o n o m en åtrå efter den kalla klara vinterdagen, då jorden är svept i rimfrost och solen väl lyser och glittrar på snön, men har liksom förlorat förmågan att värma. Han k o m uttröttad hem o c h lade sig. Hans drömmar förde honom till hemmet. Julia stod ute på trappan och skuggade ögonen med handen. Modern satt där vid fönstret och hennes ögon spanade efter sonen, och på de hvita händerna glänste hans ring. Syskr nen stormade fram för att möta och välkomna h o n o m jämte Faithful. Men så gick solen upp, tropikernas glödande sol smälte bort hans dröm. Gunnar steg upp, trött och utmattad, men han gick ut ändå och ströfvade äfven denna dag med sina afvägningsinstrument. Idun Stockholm, Iduns N:r 52 (471) A. Prenumerationspris p r å r: Idun ensam kr. 5: - Iduns Modet., fjortondagsuppl. &gt; 5: - Iduns Modet., månadsuppl. telef. Prenumeration sker å alla postanstalter i riket.
Engell-Giinther - 42 Sådd och skörd; af En moder 43 Det skönas betydelse; en serie uppsatser, för Idun bearbetade efter utländsk källa af H. F. 1 43 II: Det sköna i naturen 44 IU: Det sköna i konsten - 45 IV: Det sköna i literaturen 47 V: Det sköna i hemmen .- 48 V I: Personlig skönhet 49 VH: Det sköna gentemot det fula 50 Barn och mörkrädsla; af Erny 44 En lycklig kvinna; af Ilse Franke _ 44 Skydda vår ungdom! Till Sveriges kvinnor af Hanna Kamke 45 Vid pianot; några råd och erfarenheter om våra barns musikundervisning, af C. 45 Om julförberedelser och julfirande; prisbelö- nad uppsats af Lotten Loven 46 — 48 Förflugna ord! af V — na 46 Ett kändt behof. Af Bell 46 Skönhetsmedel; af St 46, 47 N; r Ett jubelår; af Ave — 47 » Vår mamma »; af Kråka 48 Tolstoyaner; af Anna A 49 Axplockning ur julkärfven 49 Väfnad som hemslöjd; af Hulda Lundin 49 Släktkärlek; af Adolf Hellander 50 Hemmet i konungaborgen; strödda anteckningar af hofpredikanten J. Vallin. (Illustrationer a£ V. Andrén samt efter fotografier i k. slottets samling) 51 Skymningsbrasan; af Ellen Key (Med ill. af Jenny Nyström) 51 Sylvesterafton; af St 52 Kvinnorna och Konstnärsgillet; ett femtioårsminne af C. W. M. 52 Noveller, skildringar o c h kåserier: Oupplösliga band; novell för Idun af Sylvia 1 o. 7- IG En bekännelse; för Idun af Jane GemandiClaine Faster Henrika; en liten hemstudie af Sophie Linge En bröllopsdag; skiss för Idun af. i Ur minnets laterna magica; en af de stora o. goda jag känt, af E. B — y » Straffad. ? » Skiss af Hermine Villinger ... Ur minnets laterna magica; af E. B — y.