Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon satt och småsjöng för sig sjelf, vaggande efter visans takt. Vänligt nalkades Cecilia och tog gumman på axeln. Den gamlas anlete klarnade. „Se, god afton fröken! Och fröken Greta med! Gud signe den vackra solen i afton! Det är många år jag sett vårsol, kanske är det nu den sista för den gamla. Hu, fröken,“ sade hon, då Cecilia lade sin hand på hennes, „icke får din hand bli kall före hennes, hvilken redan i tjugo år väntat att få stelna. Unga blommor, låten ingen mask gnaga hjertat, tag bort den om än en bit hjerta skulle följa med, ty masken gnager upp hela hjertat. Djupt, djupt inne, här i hjertats botten talar en röst, så tyst, så sakta. Lyss efter hvad den säger, och J skolen veta mycket hvad eder förestår och kunna skjuta mycket ondt ur väg, blott ni har mod.“ Solen sjönk ned bakom kullarna på andra sidan sjön; öar och uddar kastade djupa skuggor på dess spegelyta. Vappo såg tigande utåt vattnet, hennes blick följde den sjunkande solen; nu var den nedgången. En tung, mycket tung suck gick öfver den gamlas läppar, och hon sade: „sorgliga minnen i solens glada sken gjorde mig underlig till mods. Jag glömmer, att fröknarna kanske vilja dricka af min rara källa. Men jag ser att flickan gått efter vatten. Tysta och tankfulla anträdde de båda flickorna hemvägen. Underliga och hemska hade gummans ord klingat i Cecilias öron, såsom en svår spådom; ljusa och lyckobådande förekommo de Margaretha. Några veckor sednare begaf sig fru Catharina, åtföljd af sin blifvande måg och sina båda döttrar; med mycken omständlighet och ståt, på resa till Stockholm, och först till Åbo, der man skulle qvardröja till dess det fartyg blefve färdigt att afgå, hvarpå man betingat sig plats. Margaretha var nedslagen, hon hade intet hört af Magnus. Väl tviflade hon icke på honom, men hennes bekymmer blefvo med hvarje dag större öfver att hvarken få höra af honom, eller kunna lemna honom någon underrättelse om sig. De resande bodde uti ett af de hus, dem man börjat upphjelpa efter förstöringen.
Man säger mig ai en clcpuraiion redan afgält til de andra Ständen: vm sa ar, förklarar jag, at jag fran detta ögnablick up» hör at wara Ledamot af Ridderskapet och Adeln. Härmed conkormsrsäe sig Herr Iliam / ?skrer/ och Herr Kelksrvaoä, ^ .Nan Willielm; Hert ^älsrl^arre/ ^xs!. Friherre Ikans Kjerrs har förekommit mig; Da Herr Grefwe» och Landt-Marskalkcn kunnat tillåta Ospurariansn asqa med en Lxpeäirion/ sorn ej är julieraa / som ej instämmer med det jultsraäs krncceoller; sa ser jag mig twungen af denna uppenbara kränkning i Ståndets rättigheter at härmed förklara det jag fran detta ögnablick afsäger min tätt, at deltaga i öfmerläggningarna pä delta Riddarhus under Herr Grefwens och Landt. Marskalkens ordförande. Ester min ringa förmåga har jag med frimo» vighet upfyllt min pligt. Fullmägtigskapet för min krincchal uphör, och jag förklarar för Ulin enskillda dek ttk jag uphör ak wara Medlem pa betta Riddarhus.- Herr von 8eIruIirsr>keim,I)Lviä (den yngste), framträdde lil pvoiocolisr och förklarade, ak han ej wore förekommen utan hade afjagt fig Adclskapee. FriherreOeäerliröm, t!'aer, framträdde afwen och afsade sig Adelskaper samt urbad sig, ak Herr Grefwen och Landt-Marskalken behagade hos Hanö Maj:t anmäla hans underdäniga anhållan, at fa ombyta namn. Herr Hö1erlpsrre,6eor§, och Herr Zeliot ä sk rån cl, .g nä er? ^reclric, förklarade, ar de afsade sig all del i Ridderskapetö och Adelns öfwerläggningar denna Riksdag. Friherre HcksIkvZrä, polian Darl.
Utskottet kan ej heller undgå att anmärka den anstöt ifrågavarande embetsmäns anseende och värdighet måste taga deraf, att de, som i Landshöfdingens frånvaro sjelfva utgöra Landshöfdinge-embetet och utöfva Konungens Befallningshafvandes funktioner, i samma stund Landshöfdingen återvänder till residensstaden äro försatta i en sådan ställning, att de i sjelfva verket äro beroende af den sistnämndes godtycke. Vidkommande åter likheten med de instruktioner, som äro gällande för andra förvaltande verk, så förefinnes emellan de ofvannämnde Landtstats-tjenstemännen samt bemälda verks underordnade tjenstemän, hvilka äro underkastade enahanda äfventyr som de förra, ingen likhet i afseende på embetsåligganden. Desse sednare äro nemligen endast expeditionshafvande, då deremot Lands-kamererare och Lands-sekreterare med Landshöfdingen deltaga i besluten och äro för desamma ansvarige, när de icke i följd af skiljaktig mening reservera sig. Några andra skäl för bibehållandet af ett stadgande, hvars tillämpning i allt fall vida mindre torde ifrågasättas, än dess olämplighet och oförmåga att försona embetsinannen med hans pligter och ansvar, har Utskottet ej afhört; och Utskottet öfvergår alltså till en annan bestämmelse i oftaberörda instruktion, jemväl egnad att framkalla anmärkningar ur principiel synpunkt, nemligen den, som i 12 § medgifver Konungens Befallningshafvande att vgenom förelagda vitén förbinda» domare att fullgöra sina åligganden beträffande vissa uppräknade och andra handlingars insändande till Konungens Befallningshafvande.
» Man icke mer predike, att kärleken är blind; där blir ett ljusets rike, hvar den får strömma in! Och aldrig här på jorden man klok på det är vorden, som man ej först fick kärt. » Och så nu den gamla allvarliga nyårsönskan till ungdomen: Ett godt nytt år, lycka och välsignelse, en god make och allt hvad som kärt är! - Antagligen hafva de flesta af Iduns läsarinnor redan i god tid förnyat prenumerationen för att försäkra sig om tidningens erhållande i rätt tid på det nya året. Skulle någon emellertid ännu hafva uraktlåtit detta, bedja vi få erinra om, att sent ankommande prenumeranter löpa risk att alldeles gå miste om de första numren i den nya årgången, emedan upplagans storlek i god tid måste bestämmas, och om den blifvit utgången ej utan alltför stora omkostnader k a n nytryckas. Skäl torde därför vara att oförtöfvadt prenumerera och förmå edra bekanta att göra det. Prenumerationspriset å Idun och Iduns Modetidning för det kommande året återfinnes under titelvignetten å första sidan. Märkas bör, att prenumeranter å Idun jämte Modetidningen för minst ett kvartal erhålla som gratisbilaga med sista januarinumret » Gösta Berlings saga », hvilken vid Iduns senaste stora pristäfling belönades med högsta priset 50Ö kr. Vi hafva nödgats vidtaga denna lilla kombination på grund af de stora kostnader, som framställandet af denna gratisbilaga betingar. 1891 Vid prenumerationen, som helst bör ske å närmaste poslanstalt, k a n den beställningsblankett användas, hvilken finnes till urklippning i det cirkulär, som medföljde mr 5 0 af Idun. Under förhoppning att på det nya året få helsa ej blott alla våra förutvarande prenumeranter välkomna åter, utan äfven en stor skara nya med dem, tillönska vi alla våra läsarinnor ett i alla afseenden godt nytt år! Redaktionen. " Husets hjärta ". t oesien » och » prosan » följas troget åt i lifvet, likvisst oftast så, att prosan tar ut längsta stegen, medan poesien håller sig på efterkälken.
— Hade Hr Bra kels motion varit för värf vade Reg:tena inom hufvudstaden, hade aldrig den bedröfliga parallelen blifvit updragen, som nu skedde. Jag säger bedröflig, ty den var missledande, och, hvad ännu värre. — Jo! uptag och jemför de rätta siffrorna på lönerna för Lifgardet till Häst, hvad de äro för det närvande, med dem, som i K. M:sNådPropos. äro föreslagne, tag sedan denna parallel, som Hr Brakel önskade, skall beviset utfalla så, att Art:t skall, för Chef och Majorer, få mindre löner än hvad de nu hafva — ty: Den 19 November. 229 Sek.Chefen för Lifgardet till Häst har för det närvar:de 6,600 R:dr r:mt, och är föreslagen att fä 6,500 » » således 100 R:dr r:mt mindre än förut. OfversteLöjbn och 1 :ste Majoren har för det narrande : 5,220 R:dr r:mt, och är föreslagen att. få 5,000 » » således 220 R:dr r:mt mindre än förut. 2:dre Majoren har för det närvar:de 4,770 R:dr r:mt, och är föreslagen att få 4,500 » » således 270 R:dr r:mt mindre än förut. Huruvida dennn löneförhöjning är lämplig eller ej, öfverlejnnar jag åt hvar och en att sjelf bedöma, sedan jag uplyst om, att lönerna för Sek.Chefen och Majorerna vid Lifgardet till Häst äro minskade. — Inte kunde det då vara Hr Brakels verkliga mening, att taga Lifgardet till Häst till parallel. Märk, mine Hrr! jag säger lönerna minskade — ty om fourage, stallhyra (eller nu s. k. stallservis) och annat dylikt äro ökade, så att den utbekomne summan äfven är större, är det likväl icke lönen som är ökad. Allt beror naturligtvis fr/in hvad synpunkt man utgår. Hr Brakel säger:
Scenen är i Rages. Sara förebrår tjenstepigan hennes lättja; pigan försmädar henne (kap. 3. v. 7—9), och Sara vänder sig gråtande till Gud i bönen (v. 11—23). Scenen förlägges till Ninive. Gamle Tobias befaller sonen resa till Rages för att kräfva Gabel på de 10 pund silfver (kap. 4. v. 21—22) samt uppsöka sig en god stallbroder (kap. 5. v. 4). Den unge Tobias säger sig så skola göra och finner genast englen i menniskohamn, frågar hvem han är och om han vet vägen till Meden (kap. 5. v. 5—8). Svarade Engelen Een Isralit är iagh och weet then wäghen bäst, När Gabel j Rages tå haffuer iagh gäst. Tobias den unge til Engelen. Min kere broder, tu töftua här qvar, Jagh kommer snart åter, iagh will wara snar. Unge Tobias til sin fadher. Jagh haffuer sökt (kere fader) som iagh haffuer kunnet, Och en godhan man haffuer iagh funnet. Fadhren till Sonen. Så gör nu så, kere sonen min, Then godha mannen haff här in. Unge Tobias kallar in Engelen. Kom kere brodher in til min fadher, Aff tijn tilkommelse bliffuer han gladher.
Secreterare och annan betjening i detta Utskott förordnas af Konungen. §. 67. R. O. §. 41. Stats-Rådets och Högsta Domstolens ledamöter, Justitise-Canzleren och Justitise-Ombudsmannen kunna ej i Utskott eller val till Utskott deltaga; ej heller någon, af hvilken Riksförsamlingen kan fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för hans egna embets-åtgärder kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iagttagas, att Riksdagsman i mål, som personligen rör honom, väl må deltaga i öfverläggningen, men icke i beslutet. Omyndig Konungs Förmyndare må icke Riksdagsmannarätt utöfva, ej heller Stats-Rådets ledamöter, när de med Konungslig magt styra. §. 68. Jfr.R.F. §. 55. I närvaro af Konung, omyndig Konungs Förmyndare el och R. O. §. ler ledamot i ett med Konungslig magt styrande Stats-Råd må 27, moni. 1. hvarken Riksförsamling, dess Nämnd eller Utskott öfverlägga eller besluta. Gälle dock hvad i 66 säges, för det der om förmälda Utskott. §. 69. Ny §. Hvarken i Riksförsamlingen eller i någon af dess Nämn der kan beslut fattas, den icke åtminstone tre femtedelar af ledamöterne tillstädes äro. §. 70. Nv §. Vill Konungen eller Riksdagsman eller, med stöd af yj ff, Utskott väcka fråga om stiftande, ändring eller upphäfvande af sådan lag, sorn nämnes i iot, io5 eller 10J S§.; om ändring af Ri - Conslitutions-Utskaltets Memorial, N.o 68. 17 af rikets mynt till skrot eller korn eller af grunderna för krigsmagtens rotering och indelning, för förvaltning af Kronans fasta egendom, för skattläggning för markegångssättning eller för någon allmän inrättning; eller om afhändande af Kronans fasta egendom eller rikets belastande med gäld; skall sådant skriftligen ske hos Stora Nämnden.
Kallelse till Läns-nämnds ordinarie och extra ordinarie sammanträde skall ske genom Kongl. Maj:ts Refallningshafvande i allmänna Kungörelse, som i länets alla kyrkor uppläses å Söndag, som infaller omkring fyra veckor före sammankomsten. Denna kungörelse skall innehålla förteckning på alla de ärender, hvilka för Läns-nämndens behandling blifva föremål. 4 §■ Ordförande i Läns-nämnd är Landshöfding i Länet. Vice ordförande den, som Läns-nämndens ledamöter dertill utvälja inom sig. 5 §• För hvarje år, sedan underrättelse från Härads-nämnderna inkommit, om de till Läns-nämnd valda ledamöter, låter Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, genom allmän Kungörelse, tillkännagifva hvilka personer blifvit valda till Läns-nämndens ledamöter. 6 §• Örn en eller flere Härads-nämnder gemensamt skulle påfordra Läns-nämnds extra sammanträde i något så beskaffadt ärende, som icke kunnat vid Läns-nämnds ordinarie sammanträde förutses, så må detta icke förvägras. Vare den eller de af dessa Nämnder, som härom sig förena, pligtige att till ordföranden inkomma med skriftlig begäran härom och uppgift på ärendets beskaffenhet. 7 §• a) Motionsrätt i Läns-nämnd eger nämndens egna ledamöter och länets Härads-nämnder. Bih. lill R. St. 4 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, M Ilo. b) Alla motioner förutan Läns-nämndeus egna ledamöters, skola, för att komma under Läns-nämndens behandling, skriftligen affattade, inlemnas till ordföranden före den 15 Juli. c) Vid extra sammanträde förekomma endast del eller de ärender, som föranledt Läns-nämndens sammanträde.
Oell hafva Fullmäktige, med anledning af hvad som i 1860 års Revisions-berättelse blifvit yttradt, rörande behöfligheten af rymligare lokal för Bankens myntoch medalj-samlingar, anmält, att annan lämplig lokal för Myntkabinettet, än den nuvarande, icke funnes inom Banko-husen att tillgå, men att behofvet af ökadt utrymme kunde afhjelpas genom anskaffning af ytterligare ett myntskåp, hvarom Bankens Garde des Medailles hade att besörja. Angående Bankens pappersbruk Tumba. § 78. Revisorerne, till hvilka blifvit öfverlemnade ej mindre inspekterande Fullmäktigens och Bruksförvaltarens, hvar för sig, afgifna berättelser öfver bruksdriften under nästlidne år, än äfven Fullmäktiges protokoll och brukets räkenskaper, hafva, efter tagen kännedom deraf, besökt Tumba, och få nu, sedan bruket i dess särskilde delar, blifvit besigtigadt, derom meddela följande. § 79. Det speciela inseende öfver bruket, som, enligt 5 § af BankoReglementet, åligger en bland Fullmäktige, har fortfarande utöfvats af Herr Doktor J. Nordlund. § 80. Brukets räkenskaper för år 1860, till siffran granskade utan anmärkning, utvisa följande: 77 R:dr. 1:0. Ingående Balance. Debet. Kapital-behållning Tumba Bruk med jordegendom och åbyggnader Inventarier Kassa-behållning Fordringar hos åtskilliga verk och inrättningar för levereradt papper Färdiggjordt papper Rudimaterier och förråder Debet. Rikets Ständers Banks Låne-afdelning erhållit utöfver dess förlag till bruksdriften Utgående balance 22,054 577,477 48 67 Summa 599,532 15 I Kredit. Ingående balance Brukets räkning med Låne-Afdelningen. Debet. 80,379 Värdet af under året till Banken levereradt papper . Dito af d:o till andra levereradt papper, mot till Bunken ingången liqvid Hyra för ett Bruket tillhörigt magasin i Stockholm .! 750 36,924 80 68 Summa 118,054 48 Kredit.
Men så behagade han tala och det är nu alltid roligt, fastän jag alltid, honom ovetande, får ett eller annat bittert piller att nedsvälja. Han sade att de bästa hjelpmedlen för skrifvandet af en god svenska är Matematik och Latin. Han har allt rätt och jag har mera än en gång hört honom säga att den som har dessa grunder att bygga på måste stå högre än den som skall fota sitt studium på blotta marken. Vi talade en smula om mina latinska skrifningar och sedan gick han bort till mitt arbetsbord, der han ensam satt och kluttrade på en papperslapp enligt sin vana. Sehär hvad han skref: – naturligtvis enligt det vanliga maneret för en latinsk stil. ”Ehuruväl jag med den kännedom jag har af eder nogsamt det ock behjärtar, hvad följden skall blifva, om I gifven eder in på denna riskabla väg, har jag dock ej panna till att utan vidare afråda eder härifrån, ty nog kan jag förstå, att I skolen finna eder i djupet af edra hjärtan smärtsamt berörda af att se eder gång på gång förbigås, jag vill ej säga af jämnåriga, utan äfven af dem, som äro vida yngre än ni, älskade bröder.” Mathilda hade nyss förut sagt att om tiden det medgåfve skulle hon gerna vilja läsa latin för L.P. och frågat honom hvad han trodde om det. ”Åh, det skulle väl gå,” svarade han lågt och i temligen hopplös ton.163 Nå, må jag ock bli förbigången af dem som äro yngre än jag, vore det derföre skäl för mig att stå stilla? Vore det icke fast mera af nöden att jag hastade dess mera, för att icke förlora mina bröder och systrar ur sigte? Må de nå det sköna land hvarifrån dagens ljus höjer sig, jag är gammal redan och skall icke hinna dit, men jag vill ej stanna i slagskuggan af det berg som stänger vägen, med uppbjudande af alla mina krafter vill jag sträfva uppför det samma och då min synkrets vidgats skall jag kunna se dem jag älskat långt borta, men närmare målet och med blicken fästad på dem och den gryende dagen skall jag sjunka ned och dö.
Uti den aflåtna, nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof den 27 sistlidne 'Oktober har Kongl. Maj:t af Rikets Ständer äskat, att för tjenstebiträde vid handläggning af de i Ecklesiastik-departementet förekommande ärenden rörande den nu pågående löneregleringen för presterskapet i riket ett årligt anslag måtte å extra stat uppföras med 3,000 R:dr, som, derest denna Kongl. Maj:ts framställning varder af Rikets Ständer bifallen, skulle komma att utgå ifrån och med år 1867. Men då de förhållanden, hvilka, på sätt det vid omförmälda nådiga Proposition fogade protokoll utvisar, föranledt Kongl. Maj:ts ofvanberörda framställning, redan nu äro förhanden, så att antalet af sådana ärenden, i det skick att de kunnat inför Kongl. Maj:t till afgörande anmälas, under de sednare månaderna af innevarande år i betydlig mån tillvext, hvarföre ock två af tjenstemännen i departementets expedition äro särskildt och träget sysselsatte med bearbetning af omförmälda ärenden, af hvilka derigenom ett större antal hunnit under samma tid till underdånig föredragning beredas och inför Kongl. Majit anmälas; och otvifvelaktig! är, att under loppet af nasta år ifrågavarande ärenden komma att taga i anspråk minst lika stora arbetskrafter som för närvarande; vill Kongl, Bih. till R. St. Proposition J\s 55. Maj:t, på det att behandlingen af dessa vigtiga göromål måtte kunna med er forderlig kraft och skyndsamhet fortgå, härmed föreslå Rikets Ständer att för omförmälda ändamål ett extra anslag af 3,000 R:dr må äfven för nästkommande år ställas till Kongl. Maj:ts disposition. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Ar och dag som ofvan. CARL. / F. F. Carlson. kongl. Proposition Jfå 55. 3 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Majd Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 21 December 1865. Närvarande:
Star be städ de reftpmmngw och hushhre medel, hwarenrsk desi Eftc-rlrädare i LandShöfdinge Embetet ffulle xä Extra Skar erhälla körch reftpenningar ock hushyra " ' ' ' M Dm -7. December. 485 Lill ekt sammanlagd; belopp af 2,000 Rldr om ,ärer» Landshöfdinge .löne?; i Stockholms Län Utgör efter Staten 500 R:dr och resepenningar 80. Ak:dr likaledes indeldke. Esler skedd uträkning, efter förwavdljag och markegång förde ivEsist förflurneärcn faststäldes Landshösdinge Lönen och RcsepenniNMrire med tillägg af de uti con» Lant beslående §oo R:dr hushyre medel till ett ärligt belopp a/ Z.492 R:dr 72 sk., som upfördeS pä Kongl. Kammar-Collegii Extra Ordinarie Stat, hwaremor till Stats, Weckel bliswit indragne och besparade sä wäl hela indeldte Landshöfdinge lönen och rescpennin» garns, jämte de conlante hushyre rnedlen som ock halft wa Presidents lönen i Kongl. Kammar»Collegio 8ZZ R:dr ärligen. Wid den af Stars-Utskottet faststälde reglering' af Kongl. Kammar. Collegii Stat, har Utskottet i enlighet med den af Utskottet antagne primipe, upsörr Hans Exceftence Herr Grefwe Kurck pä Allmänna. Indragnings Staten och Hans Excsllence Herr Gref, we ak blyglas till åtnjutande af Presidents konen 1,666 R:dr samt uppg allruanna Indragnings Staten för 1,826 R:dr ga sksåsom utgörande syllnaden uri de honom likmätigt Kongl.
Fran Fredrika-Bremer-Förbundet. ' id stipendiekomiténs sammanträde den g .okt. antogs till dess sekreterare fröken Mathilda Silow. Arbetet p; grundlag-. gandet af stipendiefonden ar, i enlighet med den faststalda arbetsplanen, börjadt inom flere lan i norra och södra Sverige. Till det nyligen stiftade Whitlockska stipendiet hafva före. aiisökningstidens utgång anmält sig 14 sökande. Af dessa äro. 4 medicine studerande och j bereda sig till filosofie kandidat-. examen. Flere bland de sökande äro eller hafva varit prakti-. serande lärarinnor. Såsom förut meddelats, kommer genom Fredrika-Bremer-. Förbundets försorg ett pris af 200 kr. att utdelas för den basta. skrift rörande utredningen af fragan om den qvinliga ungdomens husliga uppfostran. Till förbundets byrå hade vid inlemnings-. tidens utgång 4 taflingsskrifter inkommit. Som bidrag till det utsatta priset hafva från Skåne influtit 161 kr. 50 öre, deraf IOO kr. genom förbundets skånska filial. Å byrån hafva under oktober manad anmält sig: Arbefsgt; fvare: för erhållande af lärarinnor g, lektioner 10, biträde i affar I, biträde i hem I, öfversättning I 22. Arbefssökaad ' e: lärarinnor 16, lektionsgifvare 17, värdinnor och biträden i hem 6, kontorsoch skrifbiträden 7, sjuksköterska I Under november månad hafva anmält sig: Arbefsgt; fuare: för erhsllande af lärarinnor 5, lektioner 10, kontorsoch skrifbitraden 5, öf \ rersättiiing I, biträde i slöjd 2 Arbetssökande: lärarinnor 10. lektionsgifvare 8. värdinnor och biträden i hem 4, öfkrersättarinna och skrifbiträde 2 Till fru Frcnrzäa Li&gt;nneZZ. Den fikostiga g3fvan af 400 kr. WW Esselde att enligt hennes besta~mneZse användas fill Dagnys bästa:, har med hjärtligaste tacksamhet mottagits af Esselde. Till kända och okända ranner i I,und, Göteborg, Montpellier, Kristiania m. fl.
ling — en på krycka stödd hustru — som, hvar hon än såg mig, skrattande sporde mig, L. A. A. om jag ej ville ha hennes fosterson till fästman. Hon roade sig troligen öfver min rädsla, vtan en aning om hur ofta jag önskade lif(Slut i nästa n:r.) Cecilia Holmberg. aet ur både henne och den lille pojken, som afskydde mig lika grundligt som jag honom. Hvarje tanke på min konfirmation, till hvilken jag eljes längtade som till ett medel Af A v e. för närmare kännedom om Gud, förbittrades varje nyårsdag är en nyss öppnad porvid tanken på, att samme förhatlige gosse tal, genom hvilken aningen och hopskulle blifva en af mina läskamrater, och att " å mitt rum invid hamnen jag ensam satt pet blicka in i framtidens oändliga vi båda hade samma väg att vandra till " Och hörde ångvinschen skramlande gå. perspektiv, vid hvars synrand himmel presten. Och aldrig, hvarken under den tiden J) et var mörkt och kulet i nyårsnatt, eller sedermera, utbytte vi två läskamrater ett och jord smälta samman. " Och himlen skymdes af skyar grå. Nyårsdagen är ungdomens dag, den ungenda ord eller en helsning med hvarandra. Dessutom förbittrades mången dag och timme doms dag, som i en framtid skall upptaga för mig under min barndom af tanklöst och kulturarbetet och blifva villiga eller ovilliga obarmhertigt skämt af syskon och så kallade arbetare och redskap för världsstyrelsen och CHen vid hamnen där brinner lyktan än, framåtskridandet; därför vill jag på denna trotjänare, skämt, som hos mig uppväckte " Och tjärbloss kasta sitt rökiga sken, nyårsdag uttala en önskan, bedja en bön för vedervilja och otacksamhet mot yngre och iOch sjåare svettas, och senfulla knän vår ungdom rörande en af lifvets viktigaste äldre ogifte män, hvilka hade den vänligheten att förse det alltid läshungriga barnet med Under bördan svikta i natten sen. angelägenheter. goda böcker.