Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Oen, forn tift utfErtfmug fbrbunben är, eger rättighet att i fitt ftätte fatta annan bugtig fart, ben Jjan fjetf anffaffar odj tjog mcbcrböraubc Sanbsljöfbing tnftäder, för att, t Ijätibelfe f)an gobfämteö, marba aittecfnab. (yu fåban crfättntngSfart, font ej får tcgaö utom länet odj bör luara af gob frejb, tjmarotu få tuät ^aftorö t förfatntingen, forn Ärouofogbenö, ilten i ftab töorgmäftarcnå, bcmiS ffatt upjoteS, må icfe tagaö inom be för Stttmänna 23emärtngcn beftätnba åtbrar, utan enbaft btaub be medborgare, font äro cmettan tjugufem od) trettiofyra ärö alber, jamt äftuen cmettan trettiofyra ocf) tretttofju år, få framt befte febnare marit i frigötjenft od) fåtcbcS berutt ega en rcbait förtuärftuab öfning. ©et, jemtift i §, titt luibfträcftare bemäriiigäpltgt förbuttbna fjöfotf af Ijanbeläftottan ege äftuen rätt att annan fart tilt fudgoraube af bemäringöpttgten lega, tttcb mttfor, att crfättningöfarten rebatt futtgjort fin bemäringöpfigt, är mätfrejbäb, famt bugtig fjötttan ed) id’c öftucr fyratio år. §. ti. Stid mapenöfntng luid Äougt. Stfajitt frebötib itppbåba cttbaf! bein af 23emäringÖ5 mattffapet, forn tjöra tid förfta ftafjen; men, när dtifetö förfmar bet påfadar, ffota, på Äongt.
Upsala mötes beslut år 1(193 har otvifvelaktig! väsendtligen gagnat Svenska Kyrkan och samhället; men sedan denna kyrka nu sålunda hvilar på den oryggliga grund, uppå hvilken en kristlig kyrka bör hvila, sä förefaller det mig ej allenast onödigt, men måhända äfven vådligt, att genom ofta återkommande Kyrkomöten öpna stridsfältet för de, Kyrkans innersta väsende närmast liggande, frågornas uprifvande ända från grunden. Att tvist derom redan nu föregår, är sannt; men skulle icke detta omtvistande blifva än mera brinnande och den fridsstörande inverkan, dessa tvister pläga hafva på nationen, blifva genom synodalfejder långt mera slitande än nu, då tvistepunkterna blott diskuteras inom vetenskapsmännens lärosalar och i deras skrifter, samt inom några anonyma samfund och kretsar, som särskildt egna sin verksamhet deråt? Den l:sta §:n af Ulsk:s förslag skulle jag för min del visserligen ingenting hafva emot, hvad dess ordagranna innehåll beträffar, ty den innehåller i sak icke något annat än hvad som redan finnes i detta afseende stadgat och tillätet; men just derföre torde också dess antagande vara onödigt. Vid sådant förhållande finnér jag icke något skäl att, blott för variations skull, antaga denna §, och detta så mycket mindre, som den genom sitt antagande lätteligen drager med sig andra sladganden uti åtskilliga efterföljande § §: r, hvilka jag, på grund af det ofvan anförda, anser böra afslås. Men äfven andra betänkligheter kunna emot förändringen anföras. Redan nu klagar man öfver alt församlingsvärden på flera ställen måste till en viss grad försummas eller åtminstone lida, derföre att Kyrkoherdarne dragas ifrån sitt egentliga, själavårdande, presterliga kall, för att uppehålla sig än vid Riksdagar, än vid komitéer, der hvarjehanda för deras församlingsvård främmande angelägenheter uptaga tid och arbetskraft; detta för församlingärne kännbart svåra förhållande, denna frånvaro af deras andeliga tröstare, skulle än vidare utsträckas genom på viss tid återkommande Kyrkomöten.
Den, som, på sätt 3 Stånd beslutat, anser införselstullen å spetsar, uddar och blonder, silkesoch linne-, böra bibehållas vid 6 r:dr skålpundet, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, nedsättes denna tull till 5 r:dr skålpundet. Arid voteringssedlarnas öppnande hafva befunnits 81 Ja och 38 Nej. Då således Ja vunnit, är nuvarande införselstull å spetsar, uddar och blonder, silkesoch linne-, oförändrad bibehållen. 100.de Den, som bifaller Utskottets förslag, att å spillning, affall och spån bestämma utförselstullen till 25 procent af värdet, löstalja ; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehållas nu gällande utförselstull, 10 procent af värdet. Denna votering har utfallit med 61 Ja och 58 Nej. Enär följaktligen Ja vunnit, har utförselsiullen å spillning, affall och spån blifvit bestämd till 25 procent af värdet. 101:sta Voteringen (264:o): Den, som bifaller Utskottets förslag, att å stenkols-stvbb eller grus stadga 4 sk. införselstull per tunna, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinnner Nej, kommer denna artikel att fortfarande njuta tullfrihet vid införsel. Förs tar kia StatsUtskottets Memorial, N:o 278. Voteringen har utfallit nied 9 Ja och 110 Nej, hvadan och då Sej vunnit, stenkols-stybb eller grus är vid införsel lrån tulJalgilt fortfarande befriadt. tO 2: dr a Voteringen (i67:o): Den, sorn vill, att för artikeln strumpor skall antagas följande redaktion och tullbestämmelser: Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten: Silkes \ skålp. 3 r:dr införselstull. Halfsiden 1 „ i „ 24 sk. d:o.
Hr Wolffelt, Mauritz Constantin: Af sjukdom hindrad att närvara dä Const.Utsk:s Mern. M 2 af R. o. Ad. afgjordes, får jag härmed hos llr Gr. o. Landtm, vördsamt anmäla min reservation emot R. o. Ad:s då fattade beslut. Likaså anhåller jag, medan jag har ordet att få anmäla min reservation emot Ståndets beslut i fråga om Handlandes i stapelstäders föreslagna skyldighet att hålla saltuplag. Hr af Georgii, Carl Evert, anförde skriftligen: Del är med anledn. af några uttryck uti ett anförande af Hr Gr. Anton Gyldenstolpe, under sisth plenum, som jag tagit mig friheten begära ordet, för att mot dessa uttryck på det högsta protestera. Jag tror dessutom att det väl lönar mödan både att relevera, och alt taga vara på dessa uttryck nu, såsom ett bevis på den särdeles märk - Den 18 Februari 165 värdiga reformalionsifver, sora inora delta hus vill göra sig gällande, och hvilken, efter ett nederlag, ger sig luft uti bitterhet, samt i orättvisa beskyllningar mot majoritetens ledamöter. Jag kallar med flit denna reformalionsifver ”särdeles märkvärdig”, just med afseende pä den sida inom huset hvarifrån den utgår, äfvensom derföre, att den nästan uteslutande tyckes afse en förändring eller ombildning af detta Stånd efter min och fleres åsigt liktydig med Jdelns tillintelgörande såsom politisk institution, med deraf upkommande vudor, kanske olyckor för Konungamakten och Fosterlandet. [Jr Gr:n yttrade nemi. i förrgår afton, med anledn. af en framställning lill Ståndet af Hr von Hartmansdorff om att icke afslå Allm. Besv. o. Ekon.
Bildningsanstalter för Lärare vid Elementarläroverken, om anslag till inrättande af, se Elementarläroverken. Biskoparnes löneinkomster, angå- gående ordnande af (53 8 — 183 — 8 Okt. 10, 29 Okt. b. 8 Okt. 13 Okt. » i anledning af skiljaktiga heslut — 8 284 -— a. a. 26 Okt. a. 26 Okt. a. a. 26 Okt. a. a. 26 Okt. 206 83 » i anledning af Expeditions-Utskottets förslag till underdånig skrifvelse om — 10 2 18 a. a. 29 Okt. g. 29 Okt. Biskops-embeten, om indragning af vissa 8 L 189 a. 19 Okt. a. 17 Okt. b. 17 Okt. b. 17 Okt. Björkenstam, Fr., se Accorsanbud. Bladin, angående resekostnadsersättning åt Verkmästaren vid Tumba, F 6 1 5 — b. 28 Dec. b. 28 Dec. g. 28 Dec. b. 28 Dec. Bladåkers och Gräsö församlingar, 123 om prostetunna från 72 4 1 11 Se Åttonde HufvudTiteln. Blekinge Län, om förnyad indelning af nyroterade jorden i 49 4 1 79 — b. 30 Mars b. 26 Mars b. 28 Mars g. 26 Mars 52 25 Blekinge Läns Båtsmäns tjenstgö- ringssliyldighet, se Båtsman. Blinda och Döfstumma, se Döfstumma. ' Bohusländska Ofrimans frälsehemman, se Ofrimans frälsehemman. Bolméer, om pension åt Enkan efter Professor B. M — 4 1 152 61 Se Nionde HufvudTiteln.
Activ egt rum, får Utskottet upplysa, alt, enligt med enskild person numera afslutadt kontrakt, postkommunikationeu emellan fasta landet och Gottland kommer att under minst sex månader hvarje år ombesörjas af ett dertill tjenligt och i behörig ordning godkändt ångfartyg, hvilket sednast vid sjöfartens början 1832 skall vara färdigt och utrustadt, för att ti il nämnde fart begagnas. § 10. (Rev.-Ber. pag. 57.) I afseende å Post-verkets af Revisorerne omförmälda, åren 1813, 1816 och 1817 tillkomna fordran hos Norrska Stats-verket, 16,483 R:dr 4 sk. 2 r:st., har Utskottet inhemtat, att Kongl Majit under den 30 Oktober sistlidet år, i nåder förordnat, att, med afdrag för genfordringar från Norriges sida, det belopp, som från Norrska Post-verket skall, till följd af förberörde fordringsanspråk, till Svenska Post-verket utbetalas, kommer att utgöra 8,798 Ridr 4 sk. 11 rist. Kongl. Sundhets-Kollegium. % 11 (Itev.-Ber. pag. 59. Förkl. pag. 254.) Med anmälan att uti Räkenskaperne balanserats vid 1847 års slut, såsom Sundhets-Kollegii fordringar i Länen för meddelade förskotter till bestridande af reseoch traktamentskostnader vid, af vederbörande Läkare verkställda, Medicolegala besigtningar, ett sammanlagdt belopp af 8,900 Ridr 8 sk. 11 rist., af hvilka förskotter en stor del utgått för längre tid tillbaka och deribland ett redan år 1824, hafva Revisorerne framställt angelägenheten af att nödiga åtgärder vidtagas, hvarigenom dessa äldre förskotter varda antingen indrifne eller i laga ordning afskrifne. Slals-Ulskollcls Utlåtande, JY° 30.
Gå vi till framhålla knappast något enda giltigt skäl för sitt afstyrkande; Utskrt har visserligen sagt att sabbaten3 helgd måste innerst uprinna från menniskans andliga utveckling. Detta är sanning; meli då Utskrt säger att denna andliga utveckling skulle företrädesvis åstadkommas genom omorganisation af presternas lönereglering och deraf följande ställning till församlingen och hvarandra inbördes, så vet Utskrt sannolikt icke sjelft hvad det menat. Jag erkänner att jag icke kan fatta denna tankegång. Till en början frågas: är det endast och allenast presterne, som äro kallade att väcka ett andligt lif hos menniskan; är icke ock en hvar skyldig att se till att ett andligt lif hos henne utvecklas; äro vi icke litet hvar kallade att vara medlemmar i den andliga kristendomen; hvarföre då vältra all skuld endast på presterne? I Den 14 Mars f ra. i 33 endra rummet, om också Utsk:t har rätt deri, att det företrädesvis är på presterskapef, som denna sak hvilar, huru skall presterskapet kunna gå i land med detta höga mål, om t. ex. på samma klockslag, det sammanringer till gudstjenst, Staten låter materialismen sätta lokomotivet i rörelse och derigenom locka församlingen från både ordet och sabbatshvilan P Huru skulle väl presterne, äfven om löneregleringen blefve aldrig så fördelaktig, kunna verka på dem, som så borllöres? Skall det kasta sina ord efter på landsvägen, i hopp att lokomotivet skall vända om och upplocka dem? Jag tror att det i första rummet just är Statens pligt att vörda sabbaten och i det andra att sjelf se till att den icke genom en onödig lagstiftning rent af kränker 3:dje budet i den gudomliga lagen. När man talar om sabbatslagen och sabbatslagars stiftande, sfi inbillar man sig, att den motion, som nu är förelagd R. St:r, skulle lemna någon inskränkning på den frihet, som förut eger rum. Den enda inskränkning, man vill genom bifall till motionen, är just den att icke Staten sjelf genom sina lagar lockar och drager folket ut från sabbatshvilan och lör det tili allting annat än det, som är verklig hvila för själ och kropp.
Uti vacker trakt af Södermanland nära järnvägsstation emottagas tvänne Man tager 1 stop (1 1 3 dl) mjölk, inackorderingar på längre eller kortare 2 stop 3 kvarter (3 1 6 dl) ryskt, godt tid. Uppl. lemnas, då porto följer, af hvetemjöl, 3 1 4 skedblad jäst, | skalp. fru A. Keventer, Gnesta. (213 gr) smör, socker efter smak, c:a (G. Smöret och sockret bör man vänja sig att taga efter ögonmått, ty vägning tager tid. Jästen skall stå öfver natten, så att man kan slå bort drickan och mäta det tjocka. Hälften af mjölken värmes, och sockret smältes däri, ifall man ej vill göra sig mödan att stöta det, då man kan rekommenderas som erkändt bästa meinblanda det vid knådningen. Då dicinska tvålar. mjölken är tillräckligt varm, slås den tillsamman med det andra halfstopet, Säljes i välförsedda detaljafiärer. och bör den då vara ljum. Nu iröres litet mjöl, sedan jästen och så mera Hvarje tvål är mjöl, till dess det är som en tjock välling. Delta kalla vi i Finland » uppstämplad med vidgärd ». Denna uppgärd ställes att jäsa, stående fabrikshvilket går mycket hastigt, hvarefter smöret och resten af mjölet inknådas. märlce. Då man knådat så länge, att icke degen fäster vid handen (ungefär J tim[1G17] me), bakar man genast. Sedan bullarne jäst, gräddas i lagom varm ugn. \ i d Ulricehamns Sanatorium motDet är fördelaktigare att baka små tagas inackorderingar i enskild villa bullar än stora bröd, emedan i spiselhos fru B. Freding. [1959] ugnar sällan värmen är riktigt jämn, och då har man lättare att jämka med små bullar, hvilka äfven fortare gräddas. gången, jäsa bullarne lätt ut. För instrumentens bestånd ansvaras. Om man lagar uppgärden kl. 6, är Äldre Pianos tagas i utbyte. den, om jästen blott är god, uppjäst OBS.
En stol! (De sätta honom i en guldstol framför bordet.) rättighet till! Har du inte varit uppe klockan fyra Nu Per, skall du njuta af lifvet, och det har du om morgnarne och ringt till morgonbön; har du inte sopat kyrkan om fredagarne och skurat trappor om lördagarne; har du inte ätit bröd och strömming 365 dagar om året och sköljt ner detta med kallt vatten; har du inte sofvit på ärthalm, som ofta var så illa har du gjort! Derför njut! (Vill sätta sig till bords.) tröskad, att du kände ärterna i knävecken! Jo detta HOFMÄSTAREN (med staf.) PER. Förlåt, ers nåd! Men bordet är inte dukadt än! Är det inte dukadt? Om ett par timmar först bli stekarne färdiga! Jag bryr mig inte om några stekar! stafven). PER. HOFMÄSTAREN. HOFMÄSTAREN (ställe sig framför med vid ett odukadt bord! Detta kommer aldrig att ske, att man sätter sig PER. Hvem förbjuder mig i mitt eget hus? vilkor. Konvenansen, ers nåd, tillåter det icke på några PER. HOFMÄSTAREN. Konvenansen! Hvad är det för en rackare? Ers nåde! Hör en gammal mans ord! Den som HOFMÄSTAREN. i ers nådes ställning bryter mot konvenansen, den är förlorad! PER (rädd). mig, fast jag är fasligt hungrig. Men vänta! Är det ingenting som biter på den herrn! Jag har hört inte... ätt guld (går till kassakistan och tar en näfve) skulle HOFMÄSTAREN. Det var en sträng herre! Jag måste väl finna ers nåd, men öfver oss alla står konvenansen! Ers nåd! Öfver tjenarne står jag, öfver mig står Dess lagar äro eviga, ty de hafva sin grund både i sättningarne! förnuftet och hvad man kallar de historiska förutPER. komliga af guldet. Och de historiska förutsättningarne äro icke åtHOFMÄSTAREN. PER. De äro omutliga i detta fall! Hvad skall jag då med alla mina rikedomar om jag inte får äta mig mätt när jag är hungrig!
Enär det Utdrag af Protocollet för den 3i:sta dennes, som lill Rikets Ständer borde åtfölja Betänkandet, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om ytterligare anslag till Götha Canals fullbordande, nu lill justering förekom, anmälde Herr ÖfversteLieutenanten Hjerta, det han skrifteligen af fattat sin den 3o Julii anmälde reservation emot Utskottens tillstyrkande, i anledning af den väckte fråga, om Åctie-egarnes åtnjutande afränta under byggnads-åren, hvilken upplästes, så lydande: ”Jag kan ej dela de Höglofl. Utskottens åsigter, angående den af Bolaget begärda rätt, att få godtgöra sig ränta under byggnads-åren, till oell med 1828, genom densammas tilläggande å Actie-Capitalet. Äfven jag var först af den tankan, att denna öfverflyttning antingen var ett obetydligt lekverk, eller ett försök , att sedan komma med anspråk på ränta efter byggnads-åren. Men jag finnér tydligen, att denna Actie-egarnes begäran, innefattar tillika en vigtig anledning, att helt och hållet skilja Staten från alla förbindelser med Götha Canal, och det är ett sådant tillfälle jag tror borde begagnas. Jag är nödgad, att vara vidlöftig, för att utreda denna sak. För alt rätt fatta den, måste man genomgå de sista 13 arens historia. 332 Stats-Ulskottets 1810 Beslöts, att en Canal skulle anläggas mellan Venera och Östersjön, genom ett Bolag, som försäkrades om vissa förmåner. En deribland , var 5 procents ränta under byggnads-åren, bestridd af Bolagets medel. Bolaget skulle åter erli älla medel dertill, genom en Discont, som äfven bestridde en del af arbetet, genom den inkomst den kunde erhålla, öfver de till ränte-utdelning anslagne 5 procent. Verket skulle göras efter ett åren 1807, 8 och 9, uppgjordt förslag. Teckningen af Actier gick till 3 Millioner, eller öfver hvad förslaget fordrade. Genom Bankens begagnande till StatsCredits-Verk , rubbades Myntoch Varu-värdet i landet, våldsamt.
Uti alla i denna och näst föregående §§. omförmäldta fall, vare de vid förseelsen nyttjade redskap och det i bränneriet vid beslags-ti 11 fället befintliga bränvin, jemte de käril, hvari det förvaras, förbrutne; och vare den, som tredje resan begår någon af dessa förbrytelser, derjemte för två år förlustig rättigheten alt bränvin tillverka. Med afgift, sorn i denna och näst föregående §., såsom beräknings-grund för böterne, omförmäles, förstås den i Tariffen utförda års-afgift. §. 37. Skulle den hemmans-egare eller brukare, hvilken, jemlikt 1 Art. 5 §., är berättigad alt, på ett enda ställe, utöfva bräuvins-tillverkning för flere, nära hvarandra belägne, honom tillhörande hemman och lägenheter, beträdas att tillverka bränvin på annat ställe, än det af honom bestämdt uppgifna, vare lian förfallen till det ansvar, som i 1 mom. af 35 §. stadgas. §. 38. Beträdes egare af Ältiks-fabrik att hafva, inom de byggnader, som för Ättiks-beredningen äro inrättade, eller med de pannor, som dertill begagnas, tillverkat bränvin eller afyttrat förbränna eller så kallad lank, skall han icke Expedilions-Utskotlets Förslag till und. Skrifvelse, N.o 367. 831 allenast vara underkastad här ofvan stadgadt ansvar för oloflig bränvins-bränning, hvarvid bötes-beloppet derutöfver tredubblas, utan ock förlora rättigheten att ättiks-beredning, såsom fabriks-näring, bedrifva. Apothekare, som nyttja distillerings-pannor till större rymd eller antal, än tillåtet är, eller for andra än pharmaceutiska behof, skall vara sitt privilegium förlustig, och, för hvarje olofligen nyttjad panna, böta såsom för oloflig brän vins-bränning. §. 39.
Fast jag då gick blott på mitt fjortonde år, talade han ofta med mig och han sade mig, att det var honom mycket angenämare att tala med mig ensam, än då andra hörde på. Jag å min sida tyckte så med, fast jag knappt visste deraf. Min far började småningom finna, att de täta visiterna gällde mest mig och en gång, just när grefven höll min hand i sin och kysste mig, inkom min far och blef mycket vred och föreställde grefven på det alfvarligaste otillbörligheten af sådana ömhetsbevisningar emot en flicka, så långt under honom i stånd. Grefvens mening, sade min far, kunde omöjligen vara annan än att söka förleda ett oerfaret barn, hvilket dock förtjenade ett bättre öde, helst hon var af ett godt hjertelag och alltid hade bevisat sina föräldrar kärlek, lydnad och aktning, så att de voro på allt sätt belåtna med henne. Äfven ... tillade min fader ... voro dessa föräldrar, gudilof så pass bemedlade, att de icke ens genom fattigdom voro nödsakade till ett så smutsigt steg, som att blottställa sin dotter. Till allt detta svarade grefven så saktmodigt han kunde, att hans mening aldrig varit sådan min far ville låta påskina, och derföre begärde han nu helt enkelt mig till sin hustru. På min faders tviflande invändningar svarade han blott, att i hjertats enskilta frågor föraktade han djupt alla ståndsskillnader. Och han lät min fader välja, antingen denne ville att han genast skulle gifta sig med mig, eller om Helena först skulle sättas i pension. Min fader, som tyckte att en blifvande grefvinna skulle åtnjuta en bildning, så att hon äfven skulle presentera sig såsom en grefvinna, föredrog således det sednare. Jag sattes i den bästa pension i Åbo; grefven betäckte kostnaderne till två tredjedelar; den återstående delen hade min far förbehållit för sig.
— Lund: att till underhåll och förbättring af universitetets byggnader anslås R:dr 2,000: — att förhöjning beviljas i anslaget för bibliotheket med 1,800: — d:o d:o zoologiska museum » 200: — d:o d:o kemiska institutionen » 700: — att till en ny adjunktslön anslås 2,500: — att för de två adjunkternes utan bestämda läroämnen uppflyttning i högre lönegrad anvisas 1,000: — och att anslaget till docentstipendier ökas med 1,500: — 8,950: — 550: — 12,500: — 9,700: — Transport Runt R:dr 31,700: — 48 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. Transport R:mt R:dr 6:o.
DEN TEORETISKA UNDERVISNINGEN BESLÅR AF: HÄLSOLÄRA OCH ALLMÄN HYGIEN, EN KORT ELEMENTÄR REDOGÖRELSE FÖR MÄNNISKOKROPPENS BYGGNAD OCH FUNKTIONER SAMT HYGIEN, BOSTADENS VENTILATION OCH UPPVÄRMNING, IAKTTAGELSER VID BARNENS VÅRD OCH NÄ- RING; FÖDOÄMNESLÄRA, FÖDOÄMNENAS SAMMANSÄTTNING OCH NÄRINGSVÄRDE, SÄTTET FÖR KROPPENS TILLGODOGÖRANDE AF FÖDAN O. S. V.; PRAKTISK MATLAGNING JÄMTE INKÖP SAMT HUSHÅLLETS EKONOMI. VI HAFVA VARIT I TILLFÄLLE ATT BESÖKA DENNA SKOLA, SOM EJ BÖR FÖRVÄXLAS MED DE S. K. HUSHÅLLSSKOLORNA, UTAN HVARS STORA FÖRDEL JUST ÄR ATT DEN ÄR ORDNAD SÅ- SOM ETT HEM, DÄR ICKE EN HOP KÖKSOR BITRÄDA, OCH DIT INGA MATGÄSTER ANLÄNDA, UTAN HVAR OCH EN FÅR » SJÄLF ÄTA SÅSOM HON KOKAT ». DEN HEMTREFLIGA LOKALEN, DET I HVITT HÅLLNA PRYDLIGA KÖKET OCH DET LJUSA ANRÄTTNINGSRUMMET GÖRA ETT SYNNERLIGEN GODT INTRYCK, TILL HVILKET DE GLADA OCH HURTIGA ELEVERNA ICKE MINST BIDRAGA.
Jag kan icke ens medgifwa denna moclilication: afsigten med Nidderstapets och Adelns Den 2Z Mars. 989 Adelns besiut i detta fall war endast den, at hwar man skulle kunna lagligen aga och besitta jord af hwad natur som halst, som Hittills fatt wara i privat mans ägo, der N)il saga, Säterier, Bergsmanshemman m. si. Ändamalet härmed kunde sä mycket mindre äsyfra en större omfattning, som mycken jord ännu finnes, hwilken af piivare icke kan förwärfwas: och förmodade Ridderffapet och Adeln wisserligen icke, da de gjorde en uppoffring af lagliga rättigheter, at deraf ffulle hämtas skäl til en Lag-förändring, som uphäfwer en rättighet, hwilken kanske är af mästa betydenhet för Ridderskap;! och Adeln. Utskottet tror at ingen wada ffulle upsta för. fromma Stiftelser af dest Lag-p>ojecks antagande. Utskottet lärer da endast hafwa ihagkommit de redan stiftade fromma Inrättningar; ty uran at handla emot principsn, ffnlle fast egendom, sedan detta prozeck wore antagit, aldrig kunna anwändas til pios U8U8. Det blef ju en uppenbar comraäickion, ak i et fall aga rättighet, ar för ewärdeliga rider bestämma wilkoren för en Oonalion, men ej i et annat? Det upstod ju en orimlighet, om egendom kunde med hwad wilkor som halst cl^ponLias til wista Stiftelser och Inrättningar, men icke bewaras til förman för egna efterkommande. Med all aktning för andra hyfsade Folkstags Lagar och Stadgar, tror jag al Sweriges ära ej ökes genom antagandet af främmande Lagar, hwilkas företräde för wära ännu är »afgjordt. De fordna Swear och Göther, altid fria, aldrig underkufwade, kände icke inom sina Landamaren teodal-steiner:
Kan det styrkas, alt någon del af bränvinet är lofligen tillverkadt; vare dock sådan del icke förbruten. § 72 (64). Den, som vid bränvins tillverkning i Större bränneri från mätning lill beskattning undansnillar något af det bränvin, sorn tillverkas, eller, för sådant ändamål, begagnar tillverkningsredskap eller sprithållare med dold öppning eller afledning, hvarigenom bränvin kan lönligen uttagas, eller bryter försegling eller öppnar eller borttager lås, som kontrollör åsatt till förekommande af det tillverkade bränvinets lönliga uttagande, straffes med fängelse vid vatten och bröd efter brottets beskaffenhet, gälde den lillverkningsafgift, som för det undansnillade bränvinet sig belöper, och bafve förbrutit redskapen, det i bränneriet samt dertill hörande förvaringsrum vid beslagstillfället befintliga bränvin och de kärl, hvari det förvaras. § 73 (65). Till redskap, som enligt 71 eller 72 § är förbruten, räknas hvarje i bränneri för kokning, mäskning, jäsning och bränning inrättad redskap, äfvensom sprithållare, der sådan finnes. 20 § 74 (66). Om den, som tillverkar bränvin i Större bränneri, dervjd under en månad öfverskrider det enligt 47 § tillåtna högsta tillverkningsbelopp; håfve han förbrutit öfverskottet, erlägge derför afgift enligt 43 §, förhöjd med en fjerdedel, och bote första gången ett med den förhöjda afgiften lika belopp, andra gången afgiftens dubbla belopp samt derefter Vid hvarje ny sådan öfverträdelse fyra gånger afgiften, § 75 (67).