Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. ”att hos K. M. i und. anmäla sin önskan och förhoppning, att lagberedningens maktpåliggande arbeten må, med all den skyndsamhet ärendenas noggranna behandling medgifver, bringas till fullbordan.” Jag skulle för min del önskat att Utsk:s tillstyrkande varit af något större omfattning, isynnerhet i afseende på angelägenheten att fullborda rättegångsbalken. Vissa deraf beroende frågor, såsom den om domstolsorganisationen i allmänhet, äro af särdeles vigt att afgöra innan sjelfva lagförslagen pröfvas. Den länge omtalta frågan huruvida lagmansoch kämnersrätterne skola upphöra eller icke, samt om de, i sednare fallet, i alla orter skola ersättas af mindre talrika hofrätter, eller om blott af de nu existerande hofrätterne särskilta divisioner skola tidtals för - Den 2 Februari f. m. 261 (lytta sig lill orterne der domstol skall sitta, — är t. ex, ganska vigtig att få afslutad. Att snart få ett förslag till rältegisbalk uppgjordt, anser jag derföre vara af särdeles vigt. I det afseendet delar jag dock icke Frih. Jakob Cederslröms åsigt, att man borde utsätta en viss dag, före hvilken ifrågavar. arbete borde vara färdigt; men jag tror likväl att då man under mer än 36 år funderat på dessa saker, så torde icke uppgörandet af ett förslag till rälteg:sbalk, för dem som förstå sin sak och deri skåda klart och djupt, erfordra så särdeles lång tid, isynnerhet då ett förslag i den vägen redan af lagcomitéen är uppgjordt, och lagberedningens arbete således egentligen inskränker sig till att granska detsamma. Min önskan hade derföre varit att StatsUtsk. jemväl tillstyrkt R. St. att hos K. M. i tind. anhålla, det K. M. ville så förordna om lagberedningens arbete, att åtminstone ett förslag' till rättegisbalk kunde vid nästa riksd. vara färdigt att föreläggas R. St.; dock icke så naket, som det tillkommit i verlden genom beredningen, utan att detsamma måtte varda ålföljdt af de anmärkmr, upplysningar och utlåtin ronde detsamma, som vederbör, auktoriteter kunna göra, så att R.
Jemlikt 68 §:n Reg.Fm kan ingen skilling af dessa medel användas till andra behof, utan de skola oförryckt till Riksg.cont. ingå, och allt förordnande, som deremot strider, vore kraftlöst. Således kunde icke mera, efter det ett sådant beslut vore fattadt, Konungens Eef:h:de i orterna använda någon enda skilling af de utom ordinarie räntorna inflytande medlen till kuranta utgifter af hvad slag som helst, utan att från Stats-cont. skulle ingå Den aS November e. m. 4;5 en reqvisition till Riksg.cont., för att, sedan den derifrån återkommit, tillåtelse skulle kunna meddelas landshöfdingarne alt verkställa en erforderlig utbetalning. Nu uppstår etneulerlid en massa af sådana utgifter, hvilka äro af beskaffenhet att böra ögonblickligen på reqvisition utbetalas, men lundshöfdingarne skulle icke i ränterierna, under titel af statsmedel, äga något som dertill kunde användas, emedan lullmedlen , chartas-sigillatoe-medlen, bränneri-medlen, och hvad de särskildta bevillningsmedlen för öfrigt kunde komma att beta, skulle ingå till Riksg.contoret. En sådan olägenhet lär R. o. Ad. finna icke vara förenlig med hvad som är verkställbar!, och således kan Konungens bifall till de författningar, som äro begärda, icke emotses, emedan de äro omöjliga och Konungen ej kan medgifva att statsmachinen i provinserna skall stanna, för alt medlen skola kunna göra en promenade in till hufvudsladen, samt derifrån åter utgå till landsorterna. Denna öfversändning, nu visserligen mindre kostsam, då sedelmynt lätt kan skickas per posto, skulle vara alldeles odrägligt kostsam, om det vore silfvermynt, som med escort behöfde forslas fram och tillbaka. Jag anhåller att få fästa herrarnes uppmärksamhet jemväl derpå, att för controllen öfver uppbörden komme en sådan förändring att medföra de menligaste följder. Riksg.cont. kan icke controllera uppbörden. Ingen af de räkenskaper, som verificera debet , är någonsin för detta verk synlig.
Fröt. 1834• 4 $aml. 1 Afd. 1 Bandet 8 y:de Häftet. 58 Slats-Utskoticls Ullåtande N.-o 22. jier upptaga utgifter, i och för en Sjö-expedition med Örlogs-fartyg för är 1828 med tillsammans 186,174 R:dr 36 sk. 7 r:st„ men det oaktadt baJanceras de för år i83o, enligt Kongl. Instructionen för Sjö-Expeditioner, anslagne 45,000 R:dr, såsom tillgång för framtida Expeditioner, har Kongl. Convoy-Commissariatet upplyst, att då först, genom Kongl. Brefvet af den 3i December 1829, och dervid fogade Stat af samma dag, afsättning för Sjö-Expeditioner af 45,000 R:dr årligen blifvit anbefalld, kunde densamma ej taga sin början förr än med år i83o, hvarföre ock de för; 1828 års Expedition till Medelhafvet bestridde utgifter utgått och borde utgå af Convoy-Cassans odelade fond, och endast den kostnad för dylika Expeditioner, hvilken från och med i83o inträffade, tagas af de dertill reserverade medlen, helst förordnandet om detta anslag eljest varit utan ändamål. Med anledning af hvad sålunda upplyst blifvit samt med fästadt afseende å nyttan af det ändamål, hvarföre ifrågavarande medel blifvit afsatte, tillstyrker Utskottet, att denna anmälan lemnäs utan åtgärd. §. 100. Förkl. p. 21.) Den af Revisorerne anmälde fråga, angående af General-Consuln i Tanger, Öfverste-Lieutenanten J. M. Ehrenhoff lill ombyggnad af Svenska Consulathuset derstädes använde 20,000 Piaster, som blifvit anordnade tilt upprätthållande af Maroccanska Freds-verket, är till behörig behandling i föreskrifven ordning befordrad. §. 101.
Under något rop, hwarunder äfwen siere oredigt hördes tala pä en gäng, begäries af manga xroxoluion» Hans klxcellencö Herr Grefwen och iandt-Mar skalken gjorde derpå följande xropotllwNr 11 Bifaller Högloflig Ridderskapet och Adeln ak dm af Herr Majoren l-Ialli wackta sraga om Langusns tilstand och förwaltning remiltsrrs kil Lanea-Utskottet, ak vfördröseligen inkomma med sil Betänkande deröfwer? VeswaradeS med blandade med nägra LTlch. Friherre Lis erta, klans, begärke ak detta mål matte blifwa det första, som krnco-Utskottet sig företoge. Hans Lxcellence Herr Grefwen och iandt, Marskalken. kroxoluionen är redan bifallen. ^ Äcskillige hördes wäcka fragan om Riksgäldskontoret. Herr Grefwen och Landt-Marskalken förklarade a nyo det han ej dcröfwer ciltrodde sig ak göra xro^olition. Härwld upkom någon oro. Friherre Hjerta, Ikans. Jag xrotelle» rar » En Röst. Kanske mot Hemliga Utskottet? Friherre Hjerta. Jag prokslierrr mot all inskränkning af Riksens Ständers ratt at öfwerlägga och bestuta om Riksgälds - Lonroret i klena. Någre flere ropade äfwen at de xrotellsraäe, andre at saken wore förfallen. Friherre Love, klric jsokanskon. När Hemliga Utskottet enligt 47. §. Regerings-formen äger alla de rättigheter, som Riksens Stander sielfwa äga, fa wörö at ventilers öfwer denna fräga i klena, detsamma som ak undandraga den Riksens Ständer. Herr krintrsnilcälä, Larl. När tankarna finnas wara sa olika om detta är et veytUauoos ämne, rz sa anhatler jag ak Herr Grefwen och Landk-Marffalken behagar göra xno^oiirion lil votering.
Af den 1, 5, 8, 10, ir, 12, 15, 17, 18, 19, 22, 23 och 24 sisllidne Februarii månad, innehållande: 1:0 Remisser till StatsUtskottet: af Herr Norei Motion om tillökning i lönerne för RiksgäldsContorets Embetsoch Tjenstemän; af Herr Memsens anförande, angående låneunderstöd till Städerne Norrköping och Borås. 2:0 Återremisser af nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden: ConstitutionsUtskottets: med förslag till ändring af 68 § Riksdagsordningen; angående förändrad redaclion af 63 § RegeringsForrnen. StatsUtskottets: angående sättet för upptagandet af ett föreslaget Statslån; angående sättet för utlåningen af desse medel emot inteckning i jordegendom; om upptagande af alla frågor emellan Kongl. Maj:t och Kronan å ena, samt enskilde personer å andra, vid laga domstol; om upphörande af Åkerbo Härads dagsverksskyldighet under Kungsöhrs kungsgård. Den 18 Mars f. m. 347 BankoUtskottets: angående några uti BankoReglemcntet erforderliga närmare bestämmelser; om bestämmande af viss tid, inom hvilken alla af Banken på Daler kopparmynt utgifna sedlar böra vara der till inlösen aflemnade. 3:o Bifall till nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden: StatsUt skottets: om grunders uppgörande för regleringen af HofStatspensioner; om verkställd granskning af Chartas-Sigillatae-Contorets Räkenskaper för år 1826; om nedsättning af arrendet för Skellnora Kungsgård; i fråga derom, att uppbörden af åtskillige förvaltande Verks inkomster bör af StatsVerket öfvertagas; angående åtskilliga omständigheter, hörande till Riksbokslutet; om utgående af Major Grönhagens f. d. innehafde pagelön; omförändring i sättet för Kongl.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. behagade bifalla hvad K. M. i Dess nåd. propos. ronde statsverkets tillstånd och behof föreslagit arig:de Wermlands Fältjägare-reg:te. Ropades ja. Hr Lefre'n: StatsUtsk. har föreslagit, att gamla ansla get skulle qvarstå. Beslutet måtte väl ej vara så att förstå, att, sedan StatsUlsk:s förslag är afslaget, gamla anslaget tillika skulle vara afslaget? Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då K. M:s propos. innehölle fortfarande af anslaget för Wermlands Fältjägareregtte, och Hr Landtm, framställt propos. till bifall å denna propos., hvilken framställning blifvit med ja besvarad, R. o. Ad. torde finna, att Ståndets beslut i denna fråga vore ganska bestämdt. R. o. Ad. hördes häruti instämma. i7:de punkten. K. Svea, Götha och Wendes artiller i-reg:ten. Bifölls. r 8: d e punkten. Ca va lier ioch artiller i-h ästars remontering, skoning, m. m. Frih. Cederström, Bror, uppläste följande: Då denna punkt beror på huru frågan om minskadt hästantal vid Gardet till häst och Kronprinsens Husarer bl i fver i de särskildta Stånden afgjord, och Utsk. medgifvit nuvar. anslags behöflighet för den cavalleri-styrka, som nu förefinnes, så synes ej skäligt att nedsätta detta anslag, helst de besparingar, som genom reductionen af nummerhästar skulle 11 FL 4 31 33o Den ii Augusti e. m. uppkomma, i allt fall kommer statsverket till godo, så snart reductionen bl i fv er verkställd, hvarföre jag anhåller om afslag på StatsUtsk:s betänk., samt alt det nuvar. anslaget måtte oförändradt bibehållas. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, oni R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtsk:s förslag i denna punkt. Ropades nej.
Då jag likväl nu hört flera talare insistera på förändringen äfven ur en annan synpunkt, nemi. den att erhålla ett förtydligande, hvilket jag är långt ifrån att någonsin vilja bestrida dem, så voterar jag för denna förändrings vidtagande, och unnar dem gerna alt få ålerremiss. Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph: Jag täger mig friheten alt upplysa den värde talaren Gr. Löwenhjelm, att han begått ett misstag, då han trott, att di lina fråga nu tredje gången förekommer. Ett annat misstag lärer han begått, då han tillkännagifva siri önskan vara den, att ingen partiel förändring af Missg.-b:n måtte föietagas, och på grund deraf begärt, bifall till ifrågavar. betänkande. Den värde talaren har då icke erinrat sig, att K. förordn. 8G Don 4 November f. m. af ilen 3o Maj 1835 just är en sadan partiel förändring af Missg.bm, att det är denna K. förordn., som de flesta i delta betänk, behandlade motioner föreslagit mätte upphäfvas och alt vi måste återgå lill 1734 års lag, och alt dessa motioner blifvit af Utsk. uti ifrågavar. betänk, afstyrkla. Den värde talaren lian således möjligen vinna sin önskan genom en återremiss, men ingalunda genom ett bifall af ifrågavar. betänkande. Hr Munck af Rosenschöld uppläste derefter följande : Det skäl Utsk. anfört , hvarföre det ej kunnat tillstyrka de gjorda motionerna, hvilka åsyfta lista §tns af 5lte cap. Missg.-b;n återställande till likhet med dess ursprungliga lydelse uti 1734 års lag, är, alt sådant skulle strida mot den mildare anda, som i sednare tiders brottmålslagstiftning allmänneligen gjort sig gällande. Men då Utsk. litet förut anfört, att enligt i8:de cap. 8ide§ln samma balk, hvilken ännu oförändrad qvarstår, minsta våld å embetsman i tjensten stralfes med lifvets föllust, så synes mig det ofvannämnda vara ett skäl, som Utsk. icke hade bort vilja anföra.
Utskotten hafva, på dessa grunder, trott lämpligt vara, att de speciela bestämmelserna för hvarje Skola, såsom valet af’ undervisningsmethod, af lärare och läroämnen borde, såsom bemäld® Comité’ äfvenledes föreslagit, öfverlåtas åt communerna sjelfva och. få bero på deras frivilliga öfverenskommelse. I afseende på läroämnen hafva Utskotten således endast yrkat iakttagandet af den grundsats, att en ändamålsenlig religions-underv.isning bör vara Folkskolans första ändamål, emedan det är härpå, som all folkbildning måste hvila. Men då denna undervisning ingalunda utesluter den af andra kunskapsgrenar, hvilka Utskotten ansett, i sammanhang med densamma, böra bibringas, och hvaraf Utskotten uppgifvit de allmännaste och mest angelägna, som icke på något ställe Köra underlåtas, hafva Utskotten., Siatssamt Allm. Besv.- och Oec'on.~ Ulshs Utlåtande N:o 4g• 3 ■beträffande för öfrigt valet och vidden af läroämnen, trott det böra lemnas vederbörande öppet och fritt, att i detta afseende bestämma och vidtaga den utsträckning, som omständigheterna och locala förhållanden kunna medgifva, på sätt som Läroverks-Comitcen uppgifvit och Herr Lefrén i sitt anförande tydligen utvecklat. Enligt denna åsigt finna Utskotten det icke eller nu lämpligt, att tillstyrka en allmän föreskrift om alla de läroämnen, som kunna blifva föremål för undervisning i Folkskola, enär en sådan anstalt på ena stället kan vinna en vidsträcktare syftning och utvidgning, än på ett annat, helst då, såsom flere Talare anmärkt, en stor brist på skicklige Lärare ännu förefinnes. Till afhjelpande af sistnämnde svårighet har val blifvit föreslaget, att torftiga Studeuter borde begagnas under 9 månader af året såsom Lärare i Skolorna, men Utskotten få härvid erinra, att, om än detta skulle med framgång kunna på ett eller annat ställe verkställas , anse Utskotten likväl, att frågan derom må bero på communernes fria val och öfverenskommelse, men icke, att den bör blifva föremål för ett allmänt stadgande.
Domstolens öfrige Ledamöter, Juslitias-Råden Isberg, Strålej vunj Ro - 1 Kongl. Maj.ts Nådiga Skri/v. N.o 66. ij sen, Evelius och Peterson förklarade sig instämma med Justitiae-Rådet Bredberg. Anmäles i underdånighet. Ex Protocollo Carl. Ant. Kock. N:o 66. I afskrift meddelad Exp.Utsk. d. i5 Maj 182g. KONGL. MAJ.TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer angående Landshöfdingen J. af Wingårds anhållan om befrielse från ersättningsansvar för de af förre Lands-Secreteraren Kleman tillgripne och förskingrade allmänna medel; Gifven Stockholms Slott den 10. April 18 hg. Sedan Landshöfdingen i Carlstads Län Johan af Wingård} genom Kongl. Maj:ts Nådiga Utslag af den 12 Augusti och i5 September 1825 , blifvit förklarad skyldig att ansvara för åtsk ill i ge af förre LandsSecreteraren Kleman under utölningen af 28 Kongl. Maj.ts Nådiga Skri/v. No 66. sin tjenst, tillgripne och förskingrade allmänna och enskilda medel, så inkom bemälde Landshöfding med underdånig ansökning till Kongl. Majit, deruti han, med åberopande af sin oförmögenhet att gälda ifrågavarande högst betydliga ersättningsbelopp, samt under anförande hurusom honom icke kunde tillvitas den ringaste delaktighet i Klemans bedrägliga förhållande, hvilket deremot varit bemantladt med den skicklighet och list, att det af Landshöfdingen icke kunnat anas, mindre upptäckas och beifras, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhöll, dels att af Gunst och Nåd anstånd till denna Riksdag med betalningen af ofvanberörde halance-medel, så vidt de tillhörde Rikets Ständers Bank och Riksgälds-Contor, Stats-Verket och andra allmänna Cassör och Inrättningar, måtte i Nåder beviljas, dels ock att Kongl.
Häremot har dock af Coramitterade för Sjukvårdens förbättrande i Ilufvudstaden blifvit anmärkt, att Lazarettet, som för eget behof är med dylik Appareil försedt, i anseende till dess aflägsna belägenhet, icke synes vara lämpligaste stället för densamma, till hvars inrymmande och tillhandahållande tjenlig local icke allenast nu, utan äfven efter Lazarettets utvidgande, såsom i den uppgjorda planen och det upprättade kostnads-förslaget hvarken afsedd eller till dess utgift beräknad, derstädes saknas; hvarjemte bemäide Coramitfcerade tillika anmält, att, ehuru ElectricitetsAppareillen funnes vara af mycken nytta och att för dess underhåll icke borde saknas nödige medel, Committerade af den erfarenhet de vunnit af Församlingarnes hörande i frågan om tillskott till hälsovårdens förbättrande och SeraphimerOrdensLazarettets utvidgande, likväl Betänkanden, Nio f28* 8g likväl ansågö tillgångar härtill icke vara att af Stadens innevånare förvänta. Vid sådant förhållande, öch då nyttan äf bftänämnde Electricitetslnrättnihg blifvit vitsordad ej mindre af SundhetsCollegitim än Svenska LakareSällskäpets å trycket utgifne Hahdlirtgar, tillstyrker Utskottet: Det R. St:r måga bifalla uppförandet på Stat eh Summa af 600 Ridf årligen, till StindhetsCollegii disposition, att utgå så väl för underhållet och begagnandet af ifrågakotand ElectricitetsMächin till fattige sjukes kostnadsfrie betjenande, sota till arfvode för den dervid anställde
4°* — extra anslag för befordrande af gö romålens gång, , 424. Kammar-Rätten 4®. Karlbergs ansökning om prolongation å arrendet af hemmanet Hogsta, m. fl, .. , 83, 180. Karleby Kronohemmans anslående lill boställe åt Kronofogden i Wadsbo Fögderi . 228, 307. Klabböle Krono-laxfiske, befrielse från ett års arrende afgift för , 206. Klingstedt, Öfverste, National-belöning åt* c , . , 141. Klint af, pension åt Enkefru ..*.*.,.* 24o. Klubbar, Riks-Slåndens, om kostnaden derför 365. Kläd pennin gar, restitution deraf till Uplands Regemente ... 538. Kodjupet, upprensning deraf 354, litt. C. 435, litt, C. Kol, befrielse från erläggande in natura till Kopparbergs Bergslag af Ränteoch Mantals. , 235, 45cp Kongelfs stad , arrendefri upplåtelse af åtskillige smärre tomter vid Bohus raserade fästning till » , io3, 181, Konow, Major, pension åt x 3o, Konungagrafvärne i Wreta och Warnhems Kloster, anslag till deras reparation , , , , 354, litt, D, 435, litt, D, Jf/vgvy-Academien, anslag dertill ♦ , , 44, 202, — Collegium, dess lönereglering 44,202. — Collegii Departementer, anslag dertill ♦ ♦ . ♦ 44, 202, — fond, bildande af.,.,...,* , 5r. — Hof-Rätten 44, 202. Kronans hus och byggnader i landsorterne, anslag dertill 5g, 216.
Supplikanterne, som der utgöras af hela LandtStaten, utom LandsSekret., hafva med sakkännedom yttrat sig om lefnadskostnaderna i orten, och kommit till det resultat, att en ogift, civil tjensteman behöfver för sin nödtorfsigaste utkomst i Wisby aldra minst 1050 R:dr r:mt om året, utom kronoutskylder, pensionsafgifter och andra behof. De föreslå sålunda t. ex. 1500 R:dr till lön för en Länsbokh. o. s. v. För en gift embetsman begära de omkring 3000 R:dr r:mt. Då dessa förhållanden äro lika tilliimplige på de militära embetsmännen, så får jag, med stöd deraf, äran föreslå, att R. St:r, vid den nya löneregleringen, täcktes behjerta den ofördelaktiga ställning, hvaruti befälet vid Gottlands NationalBeväring sig befinner, i afseende på dess löneförmåner. Det är endast Artilleriets oell LandtBeväringens Officerare, hvilka aflägga vanliga kunskapsprof för att vinna Officersbefoidran, som nu böra komma i fråga. 486 Den 29 November f. m. Wisby stads BeväringsBefäl, som väljes efter särskilda stadgande!), anser jag nu ej böra komma i fråga, då detta föga hindras af tjenstgöring, och deremot de förstnämnda officerarne dels tjenstgör i Wisby och dels inom kompanierna på landet, der vanligen expeditionen föres och de skola vara tillstädes på föreskrifne tider. Vid Gottlands Artilleri, hvars Befälhafvare jag är, anhåller jag att få omnämna några särskilda förhållanden. Dess Officerare hafva längre exercistid och måste aflägga högre kunskapsprof; de torde ock derföre med skäl få förbättrad aflöning; äfvenså är förhållandet med 2 FörrådsOfficerare, som, enl. särskildt K.
Stäfver, Laggoch Botten-: af till och med 34 verktums längd å de förra och 22 verktums längd å de sednare: 2: af Ek .120 st. — 36. 3. — -— 24. — af Bok, furu eller gran 120 6. 1. — derutöfver till och med 42 verktums längd å de förra och 27 verktums längd å de sednare; 3: 16. — af Ek 120 st. — 40. 8. 32. — af Bok, furu eller gran 120 — 8. —i — 1. 6. derutöfver; 10: af Ek 120 — 2: 24. 24. 5: af Bok, furu eller gran 120 — 1: 12. 12. — röstar ja; den, det ej vill, röstar nej. Vinner nej, kommer contrapropositionen att utgöras af Ridderskapet och Adelns beslut, enligt hvilket, med bibehållande af gällande taxa, redaclionen och tuilbestämmelserna blifva följande: Stäfver, Laggoch Bollen-: af till och med 42 verktums längd å de förra och Ikvtlinth<ji-UuLotleti Memorial, N:o 30. 35 högst 27 verktums längd å de sednare: 3: 16. — af Ek 120 st. — 40. sk. — 8. — 32. — af Bok, furu eller gran 120 8. 1. 6. derutöfver: 10: af Ek 120 st. 2: 24. — 24. — 5: af Bok, furu eller gran 120— 1: 12. — 12. —■ 129.0. Den, som, lika med Utskottet, anser, alt för den under artikeln Trädvaror förekommande rubriken Stäfver, Laggoch. Lottenböra antagas följande lydelse och bestämmelser, nemligen:
Nro 337, i anledn. af väckta motioner ang. upphörande af afgifter till handels-och sjöfartsfonden, samt huru förhållas bör med de anslag, som varit å denna fond anvisade, blef samma utlåt, ånyo begärdt på bordet af Gr. Frölich, David, samt Frih. Tersmeden, Wilh. Fred r. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskrs den 7 dennes på bordet lagda utlåt. N.o 338, i anledn. af vackt fråga om utbetalning till Bredaryds församling af ett, räntan å hemmanet Rannäs Höltagården motsvarande capital. Likaledes bifölls vid förnyad föredragning Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskrns den 7 dennes på bordet lagda betänk. N:o 4'> ■ anledn. af väckt motion om anslag till förhöjd lön åt en skollärare i Östhammar. Ånyo föredrogs Statssamt Allm. Besvärsoch EkonUtsk:ns den 7 dennes på bordet lagda betänk. Nro 42j * anledn. af väckt fråga om inrättande af en skola i Arvika köping. Hr von Hartmansdorff, A u g.: Mig synes att de sammansatta Utsk:n varit för hårda i deras tillstyrkande rörrde Arvika köping. Det är den skilnad emellan Östhammar, som nyss var i fråga, och Arvika, att Östhammar har ett anslag af 9 t:r kronotionde spanmål, då deremot Arvika har intet. Östhammar är visserligen en stad, men belägen på ett sådant ställe och under sådana föi hållanden, att deraf troligen aldrig varder något betydligt. Arvika är visserligen icke annat än en köping hitintills, men belägen på ett sådant ställe, att efter all anledn. kommer Arvika att stiga och blifva en ort af betydelse för den omkring liggande trakten , eller för hela den medlersta och öfre delen af Wermland, som ligger emot Norrska gränsen. Från Arvika är såsom man vet, sjöfart till Wenersborg och ytterligare ner till Götheborg. Detta ställe är också i tilltagande. När nu en sådan ort finnes, med alla dessa omständigheter för sig, synes det vara skäl att Staten understödjer dess förkofran.