Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj månad och intilldess han den 27 Februari 1849 i nåder utnämndes till Landshöfding i nämnde län, varit i saknad af all annan inkomst, än en årlig pension af 250 r:dr i Arméens pensionskassa och ett årligt arfvode af 500 r:dr såsom Direktör j en enskild inrättning, eller tillsammans 750 r:dr, och, enär Statsverket gjort anspråk på 6 månaders begrafningshjelp samt Arméens pensionskassa på 4 månaders vakans-besparing, lian icke under hela året 1849 lått åtnjuta mer än reseoch taffel-penningar för 10 månader, hvartill kommit, att som hans företrädare i landshöfdinge-embetet egt fardag efter landsrätt å den s. k. Kungsängen,'hvilken till ett årligt belopp af 617 r:dr vöre inbegripen i landshöfdinge-lönen, nämnde äng icke finge tillträdas förr än den 14 Mars innevarande år, på grund af dessa förhållanden samt åtskilliga andra af honom åberopade skäl, underdånigst anhållit, att någon ersättning till större eller mindre del måtte honom i nåder beredas för den förlust han sålunda gjort, och att, om annan utväg dertill icke funnes, lian åtminstone måtte, lika med hvad till fölman för flera embetsman blifvit, tid efter annan, medgifvet, få antingen bibehålla den del af landshöfdinge-lönen för år 1849, som skulle ingå såsom begrafningshjelps-besparing eller ock erhålla en deremot svarande gratifikation; och har Kongl. Majit, uti nådig skrifvelse till Stats—utskottet af den 1 nästlidne Februari, öfverlemnat otnförmälda underdåniga ansökning, i ändamål att Rikets Ständer måtte pröfva oell afgöra huruvida sökanden, på grund af uppgifna omständigheter, må anses kunna af allmänna model undfå ersättning för den af honom redan afljenta och statsverket till godokomna begrafningshjelp å landshöfdinge-lönen, utgörande, enligt bilagd förvandlings - Stuts-Utskottets Ullålande, N:q 90.
KarnmarCollegium att, efter de i K. Co 11 eg ii ofvanberörde underd. Betänkande uppgifne grunder, utarbeta och till K. M:t i underd. insända förslag till ifrågavarande förändring och reduetion af HemmansRänlorne för de Län, der desamma nu finnas i en mängd persedlar utförde. K. KammarCollegium, som i ämnet hört K. M:ts vederbörande Befallningshafvande, bar derefter, jemte dessas afgifne yttrande, till K. M:t i underd. öfverlemnat ett sådant förslag och dervid anmält, att, i stället för de hittills brukliga flerfaldiga ränteartiklar, nya persedlar blifvit, efter orternes serskildta förhållanden till möjligen minsta antal uppförde för åtskillige Län, der en sådan reglering ansetts af behofvet påkallad; hvarförutan K. Collegium till öfversigt af förslaget i det hela, låtit upprätta ett serskildt Sammandrag för alla länen, hvilket summariskt utvisar huruledes rcductionen utfallit och hvaruti jemväl Betänkanden, N:o 323. 5 upptages att Hemmans ordinarie Ränta så i de Län, der HemmansRäntorne utan förvandling utgå, sorn i de Län, der persedlarne äro så få och passande, att någon omsättning icke funnits behöflig. Lika med hvad K. M:t i Wäder vitsordat, har Utskottet funnit det af K. KammarCollegiura sålunda uppgjorde Förslag, till förenkling och omsättning af RäntePersedlarne, vara med mycken omsorg författadt, serdeles som K. Collegium, med iagtlagande af de grunder, som föreslagne i dess underd. Betänkande af den i6 October 1810, blifvit af så väl K. M:t sorn R. St:r godkände, eller att hvarken Ökeeller
Af 14 §- i Riksdagsordningens 666 Den ii Junii e. m. 5:o Af 4 §. i RegeringsFormenj Beslöt Ridderskapet och Adelö att, enär berörde förslag redan blifvit af de öfrige 3:oe RiksStånden , till den behandling 56 §. i RegeringsFormen stadgar, godkände, uti enahanda beslut äfven för sin del nu mera instämma. Ut Supra. S. D. Remitterade# till Statsoch BancoUtskotteo ett Memorial af Grefve Spens, Carl Gustaf, angående utgifvande af Stats-obligationer med 6 procents ränta och 2 procents Capital afbetalning, jemte yttranden i samma ämne af Grefve von Lantingshausen, Albrecht, Friherre Wrangel, Henning, samt Herrar Påhlman, Otto Fredric, Mannerstam, Johan, Cederschjöld, Pehr Gustaf och Strussenfelt, Mi; chaél. Ut Supra. S. D. Remitterades till StatsUtskottet: Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Riksens Ständer, rörande frågan om bidrag från Allmänna Magazinslnrättningen till förekommande af Bröd-prisets stegring i Hufvudstaden. Ut Supra. SD. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den I dennes afgifne, samt den 5 i samma månad på bordet lagdc, Memorial, innefattande Utlåtande Den 11 Junii e, m, 667 öfver de hos PrästeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande beståndet af sådana Contracter om frästerättigheter, hvilka emellan Pastorer och För. gamlingarne upprättas; fann Ridderskapet och Adeln att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Memorial borde läggas till handlingarne. Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 5:te dennes på bordet lagde, Betänkanden: Från BancoUtshotteti
Ofta funnos där häntydningar på personer och ställen, som jag icke kunde få förklaring på, och det var först efter att ha samtalat med Louise och ett par af hennes släktingar, som jag fick allt klart för mig — så klart som man kan få det helt förgångna. Det skrifna började med en tillägnan, som man har gifvit mig lof att skrifva ordagrant. Där stod: J. Z — s. Logogryf. Fransk Jag nio lemmar alltid äger, och dem jag eder gifva vill. Osynlig börda, som dock väger och trycker, så det räcker till. E n frans i mörkare schattering på botten utaf färg så ljus. För pullor små en rar traktering. Hvad finnas plär i sorgehus. Hvaraf ett tiotal vi äga. Hvarefter mången lysten är. Hvad man till vännen brukar säga. Och hvad en sjöman ofta bär. Två fiskar se ' n, jag tror kusiner, ty mycket likna de hvarann. Hvem vid sin ankomst ofta hviner. Hvad i hvar bod du alltid fann. För hvem vårt knä vi bruka böja. Ett djur uti sin ungdoms vår. Hvem spricker, när den vill sig höja. E n som blir klämd så det förslår. Hvad plär i linneskåpet finnas? Hur kvinnan man sig tänka vill. Då hennes — hvad? — vi gärna minnas. Ett djur med flit och gadd därtill. gåta. Cinq voyelles, une consonne, En franpais composent mon nome, Et je porte sur ma personne De quoi 1 ' écriré sans crayon. Jag går vid sidan utaf alla, men stundom ock jag framför går. Jag faller bredvid dem, som falla, men gladt med dem jag ock uppstår. Ibland jag tycks så liten vara, men intensiv i alla fall. Då ser man mig på afstånd bara, på nära håll jag växa skall. Tro mig, jag följer er så gärna, I mänskor, på er vandring här! Ej kan jag skydda er och värna, men trogen likaväl jag är. Aritmogryf. Begynnelsebokstäfverna bilda ett fruntimmersnamn. Hildis. Geografisk förvandlingsgåta.
Deremot anmärktes, att sedelmyntets försämring och coursens stegring, samt följagteligen realisationens fördröjande eller förhindring skulle förvållas genom den utelöpande sedelmassans ökande med 5y millioner R:dr nya sedlar, eller med mera än £:del af hela det gamla rörelsecapitalet, innan man börjat med silfverutvexlingen, hvarigenom sedelvärdet kunde upprätthållas eller de möjligen öfverflödiga sedlarne indragas. Utan att egenteligen upptaga denna anmärknings yttrar Utskottet nu, ”att då förslaget om lånets ”upptagande, fastän dess hufvudsakliga syftemål är att ”bereda understöd åt gäldbundna jordägare, skedt jem”väl under förutsättning alt R. Stjrs beslut om mynt”bestämning och realisation går i verkställighet, hvil”ket beslut blifvit till K. Mets bifall öfverlemnadt, får "Utskottet, i anseende till den inverkan, som dessa "bägge åtgärder på hvarannan äga, föreslå, att R. St. till K. M;ts nådiga, ompröfvande i underdånighet öfverlemna, att i sammanhang med dess nådiga sanction å den af R. St.'r i underdånighet föreslagna myntbestämning och realisation, äfven utsätta tiden då det nu fastslälldta länet må taga sin början, Genom denna ordalydelse synes man väl hafva med lånets upptagande så förknippat Konungens sanction af realisationen, att det förra icke skulle kunna ske, utan i förening med den sednare. Men som sjelfva realisationsförslaget är obestämdt, och villkorligt: så kan en fullkomlig sane - 5i6 Stats-Utslottets tion deraf icke blifva annat än liba sädan. It. St:rs förslag angående realisationen innehåller i 6:le punkten : alt ”tiden för silfverutvexlingens början ej må af ”R. St:r närmare bestämmas än genom meddelad föreskrift åt BancoFuIlmägtige, att, efter fullbordandet ”af alla föreskrifna förberedande åtgärder, sednast vid ”i83i års slut bos K.
Slutligen borde man väl kunna önska, att gemensamheten afen Revision gjorde kännedomen mera utsträckt om Vexelundervisriings-methödcrne och CJass-indelningarne vidC*rlberg, till såväl inrättning som följder; och spridde kunskapen om uppflyttningssättet Men, jag ber Riddersknpet och Adeln ursäkta mig, för det att jag blott ofullständigt nu vidrör delta ärende. Jag har helt plötsligt inkommit på dess bana, sedan jag användt hela den ’ öfriga Riksdagstiden, för alt viddetU Läroverk till Gymnasier och Scholor Deri 20 November f ris* kunna gagna på andra vägar. Men då jagvågar bedja om uppmärksamhet för den Revisions vig!, jag mi begär t, shill jag söka i della afseende, (ill en annan Riksdag, att förtjena den välvilja, hvarmed den, nu o förtjent, mig lemnäs. Sorn jag ej öfvervarit början af denna Discussion och ej fiedler lä.sit eller hort ReUinkandel, vill jag blott yttra mig, i anledning af hvad jag nu hört anföras af någre värde Talare, livad den yrkade Rfcvisionen af våra Universitetet' angår, så har jag för min del inlel emot den, om ändamålet är att lindam ödja missbruk, och att afskaffa eller förbättra förmer, som ej mera passa med tidell varfvets uplysning och fordringar, lån sådan undersökning kan åtminstone ingen skada gjöra, ty antingen ådagalägger den desse Lärosätens fullkomlighet, eller deras brister. Det återstår blott att önska, tilt sådane personer utse* lill dess verkställande, som ej blott efterforska och inse bristerne, ulan äfven husta sättet att afhjelpa dem. Jag kan dock ej underlåta, att uttrycka min förundran öfver några upgifler, framställde af Talare, sorn ej sjelfve studerat vid något Universit, upgifter, sorn åtminstone ej kunna lämpas på det Universit, hvilket jag närmast känner. Delta påminner mig om ett svar, som jag, viii mili ankomst till denna Riksdag, erhöll af en Riksdagsman af Hedervärda Bonde-Ståndet. 38-2 Den 20 November f. in
Föredrogs å nyo och bifölls Stats, och Lag-Utskottens, den 16 sistl. Februarii, under N:o 130, afgifna och, den 26 derpå, följde e. m., på bordet lagda Utlåtande , i anledning af väckt motion om upphörande Prot.-Utdrag den i Mars 1830. 3 af det för Banken och Riksgälds-Contoiret nu gällande Domstols Privilegium. S. D. Sedan, vid pröfning af Stats-samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, under N:o 122, afgifna ytterligare Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens, under N:o 108, förut meddelade Betänkande om Beklädnadsoch Bevärings-Directioners inrättande vid RusthållsRegementena, Ridderskapet och Adeln, den >2ä sistl. Februarii e. m., gillat berörde Be. tänkande, med de förändringar förstnämnde Utlåtande innehåller , likväl under iakttagande deraf, att andra punkten i nämnde Bétänkande borde erhålla följande lydelse: Förvaltningen af dessa med«l, för der« med afsedda ändamål, uppdrages åt en inom hvarje Regemente eller Corps sammansatt Direction, bestående af Landshöfdingen 1 det Län, inom hvilket största delen af Regementet eller Corpsen är förlagd, Regementets eller Corpsens Befälhafvare, en Rytt*, mästare eller Capitaine, samt fyra Rusthål* lare, hvilka sistnämnde de rustande sjelfve ega att hvart fjerde år utvälja; Så fann Ridderskapet och Adeln Jiu för godt inbjuda Högvordige Preste-Ståndet 4 Prot-Utdrag deri i Mars 1830. oell Vallört, Borgare-Ståndet, hvilka, lika med Ridderskapet och Adela samt Bonde-Ståndet, bifallit Utskottens, under N:o 108 och iass, meddelade ofvannämnde Utlåtande, att jemväl instämma uti det af Bidderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet dervid gjorda nyssomförmälda tillägg.
In fidem Protocolli A. G. Silverstolpe. Thorsdagen den 27 Juli. Plenum kl. 5 efter middagen. Justerades följande underdåniga Skrivelser till Kongl. Maj:t: Om inskränkning uti den åt in* vånarne uti en viss trakt af Elfsborgs Län förunnade rättighet att idka Gårdfarihandel. 2:0 Om medel till Svenska Klädes Fabrikernas upphjelpande. 3:0 Om sökt befrielse för Skeppare och Forbönder, att vid Tallkamrarna uttaga förpassning. 4:0 Om understöd för Hjelmare Slussverk. 5:0 Om förändring i Domstolarnes antal och organisation. 6:0 Om aflöning för 4 Canzlister i Bevillningsutskottet samt arfvode för ÖfverCommissarien Ek.j . 7?o Om sorgfälligt iakttagande af ro §• RegeringsFormen vid Föredragningar, samt om Protocollens förande i KrigsExpeditionen. 8:0 Om förrättad granskning af Stats Rådets Protocoll. 9:0 Om GöthaCanal Bolags förpligtan de» att när någon Rote-Soldat i och för J27<> Den 27 Juli f. m. arbetet blifver oduglig til! krigstjenst, ersätta kostnaden till annan karls anskaffande i stället. 10:0 Om fångars bevakande under forslandet. 11:0 Innehållande ingress och slutmening till BevillningsFörordningen. 12:0 Om anslag af medel för LänsLazaretterna. 13:0 Om afskrifning af 5283 Pi:d 5 sk. 5 rst. Banco, som af Statsverket blifvit RiksgäldsContoiret ersatte. 14:0 Om anslag af medel till tryckning af Historiska Samlingar. Vid denna sista underdåniga Skrifvelse, beslöts det tillaga, att den i det bifallna Betänkandet lemnade anvisning på Extra utgiftsmedlen, matte i denna Skrifvelses slutmening intagas.
Men de betviflade likväl så väl dess rättmätighet, som nödvändighet och ändamålsenlighet. Straffens ena ändamål, förbrytarens förbättring, vore vid dödsstraffet alldeles åsidosatt, och dess egenskap att vara det mest afskräckande af alla kunde ej såsom, ofelbar antagas. Vid tilltagande odling sårades mensklighetskänsian allt mera af dödsstraffens tillämpning, och i sednare tider vore deras användande i. alla civiliserade länder inskränkt till allt färre fall. Deras totala afskaffande blefve, efter Kommiterades öfvertygelse, en verkan af stigande bildning och mildrade seder; men då tvifvelsmål uppstått, huruvida denna bildningsgrad vore i Sverige nog allmänt uppnådd, och dödstraffets afskaffande för alla brott således kunde finnas äfventyrligt, framställdes af Kommiterade två förslag, det ena med bibehållande af nämnda straff, och det andra med antagande af lifstidsfästning i dess ställe. Lagberedningen åter har antagit dödsstraffets rättmätighet; och enär ett lika afskräckande straff, som dödsstraffet, icke funnes, och dem möjliga förmodan, att ett så svårt straff i Sverige vore öfverflödigt, vederlädes af våra brottmålsannaler, samt lagstiftaren dessutom borde fästa afseende på folkets allmänna föreställningssätt, enligt hvilket vissa brott ansågos så afskyvärda, att de icke kunde försonas med mindre, än den brottsliges död; så och då denna föreställning bidrog att göra sådana brott mera sällsynta, samt det vore betänkligt att, genom antagande af ett ringare straff derå, förminska lifligheten af en sådan föreställning och dermed äfven dess verkan, syntes det Lagberedningen, som borde dödsstraffet i lagen bibehållas för vissa gröfre brott. billigt det i Siats-Rådet i ämnet hållna, Utskottet tillhandakomma Protokoll, har Kong!. Maja i Nåder behagat yttra, att lian visserligen hyste stora betänkligheter emot dödstraffet, både i afseende på rättmätigheten af dess användande och angående dess egenskaper, såsom straff betraktadt; men då Kong! Maja funnit den tanka vara allmänt rådande, att dödsstraffets afskaffande vore vådligt för allmänna säkerheten, ansåg Kongl. Maj:t Sig icke böra vägra bibehållandet af ett straff, som för samhällets skydd ännu anses vara nödvändigt.
Justerades tvenne ProtocollsIJtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i ple num den 16 dennes förmiddagen fattade be slut. 1 9 Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm e. m. den 16 Mars 1829. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos följande RiddarhusUtskottets den sistlidne Februarii allåtne, samt den 5 dennes e. m på bordet lagde, Memorial: i:o I anledning af Herr Estenbergs, Pehr motion om förhöjning i Sliftspensionerne Deft 19 Mars e. m. i65 O 2:0 I anledning af Grefve Bjelkes, Axel', motion, om RiddarhusSalens upplåtande till Concerters uppförande. UtSupra. Justerades ett ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i plenum den 16 dennes e. m. i öfrigt fattade beslut. Upplästes och lades på bordet Statsoch BankoUtskottens den i4 dennes under N:o 92 afgifne Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ytterligare anslag utaf allmänna medel till Götha Canalbyggnads fullbordande, så vidt den rörer ett förskott af 100,000 R:dr. Upplästes ett från RiddarhusUtskottet inkommit så lydande Hörsamste Memorial! Sedan hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, RiddarhusUtskottet, uti Memorial af den 27 sistlidne Januarii, anmält Häradshöfdingen C. Olivecronas gjorda anhållan om undersökning af en i Riddarhusets Cassahvalf befintlig kista, förseglad med sigill, innehållande OlivecronskaÄttens vapen; samt Ridderskapet och Adeln, medelst ProtocollsUtdrag af den 19 derpåföljande Februarii e. m., behagat anmoda Utskottet, att, i närvaro af ej mindre RiddarhusDirectionen, än ock Häradshöfdingen Olivecronas Ombud, »66
Memorial om medel till betalning af Krono leveranser under sednaste krig; af DirscteurenFljjborgs Memorial i samma ämne. Remiss till StatsOch Bevillningsutskotten af vice Talemannen Låndbergs Memorial om den från Stockholm, Götheborg och Carlscrona utgående Qvarntulls*ersättning. Remiss till BevillningsUtskottet af Grosshandlaren Lambergs Memorial om Tullverket och Tull-uppbörden; af Handelsmannen Lindströms Memorial om upphörande af LandtTuli på inhemsk Tobak. Remiss till BancoUtskottet af Jouvelerarett Holmers Memorial om BancoLån till biträde vid uppbyggande af afbrända Städer, jemte dervid gjorda tillägg; af Handelsmannen Stahecks Memorial om Instructionen för blifvande BancoFullmägtige; af CommerceRådet Santessons Memorial om Rikets Ständers deltagandemed någon del af BancoFonden uti ÖstersjöCompagnief. Remiss till Lagutskottet af Borgmästaren Holms Memorial om föreskrift för Executor , att befordra en oförmögen Gäldenär till arbete eller bysättning ; af Rådmannen Kjellander s Memorial om ExpeditionsLösen vid KäinnärsRätt. Remiss (ill Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten af Lagmannen Noral Memorial om utarbetande af förslag till en särskildt allmän Bergverks stadga. Remiss till OeconomieUtskottet af Grosshandlarne Eric Trass’ och Pehit Elfstrandj Me. morial om Fyrbåkar vid Gottland och vid Öregrunds Skärgård ; af CommerceRådet Santessons Memorial om förbättring i Postväsendet, med d*rvid gjorda tillägg; af Lagmannen Noral Memorial om en allmän reglering af Vigterna i Riket; af Rådmannen Kjellanders Memorial om förändring uti Borås och Ulricehamns Städers handelsfrihet; af Carduansmakaren Malmbergs Memorial, rörande Vestgötha Gårdfarihandel.
Egentliga handeln bedrifves med landtmanna-produkter, såsom spannemål och brännvin och sjöfart idkas med 16 fartyg, om tillsammans 600 y^-dels läster samt dessutom 3 båtar, utan uppgifvet lästetal. Fabrikerna äro: En tobaksoch snus-fabrik med 20 arbetare och årligt tillverkningsvärde 8,395 R:dr. En såp-fabrik med 3 arbetare 4,000 — En cichorie-fabrik med 16 dito 3,333 — 16 sk. En vagn-fabrik med 5 dito 1,200 — En klädes-fabrik med 6 dito 3,204 — Två penn-berederier med 2 dito 500 — 4 st. läder-garfverier med 8 dito 7,050 *— Femårs-Berättelse frt Malmohus Län, 4 26 1 möbel-verkstad med 1 arbetare 66R:dr32sk. 1 kard-fabrik med 9 dito 666 3§ 3 färgerietmed 7 dito 3,041 — 32 — 1 lack-fabrik 279 8 1 chokolad-fabrik 50 Handtverkerierna bär i staden äro mindre lönande och deras idkare befinna sig i allmänhet i knappa villkor. Läro-anstalterna, en trivial-skola med 56 lärjungar och en lancasterskola, hvarest 128 gossar åtnjuta årlig undervisning, underhållas på stadens bekostnad, i godt skick. Sjukhusoch fattigvården beslrides på samma sätt som i förra Femårs-berättelsen blifvit uppgifvet. Hamnen är under ombyggnad. Yid 1841 års slut utgjorde Sparbankens insättnings-fond 146,994 R:dr 7 sk. och förnyade Privat-bankens utlånings-kapital vid samma tid 1,798,043 R:dr 28 sk. 6 r:st., allt Banko. 5:o Helsingborg. Bebos af 1802 mantalsskrifne och 1209 icke i mantal antecknade personer, eller tillsammans 3,011. Folkmängden har således minskats med 139 personer och denna minskning anses hufvudsakligen inträffad ibland de öfveroch underårige bland qvinnkön.
Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskotts Betänkande i anledning af väckt fråga om förändring i För samlingarnes skyldighet cit -c vårda de fattiga< Uti ProtocollsUtdrag af den 5te nästlidne Januari har Högvördige PrestStåndet till Utskottet remitterat ett Memorial af Herr Prosten Öhrvall, deruti öfverklagas, att genom Stadgandet uti Kongl. Maj.-ts Nådiga författning af 1788, rörande vården af de fattiga, som bestämmer, att i den församling, der Fattighjonet sist varit skattskrifves bör de* Eesv, och Ekon. Utsh. Betänkanden. 149 under återstående lefnastiden vårdas, ej sällan skall hända, att den församling, eler Fattighjonet varit sin mesta tid och uppoffrat sin mesta arbetsförmåga, blifver befriad ifrån dess framtida underhåll, då deremot en annan Socken, dit Tjenstehjonet flyttat och blott varit en liten tid, men under samma tid, genom sjukdom eller svaghet, blifvit satt utur stånd att arbeta, måste draga försorg om dess orklösa ålderdom; och på hvilken grund Memorialets författare föreslår, att en viss tid, äf 10 å 12 år, borde bestämmas för Tjenstehjonets vistande inom en församling, innan det kpnde blifva berättigadt, att af samma församling njuta vård under en annalkande ålderdom; samt att då ett sådant Tjenstehjon ofta flyttat ifrån den ena församlingen till den andra, hvarigenom kan blifva svårt att bestämma, hvarest det tillbragt sin bästa tid, Födelseorten i sådan händelse bör vidkännas dess vård. Vid handläggningen af detta Mål, har Utskottet väl å ena sidan funnit, att i den gjorda Motionen sådane skäl äro anförda, sorn vid första ögonkastet e; synas sakna grund; men då Utskottet, å andra sidan, ansett den åberopade Kongl. Kungörelsen af den 5te
Ribbing derom att samtlige under-officers-boslällena ingalunda äro indragne till Regementernas löningsfonder, hvilket deremot är förhållandet med suballernernes och större delen af de civile tjenstemännens boställen, utan att deremot flertalet af underofficerare likasom kompani-chefer och högre officerare fortfarande äro af denna förmån i åtnjutande. Den 19 April f. m. 133 Hvad sjelfva frågan beträffar, så vill jag icke bestrida att ju icke de Hrr, som yrkat återremiss, möjligen kunna hafva grundade skäl för de framställningar, som blifvit gjorda, men jag ber dock att få fästa upmärksamheten derpå att StatsUtsk. vid upgörandet af Statsregleringen har att behandla en mängd motioner, åsyftande anslag och att det är StatsUtsk:s pligt alt ibland dessa motioner tillstyrka dem, som äro af största vigt, samt att Ulsk., äfven om det någongång inser nyttan af ett ifrågasatt anslag, likväl nödgas med afseende å Slats-regleringen i dess helhet afstyrka en sådan motion. Sådant har äfven förhållandet varit med den nu förevar:de. Det är bekant att Krigs-Colhii vidare är af K. M. fastställd, och del hade således varit mindre lämpligt alt nu göra en öfverflyttning, som på visst sätt kunde betraktas såsom ett fastställande af denna organisation. Frågan afser dessutom egentligen huruvida nya tillgångar genom anslag skola beredas kassorna, men ehuru vigtiga dessa tillgångar för kassorna kunna vara, så finnas likväl andra ändamål, som f. n. torde kunna anses vara mera maktpåliggande, och StatsUtsk. har derföre ur denna synpunkt trott sig handla rätt då det afslyrkte Hr von Ilartmansdorffs motion. Jag förenar mig således med dem som yrkat bifall till ifrågavaride puukt. Ropen på Propos. förnyades. Hr Ribbing: Jag är visserligen tacksam för de uplysningar, som mig meddelas, men då de innehålla oriktigheter torde det tilllåtas mig alt, minst sagt, få anse dem vara öfverflödiga.