Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln den 25 och af Högvördige Preste-Slåndet den 21 sistlidne Maji, vördsamt förnya det yttrande, som i det återremitterade Betänkandet innefattas. Ankom till Exp.-Utsl. den 14 Junii. Utlåtande, i anledning af väckta motioner om inskränkning af den så kallade Landtmanna-Seglationen. Under framställning af det menliga inflytande å Tullbevakningen, samt den i öfrigt uti flera omständigheter skadliga verkan, som skall hafva uppkommit, genom den uti Kongl. Förordningen den .*1 Februarii i83a Landtmän förunnade fria seglationsrätt, hafva Herrar Halling och Norman uti serskilde till Vä Hofi. Borgare-Ståndet inlemnade Memorial, yrkat, den förre, att Rikets Höglofl. Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att berörde Författning må undergå sådane förändringar, det undvikas måtte, hvad Molionairen ansåg innan kort kunna inträffa, alt handeln och sjöfarten ensamt skulle falla i sådane personers händer, som möjligen endast för densammas bedrifvande sig å Landet bosätta; samt den senare, att samma Kongl. Förordning, i hvad den rörer Landtmäns seglationsrätt med öppna små båtar å utrikes orter, mätte varda upphäfven; 28 Allm. Besv&rsoch Oeconomie-Utskottets Utlåtande N:o 86. och hafva uti Herr Normans framställning instämt Herrar Frodell, P. Toinblad, Leffler, Zander, Bruse, Modin och Arnberg, den sistnämnde under förklarande, att han i Motionairens åsigt sig förenar, då dermed åsyftats control å Tull-Lagarnes efterföljd, samt förekommande af dess missbruk. Efter af förenämnde motioner erhållen remiss får Utskottet till upplysning i ämnet vördsamt anföra, att sedan Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref af den 23 Januarii i83o, anbefallt Commerce-Collegium, att efter granskning af alla de om
Sju iir hade han lefvat, t v l terAiner hade han g %tt i folkskolan och mlnga roliga dar hade h m tillbragt hiirnere vid hafsstranden och hvad han hade att va.nta af franltiden tankte han troligen ej mer pB an den hvite mAsen, som satt och solade sig i aftonglansen dar inidt emot. )) Du minns siledes hvarken far eller rnor?)) fortfor den gamle herrn med en viss fornojelse och gossen svarade u t m en gnista till kiinslororelse: ~ N e j, inte ett grand! D, Och din faster har sjtilf barn eller bur?,)) Js db, f e n stycken, de aro tvH flickor och tre pojkar. Faster siiger alltid, att hon tycker sl bra oin inig, diirfijr att jag inte ar sR storaten som ile andra.)) ) &gt;Sllii. - J a det forklarar hela situationen)), tiinkte han, ~ d e t siiger mig just hnr pass alskad han ar. Mor min kunde ju aldrig proppa nog i mig, jag minns att hon var rent, lijiirtangslig nar jag inte hade nptit. Ran ar sii ensam som hade han regnat hit ... J a g undmr om ban har hgg for jnsekter.)) Och lilrsoin etb underbart svar p&amp; tnnkefrigan, ropade pojken:)) Se, en sii vacker fjaril)), och jngade se ' n ogonblickligen efter den brokiga flnddraren. Ett beltitet k j e smog Bfver den ~iirdes torra aosikte och hsn sade for sig sjiilf: %En vacker och vaken pojke, inte den vanliga typen, siillsynt esemplar, en oslipad diamant. Om jag skulle gora mig besvlir att slipa honom? Om jag sknUe fostra honom for vetenskapen, lgta kunskapens ljus lysa fram genom lrlaraste facetter ...
Den 10 September F. m. 4 g oell prestekalls-penningar, utgående afPrestgårdar, sorn af Kyrkoherdarne bebos, blifvit ti 11 deld te dels Rusthåll, dels löntagare vid Skånska Cavallerierne, utan att någon lärer vilja deraf draga den slutsats, att dessa Prestgårdar borde såsom Kronohemman bortstädjas, eller skulle kunna köpas till skatte. 2:0 Att dessa hemman uppföras i Jordeböckerna såsom Krono. Detta har först iakttagits från och med år 1725, sedan Kongl. KammarCollegium i bref af den 10 December 1724 förordnat, att i stället för de förra många titlarne, endast 3:ne slags hemmansnaturer skulle i Jordeboken införas, nemligen: Skatte, Krono och Frälse. Då blefvo alla Prestegårdar, Kyrkohemman m. fl. införda i Krono-columnen, endast med undantag af dem, som i senare lider frän frälset blifvit donerade; men Kongl. Majtt bär flere gångor lemnat Presterskapct den försäkran, att, genom denna Jordebokens inrättning, ifrågavarande hemman icke skulle ombyta den natur, som dem efter privilegierne tillkommer 3:o Att hemmanen deltaga i båtsmans«* roteringj och utgöra dagsverken till Kungs - *) Se Kongl. Maj:ts Resolutioner på PresteSlåndets Besvär af den 7 Julii 1752 §. 10, och af den 8 October 1820. 48 Den 10 September f. m. vårdar och Kungsladugårdaräfvensom att åboerne deltaga i II i k s dags man n a-val och betala Riksdagsmanna-arfvode. Enligt Kongl. Brefvet af den 20 Februarii i6yo, böra väl Frälsehemman taga lika del med Kronooch Skattehemman i båtsmanshåll, hvilket stadgande i större delen af Riket blifvit iakttagit, men genom Contractet om Båtsmanshållet i Hallands Län af den g
»Icke sitter jag tyst», svarade han, »för det jag har någonting emot dig eller honom eller för det jag mindre än andra ser, att han är en märklig man, som därtill äger ringa tankar om sig själf. Men det kan hända, att man ej så länge just får glädjas åt honom, och varder då din sorg efter en så manlig son tillräckligt tung, fastän icke alla prisat för dig hans förtjänster.» Då det led mot sommarens slut, visade Torhall spåman sig sorgsen; och när hans värd sporde honom, hvad som var på färde, svarade han: »Jag tänker icke godt om det höstgille, du snart ärnar hålla, ty det faller mig in, att en spåman då varder dräpt.» »Den saken kan jag klara», invände Hall leende; »jag äger en tioårig oxe, som jag kallar Spåmannen, enär han är klokare än de allra flesta nöt. Den ärnar jag just slakta till höstgillet, för hvilket du ej behöfver ängslas, ty jag tänker, att det, likt mina andra gästabud, skall lända dig och mina öfriga vänner till heder.» »Jag varnar dig för detta gille», återtog Torhall spåman, »ej därför, att jag är rädd om mitt eget lif. Nej, ännu större och underligare tidender förestå, dem jag ej denna gång vill yppa.» »Då skall häller icke gästabudet göras om intet», förklarade han. »Jag har intet mera att invända», slöt Torhall, »ty det, som är förut bestämdt, skall tima.» Höstgillet hölls den fjortonde dagen i oktober månad, men endast få gäster infunno sig, ty vädret var hvasst och farligt att färdas i. När man om aftonen satt sig till bords, sade Torhall spåman: »Nu vill jag bedja eder alla härinne, att I följen detta mitt råd: ingen enda träde i stundande natt utom dörren! Ty eljes kan mycket ondt följa; och hvad varsel här än kan komma att visa sig, gifve ingen akt därpå!» Värden Sido-Hall bad alla därinne lystra den talandes ord, »ty de pläga gömma sanning», sade han, »och är det bäst att icke utsätta sig för farlighet, när man därtill icke är tvungen.»
Att sluta af motiveringen, har Utsk:t ej åsyftat annat, lin en förbättring i form eller uttryck, som naturligtvis alltid måste vara önsklig, men, då tillika synes hafva skett en ändring i sak, hvilken efter mitt omdöme skulle vara både oriktig och skadlig, vågar jag anhålla att §:n måtte återremitteras. Gr. Sparre: Skiljaktigheten mellan K. M:s Propos. och Utsk:ts Betänk, i denna § består deri att, då enl. K. M:s Propos för tillämpning af §:n erfordras att just det våld, som inträffat, skall hafva varit efter öfverläggning Asyftadt, Utsk:ts åsigt deremot är, att om den våldsamma gerningen varit öfverlagd, och den inträffade skadan jemväl åsyftad, det är likgiltigt om denna skada ingått i öfverläggningeti, hvarom dessutom bevisningen blir särdeles svår. Hr Olivecrona: Jag har tagit mig friheten att i min re servation föreslå en ny redaktion af denna ifrågav:de 11 g; och då denna reservation möjligtvis kan ega något företräde framför Utsk:ts förslag, derigenom att den framhåller tydligare den subjektiva sidan af brottet, hvaraf straffbestämmelserna kunna bero, anhåller jag att vid blifvande återremiss Utsk:t måtte taga mitt förslag i närmare öfvervägande. §:n återremitterades. § 12. Hr“0 li vec ro u a: Då nu den 11 §:n blifvit återremitterad, anhåller jag att så äfven måtte ske med denna punkt, på det att någon redaktionsförändring i den måtte vidtagas; och anhåller jag äfven att, i händelse af återremiss, ett i min reservation af mig upgifvet förslag måtte af Utsk:t vid öfverläggningen ang:de denna punkt tagas i betraktande. Gr. Sparre: Den 21 Mars /. m. 337 Gr. Sparre: Så litet jag i öfrigt är benägen att bestrida en återremiss, måste jag dock i detta fall motsätta mig en sådan.
Men då icke skall inträffat, hvad man likväl bordt vänta, att ett så allmänt nyttigt Verk, som detta Sammandrag, funnit den afsättning, hvarigenom åtminstone kostnaden blifvit ersatt, har likväl Utskottet, med öfvertygelse, att Stats-Verket för sådane företag ej bör vidkännas någon utgift och icke heller meddela Lånunderstöd, fördenskull trott sig icke böra understödja den del af Motionen, som härå är syftande, utan ansett det af Riksdags-Fullmägtigen Insulin föreslagne sätt lämpligare kunna vidtagas till Författarens skadeslöshållande, likväl med den inskränkning, som Kongl. Maj:t, på tillgörande underdånig ansökning, utan tvifvel finner böra ega rum, att nemi. Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse, anbefaller Stats-Utskottets Betänkanden. 345 Consistorierne anmoda Församlingarne inom deras Stift, att så vidt de åstunda och tillgångarne sådant medgifva, af berörde i oeconomiskt hänseende gagneliga Sammandrag inlösa exemplar, hvarigenom upplagan snart nog torde vinna afsättning. Hvad åter angår Pehr Anderssons hemställan, huruvida Assessor Lundeqvist hörde till särskild Kongl. Nåd, medelst något honom passande hederstecken hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas, anser Utskottet sådant vara en åtgärd, som Riksens Ständer icke tillhör. Detta hemställes vördsamligen till Riksens Höglofl. Ständers hepröfvande. Stockholm d. ai Martii i8a3. Ankom den a5 Mars 1823. Betänkande, angående Beråknings-grunden för Riks-Markegångs-priset å den under Rikets Ämbetsoch Tjenstemanna-Staten med penningelöner uppförde Spannmål. XJ"li den om Stats-Verkets tillstånd och behof under den 25 nästlidne Januarii af - 346 Stats-Utskottets Betänkanden. låtne Nådiga Proposition, har Kongl. Maj:t, i anledning af Dess och Rikets Stats-Contoirs i underdånig Berättelse rörande StatsVerkets förvaltning af den 16 förutgångne
Man håller också på att anordna salustånd i » the Woman ' s Building », hvaruti den mindre bemedlade kvinnan kan utställa och försälja, såsom souvenir af utställningen, handarbeten och prydnader inom den dekorativa konstens gebit. Ett af de första föremål, som komma att intaga sin plats i » the Woman ' s Building », blifver troligtvis bysten af Harriet Be.echer Stowe, Onkel Toms stugas författarinna. Denna byst är utförd af miss Anne Whitney från Boston, på bekostnad af staten Connecticuts kvinnor, hvilka för detta ändamål subskriberat 1000 dollars. Slutligen vill jag nämna såsom ett bevis, hur öfverfylld den kvinnliga arbetsmarknaden är äfven här hos oss, samt hur svårt det är för unga flickor att finna lämplig sysselsättning, att då häromdagen » Hygeia Vatten * C:o » annonserade i en morgontidning efter 500 flickor att sköta försäljningen af Hygeiavatten vid världsutställningen, innan på- följande dag ej mindre 4,600 sökande anmält sig, alla villiga att arbeta för en dollar om dagen, hvilket knappast räcker till att bestrida utgifterna för deras föda under dagens lopp samt spårvagns afgifterna för att komma till och från arbetet. Om svenskarne därhemma ville lyssna till varningar och svenskarne här ute alltid sade den osminkade sanningen, hur mången ung man och kvinna skulle då ej förnöjd stanna på fäderne torfvan. Signe Ankar / ett. Tvänne En hamnar jag vet, dit ödets stormar ej hinna: är den grönskande graf, en är den älskades famn. Vitalis. IDUN 184 Iduns Ghicaöotäfliii: Ytterligare fyra pris komma att utdelas. Sedan första pristagarinnan, fröken Stina Bengtsson, nu gifvit tillkänna för redaktionen, att hon ej är sinnad företaga någon Chicagoresa, har hon, enligt kvitto, som vi nedan meddela, nu hos Notarius publicus lyft de henne tillkommande 800 kronor af prissumman. Ånnu fyra pris å 100 kronor hvartdera komma således att utdelas till de listor, som i förtjänst komma närmast, så snart hrr prisdomare hinna afsluta det ytterligare granskningsarbete, som härigenom göres nödigt.
Enligt 2:a §., hafva Revisorerne, i likhet med hvad vid förra stats-revisionen blifvit framstäldt, funnit det vara till mera redighet ledande, om de för hvarje föremål anslagna medlen blifvit uti särskilda konti redovisade, samt tillika uttryckt den förmodan, att, genom det förslag till gemensam hufvudbok för hela Krigskollegium, som blifvit upprättadt, detta ändamål kommer att vinnas. I anledning häraf får Kollegium, — jemte åberopande af hvad i underdåniga utlåtanden den 18 Januari 1848 och den 14 Februari 1850, till följd af Rikets Ständers Revisorers berättelser om granskningen af dels 1844 och 1845, dels 1846 och 1847 års räkenskaper, blifvit rörande ifrågavarande ämne hufvudsakligen anfördt, i afseende å de hinder, som ansetts möta för vidtagande af de ändringar uti fastställda hufvudboksformuläret, som skulle blifva en följd, derest Revisorernes förnyade framställningar skolat efterkommas, — underdånigst tillkännagifva, att genom sednast upprättade, Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning underställda, förslag till hufvudbok för Kollegium det af Revisorerne åsyftade ändamål vinnes.
Den, som godkänner det af Utskottet föreslagna, och af tre Stånd antagna, tillägg uti 16 §, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej} kommer §:n att i dess nuvarande skick bibehållas, på sätt Borgare-Ståndet beslutat. 4 Beuillmnys-Ulskullets Memorial, N;o 18. § 23 och § 145 inom. 7. Utskottets förslag i dessa delar har blifvit af tre Stånd godkändt, hvaremot Hedervärda Bonde-Ståndetför sin del, beslutat, att posthemman i allmänhet, och icke endast de i 145 § 7 mom. af Utskottets förslag upptagne, skola vara befriade från den i 23 § stadgade särskilda bevillning. I anledning häraf får Utskottet, för den händelse Bonde-Ståndet icke skulle vilja frånträda detta sitt beslut, föreslå följande voteringsproposition för frågans afgörande i förstärkt Stats-Utskott: 6:0. Den, som godkänner § 23 samt § 145 mom. 7, sådana de af Utskottet blifvit föreslagne och af tre Stånd antagits, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej ; vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, den i 23 § för vissa posthemman nu stadgande särskilda bevillning att helt och hållet upphöra, samt, i följd deraf, §:n att erhålla följande lydelse: ”För de lotshemman, som afgiften.”, äfvensom det af Utskottet föreslagna 7 mom. af 145 § att försvinna. § 35 mom. 2. Detta mom. har blifvit af Presteoch Bonde-Stånden samt numera jemväl af Ridderskapet och Adeln godkändt, hvaremot Borgare-Ståndet beslutat, att den här föreskrifna bevillning af actiebolag m. 11. endast bör ega rum för den utdelning, som öfverstiger 5 procent af kapitalfonden; och såvida Borgare-Ståndet icke skulle vilja med de öfriga Stånden sig förena, torde alltså omröstning böra anställas enligt följande voterings-proposition: ,7:o.
Då Kongl. Majit, af skäl, som förut i dag å Riks-Salen blifvit Rikets Ständer meddelade, funnit Sig hindrad att lemna Dess Nådiga samtycke till Rikets Ständers i underdånighet, jemte skrifvelse af den 23 sistl. April, insända förslag lill Vexel-Lag; men Kongl. Majit, som, till den inhemska industriens ytterligare upplifvande och förkofran, länge önskat se en sådan lagstiftning om inrikes Vexlar införd, sorn den Rikets Ständer nu åsyftat, jemväl förklarat Sig i Nåder vilja, genom Contra-Proposition, föreslå Rikets Ständer en Lig för inrikes Yexlar, .af enahanda lydelse med Rikets Ständers eget förslag, utom att från detsamma blefve uteslutet hvad som kunde hafva tillämpning på Yexlar, dragne emellan Sverige och utrikes ort; så Kongl. Majits Nådiga Proposition N:o 79. 3 varder den på nyssherörde sätt sammanfattade Lag för inrikes Yexlar, hvaröfver Siats-Rådet och Högsta Domstolen, jemlikt bifogade Protocolls-Utdrag, yltranden afgifvit, härhos till Rikets Ständers antagande öfverlemnad; och enär Kongl. Majit fästat den synnerliga uppmärksamhet vid Rikets Ständers förslag, att, fastän det icke ifrån Rikets Ständer inkommit, förr än den sisla dagen i förra månaden, Kongl. Majit likväl redan kunnat, i grundlagsenlig ordning, meddela Dess Svar deiå och Proposition i ämnet, samt denna icke innefattar annat än hvad Rikets Ständer sjelfve förut framställt, förväntar Kongl. Majit äfven, alt Rikets Ständer egna åt frågan den skyndsamma åtgärd, hvarförutan det icke blifver möjligt, alt Rikets Ständer kunna fatta deras beslut, innan den tid tilländalupit hvartill Kongl. Majit önskat Riksdaes-jöromålen slutade. O H Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. R. Martin.
Alnar 113 K*- 3444 Kr 5,32 2 Kr 75 Aln. 84,675 "Vagnar, alla slag, utom Resande Vantar, alla slag . Vax, färgadt Vaxduk Vigter, alla slag, utom Apothekar Vin: Bourgogne. ... « . — Champagne —- Tokai jer . Väfnader, Siden-, alla slag utom Krusflor ^StyCken68x Siden-, alla slag, utom af Krusflor \ ‘ Bomulls-, alla slag, utom hvit och (Alr 266,606 slät Nettelduk och BomulLs-lärft IStycken 220 f Alr 837,226 iStyck. 3,o85 YTle-, alla slag , s Linne-, alla slag, utom slät KamfAlr 482,689 marduk * ' k/ Håroch Tagel, alla slag . Alr 2,064 Ol-ättika . 825. Lfe. 1,1444 • • • • • • • Ris 4t9s Böck. 8951 Ris 78*5 • • Alr 448,009 Styck. Värde. 22]130 ide i hvilket förhållande Rikets Innevånare af Män, och Qvinnor, som stå i Mäns ställe inom olika Stånd, År 1826, utgjort Bevillning efter 2 Art. för Tjenst, Rörelse och Egendom. A n m a r k e s: 1 Prester. 'saller. gt Burskap, Läkare, Artister, Acteurer och alla bättre privatorUm Betjente, såsom Frklse*Kameretäre» Inspectorer, Bokhållare och Skrifvare.' dragare m. fl. sorn icke kunnat hänföras till Bönde-Ståndet eller den egenteliga Arbets-C lassen* 'smeder, med alla dessas vederlikar, Lärogössat och jemväl äådane drängar, söm nyttjas till uppassning.
Nio 5 visar. Kommande Utskottet alt vid regleringen af Nionde Hufvud-titeln iakttaga den förhöjning af 2,000 R:dr, som der uppstår genom Emeriti-Iöners ökande. 22:o. Till förbättring al 3 Professörs-löner vid Lunds Universitet, så att de må utgöra 4,000 Ridr hvardera, samt till 15 Adjunkts-löners höjande till 2,000 R:dr hvardera, har Kongl. Majit äskat tillsammans 14,700 Ridr Runt; och anser sig Utskottet, af skäl, sorn blifvit anförda i dylik fråga om Upsala Universitet, böra å Kongl. Majlis berörde förslag tillstyrka Rikets Ständers bifall. Bill. till Ii. St. Beträffande Irågan om 4 Professors Emerid löners höjande till 4,000 R:dr R.mt hvardera, skall Utskottet, vid regleringen af 9:de Hnlvud-liteln deröfver sig yttra. 23.0. Utskottet har jemväl erhållit remiss å en af Professor vigardh väckt motion, deruti yrkas, att Bibliolhekarien vid Lunds Universitet, som nu åtnjuter i lön 150 tunnor spanmål, värd 2,000 R:dr R:mt, och kontant 1,200 R:dr, måtte sättas i samma vilkor, sorn den i Upsala och således undfå i förhöjning 800 R:dr, hvarigenom lönen för denne träget sysselsatte tjensteman blefve 4,000 R:dr om året, samt alt v. Bibliolhekarien mätte, i stället för nu innehafvande 1,050 R.dr, erhålla 2,000 Hulr och således ett tillskott af 950 R:dr. Då billigheten talar för höjande af lönen för ifrågavarande Bibliothekarie till det belopp, motionären föreslagit, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer matte de äskade 800 R:dr R:mt bevilja. I afseende åter å v.
M. behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att, vid förehafvande af ej mindre Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 1 December 1834, hvarigenom Rikets Ständer anhållit, att förslag till Förmyndarekamrar måtte utarbetas, och alt Rikets Ständer sedermera kunde få i ämnet afvakta Nådig Proposition, än ock vederbörande Öfverdomstolars häröfver infordrade underdåniga utlåtanden, hade E. K. M„ som delade Rikets Ständers uttryckta önskan, angående inrättande af ändamålsenliga Förmyndarekamrar, och afven i Nåder ville åt, detta ämne egne en fortfarande omtanka, men ansåge möjligheten af framgång i väsend.lig moa bero af de counnunala förb allan - 5». Expedit iöns-Utskottet s Forslag till und. Skrifvelse, IV.-o tgS. rienas utveckling, oell någon allmän föi fattning om Förmyndarekamrar icke för det närvarande kunna beslutas, hvadan omförmälda fråga ännu måste blifva hvilande, deremot funnit, att en lagförbättring kunde utan uppskof åstadkommas, dels genom tillämpning af de i 10, 11, 13 och 14 §§ 15 Cap. Ärfda Balken af förslaget till ny Civillag följda grunder, så att förmyndare uttryckligen ålägges att, när fränder ej äro till, eller ej vilji granska hans räkning, densamma hvatt tredje år lill Hätten inlemna, och anvisningar meddelas derom, huruledes, vid förmyndares dödsfall eller försättande i concui stillstånd, förhållas bör, till vårdande af de omyndigas angelägenheter, samt i öfrigt flera af nuvarande föreskrifter i ämnet vinna ökad ändamålsenlighet och bestämdhet, dels ock genom tillagdt stadgande derom, att stad, socken och härad må utse gode män att hafva tillsyn öfver förvaltningen af dithörande omyndiges egendom, och att dessa gode män skola ega i afseende härå lika talan, som närmaste fländel är tillagd; hvilket sednare stadgande E. K.
Träffas ä b y r å n k l. Utgifning-stid: hvarje belgfri fredag. Telef. fullständig mode-o. mönstertidning. Redaktör o c h utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. &gt;Ösnummerförsäljning! Qbetshés l^aitst. ningen, d o c k som veta afgiften men sig för något det oaktadt dröjligen seende. med hafva ej af Iduns erhållit fullgöra abonnements3 första tidningen, indrages Om orlofssedlar och afskeds^ betyg. qvarta /, torde sin skyldighet Tidningen nästa erlagt eljes från afoch nummer. qvartalsprenumeranter talsskiftet förnya den 1 Oktober sin prenumeration. göra detta 54, å Iduns en tr., å närmaste eller plar och bedjas expedition, i god tid å stadsposten; sig tillsända kunna landsortsboar Den, som samlar expedition, afgiften erhåller under qvarKlarabergsgatan och insänder tidningens om Stockho / msboar postanstalt. prenumeranter till erinras nploljyeket — b å d e klokt o c h ^A / g för dessa exemkorsband. eller sanningsenliga uppgifter, som i dylika f ö r e k o m m a, utan att mindre man ännu börjar Dess i hvars af qvartalets är herr fina rubriken flera ett författare och uttalanden, Berättelsen första med stort mottagits kommer att nummer. Johan Wordling, sympatiska i&gt;Qvinnor » skisser under intresse, enligt af Iduns fortgå till ning af frågan På läsarinnor. årets slut. m. fl. i ej flyttade till Klarabergsgatan 54, 1 tr. upp. betyg ' s Det ärlig, nykter, villig anständig, menskligheten, kande, af hvilka byta plats, om alt följa det som de begäran » — är det det nog ej ofta ej framvisa alltid tillförlitligt? aftvingats månader skrifva » svart O c h detta: » på egen före Har belygsskrifvaren, hvilken, flyttningstiden nödatt afvände utan såsom ett vackert, ligt att vilja ett skrifva Helt att hvilken mo, så betyg att år städslat med en rättare, i en tyget.