Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon hade sagt honom, hur feberaktigt hon längtade efter hvarje den minsta underrättelse, hon hade bedt honom om att få läsa hans Memoarer, det stora verket, som hon så ofta sett honom syssla med; det föreföll henne som skulle hon derigenom få ett slags ersättning för det personliga umgänget. — —Ja, hon visste nu icke allt hvad hon skrifvit i ögonblickets upphetsning, hon visste blott att hon tiggt honom om ett ord att stilla sin svidande längtan med att hon sedan dag efter dag väntat på ett lifstecken, men att intet kommit. Hon kunde icke sitta stilla; oron dref henne ut. Hon gick och gick, jagad af en inneboende, obestämd beklämning, som hon icke kunde döfva. Hon gick och gick, som om den utpinade kroppen på detta sätt kunnat fly undan själsslitningarne. Men medan hon ilade längsmed vägar och stigar, satt tanken vid sjukbädden der borta vid Avenue Matignon — hon kände smekningen af ett par genomskinliga händer och hörde ord, som snärjde hennes själ och till sist slog längtan sin klo i hela hennes varelse; den drog och drog; det var som tjenade det ingenting till att fly, och hon sjönk ned på en bänk eller på en sten, der hon kunde bli sittande timmar å rad, utan att veta, hur tiden gick. Och nu hade alla andra förnimmelser drunknat i en stämning af skilsmessans bitterhet och skilsmessans smärta, den djupa, vemodiga smärta, som fått ett så enkelt och så gripande uttryck i dessa två vers, hvilka hon upprepade för sig sjelf, gång på gång, med tårfylda ögon, lik en bedjande nunna, som lidelsefullt upprepar sitt Ave Maria, gång på gång: Der står en ensam fura långt uppe i höga Nord; hon sofver under ett täcke af snö öfver frusen jord. Hon drömmer om ett palmträd fjerran i Söderns land. Palmen — ensam — försmäktar i brännande ökensand. Då hörde hon jernhammaren slå tolf slag på kyrktornets klocka; hon reste sig hastigt och gick hemåt. Der sutto kring bordet i hotellets aflånga matsal herrar och damer i muntert samspråk, och sorlet af deras gälla röster och klangen af deras själlösa skratt slog emot henne med brutal styrka, då hon trädde in.
anse för lika, o m hör då framför uppfostran, Man lott o c h ej som ej ännu åtviktigöra uppfoöfverlämna underoch misss o m deras barn råka ut för. skulle för verk. ringdet gehemmet. mande skolan kontrollera, beta hela tiden. s k r i f t. nödvändighet arbete skolan fordrar tid. större m å t t intellektuelt arbete. med anRiktiga martyrer för föräldrarnes fåfänga sanning i detta, och äfven i ett beockså måste Skolan s t a d e l e n af d e s s det föräldrar och målsmän, D e t ligger n o g deras deras ovillkorligen sig tre f r ä m m a n d e ^^tändigt öfvervakas kvällarna, o c h tiden för s ö m n e n afknappas. betungande, kan ingen undra på, och slöjd. en både gäfvadt $ ta M e n krafter, och ka musik för Sådai synnerhet som lagen äro olika, o c h m e n a, att o m Knutson. JJnna jämnmod obetydligaste de ofta samtidigt måste allmänhet Hon går som i en drömvärld, Hon frågar sig förvånad: » iYlånn ' konstens inre väsen är dunkel känslotrånad? » en den ej b a r n att g å läsvägen. stackars barn kunna naturligtvis annat än öfveransträngda, Hon liknöjdt lyckan pröfVar vid tombolan och vinner en pappersros, hvars färgspel 1 lifvets purpur brinner. skrifves Vid honom att underrätta o m, att. v e d e r b ö r a n d e e j läst familjer att föräldrar ga obegåfvade På rosenläppar friska förstummas veka frasen, och blek hon vänder åter till marknaden och gasen. anledning hembörda. Hit hör framför företeelsen, na obehag. beDetta beror naturligtvis det, uppmärksamhet Men faktum, o a k t a d t alla skolans u n g e och hindrar sätt att lära sig att m e d förslappas, är d e t hvarje små ö f v e r sin läxa. nerna, där det fordras — ensam uti mörkret om sol och prakt han spelar. Blind — för en likes öga han bilder skönt fördelar.
Dessutom bör bolaget tillförbinda sig att inom behörig tid anskaffa ej allenast de för trafiken beböfiiga ängoch segelbåtar, så att transporterna företrädesvis och isynnerhet på de större sjöarne kunna hedrifvas med ångkraft, utan äfven stations-hus och magasiner vid omlastningsställena; och åligger det bolaget alt framgent i fullständigt skick underhålla denna kommunikations-linie med dertill hörande transport-maleriel och byggnader, emot rättighet att uppbära de afgifter, som för trafiken på samma linie skola utgöras enligt den i sådant afseende af Kongl. Majit fastställda och då gällande taxa. § 132. För att, efter den fördelning Kongl. Majit i Nåder pröfvar lämplig, användas till dels anläggning af nya, dels förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, hafva Rikets Ständer till Kongl. Majits disposition anvisat en årlig anslagssumma af 150,000 Ridr och således för åren 1858, 1859 och 1860 ett samrnanlagdt belopp af Fyra hundra femtio lusen Ridr; börande vid dessa medels utbetalning de bestämmelser och stadganderi, som förekomma i §140 tjena till efterrättelse. § 133. Under de allmänna vilkor och föibehåll, som för andra dylika, vid denna Riksdag anvisade, Stats-bidrag enligt förut åberopade § 140 blifvit stadgade, hafva dessutom följande särskilda Stats-anslag af Rikets Ständer beviljats och anvisats till utgående i den ordning och på det sätt samma § föreskrifver, nemligen: 1 :o för en vägs anläggning mellan Vesteroch Öster-Dalarne, genom den till Öje Kapell-församling hörande del af Wenjans socken, Femton tusen Ridr; Stals-Utskotlels Memorial M 281, 2!) 2:o för anläggning af väg mellan Öfver-Torneå och Pajala socknar i Norrbottens län, med den riktning, som genom laga kraftvunnet beslut blifvit för denna väg bestämd, Sextio sju tusen fem hundra K:dr. § 134.
De äro fanatiska missionärer och de åstadkomma strid och tvedrägL Antingen väcka de förargelse eller hänförelse — de lemna ingen likgiltig. Deras förtjenster och brister äro i samma grad i ögon fallande, deras princip är klar, deras vilja genomförd med en beundransvärd energi. Det är tota-litetsoch gemensamhets-verkningen, Meiningarne eftersträfva. Först i det afseendet, att de anse iscensättningen lika så vigtig som utförandet och vidare på det sättet, att de i utförandet lägga mera vigt på samspelet än på de särskilda prestationerna. Klart är, att vid en sådan teater blifver instruktören i framstaende grad hufvudpersonen. Af skådespelaren fordras först och främst disciplin. Naturligtvis skadar det icke, om de äro dugliga konstnärer, men hellre må de vara lydiga medel mattor, än kraftiga och egensinniga genier. Hos Meiningarne äro alla soldater och blott en — instruktören — är officer. Detta är skälet, att bland Meiningarne icke finnes någon af de stora stjemoma. Ty de stora och berömda konstnärerna hvarken kunna eller vilja böja sig så kraftlösa under en annans bestämmande ord, så militäriskt stå i ledet tillsamman med gemene man. Inträffade det alltså att inom Meiningarnes trupp ett sådant geni uppdyker som på sin tid Josef Kainz, så deserterar han hastigt till en annan teater, der hans ljus kan få stråla så dominerande som möjligt. Ofverallt der Meiningarne draga fram, skola de påträffa en kritik som förargar sig och öfverlägset förklarar: de äro dal i ga aktörer. Intet kan vara mera osant. Obestridligt är att man blott sällan i deras framställningar får se mästerligare prestationer; till ersättning är intet helt och hållet misslyekadt. En statistroll spelas med samma omsorg som en hiifvudroll, och äfven truppens förnämsta krafter måste göra l.jenst som statister. Derigenom uppnås ett samspel,som är så fulländadt, att man icke har rättighet att tala om ett dåligt utförande. Och detta samspel stödjes vidare af en iscensättning, som är höjd öfver allt beröm. Här i Köpenhamn ha vi åtminstone aldrig sett något på långt när så utmärkt och säkert skall äfven Stockholm känna sig imponeradt.
RidDerstapets och Adelns uplysta granskning, förestår jag ödmjukast til »vinnande deraf, at sä snart krig infaller och detz mödor genom skjutsning nalkas en provins, bör en Comité af Högloft. Ridderstapets och Adelns, Jordägare af ofrälse Ständcts och Bonde-Ständets LedaiLi, 122. möter, 962 Den 23 Junit. möter, wald af Standen iprovincen nedsättas, hwaruti Ledamöters antal af Högloft. Ridderffapet och Adeln kunde bestämmas tilfpra, och af de andra Ständen lika manga eller ock hälften, enligt hwad som wid Riksmöten föregär, hwilken Comité, understödd af Konungens Befallningshafwande med erforderliga uplysningar, sä wäl ägde at föreflä skjutsernes fördelning lil utgående landwägen, som den lättnad den kunde winna genom sjö-transporter, derest de kunna anwändas, äfwensom alla klagomäl ä wid skjutserne förefallande oordning, samt saknad skjutsbetalning borde wid denna Comité uptagas, utredas, och til Konungens Befallningshafwandes widare ätgärd öfwerlännäs; hwartil jag fluteligen wagar tillägga den önskan, at Kronoskjutserne kunde betalas i likhet med hällffjutsen, samt alltid genast liquideras af Transport - Befälhafwaren. Stockholm den 28 Junit 1809. Friherre 8tg.e1 von Ikoll8tein, LorI. uclvjtz .- Innan jag pttrar mig i dagens deliberations - ämne, anhäller jag ödmjukeligen fä uptaga en liten stund af den tid, som rörer mig enskilt. Jag har haft det missöde, at misshaga Ridderskap^ och Adeln derigenom, at jag oblpgtsagt och bekant sanningen.
Förmodligen har man föreställt sig att kunna framkalla en industri af fina hatt flätors förfärdigande. Men som erfarenheten visat, att detta icke hittills lyckats, så föreslår jag emedlertid, att till lättnad för dem, som vilja förtjena sitt uppehälle med hattars förfärdigande af flätor, dessa sednare måtte få införas mot en afgift af 16 sk. b:ko per fä, med ett åsatt lämpligt medelvärde af 5 R:dr b:ko. Kläder, andra slag: å denna artikel föreslår jag förbudets borttagande och ersättande med någon lämplig tullafgift, enär erfarenheten visat, att det hittills gällande förbudet visserligen icke hindrat smuggling. Då Utsk. för sådan händelse icke lär underlåta Den 29 December. 205 att rådföra sig roed sakkunnige personer, föreslår jag emellertid icke några bestämda belopp, men hemställer dessutom i sammanhang med frågan om denna artikel, huruvida det må ansesolämpligl alt föreslå några mera bestämda föreskrifter till förekommande af den betydliga tullförsnillning, som nu bedrifves genom resande, sedan ångfartygskommunikationerna blifvit så mångfalldigade; såsom t. ex. alla utifrån ankommande resandes koffertar och kappsäckar, här likasom det sker uti England, Frankrike och Tyskland icke skulle visiteras å fat tygen, utan intagag i tullhusen hvarest tillsynen kunde med större noggranhet verkställas än, som nu ofta är möjligt. Lim: Husbloss anser jag. för högt uplaget både i värde och tullafgift och föreslår för denna för flere handteringar angelägna artikel en jemkning i värdet, såsom jag tror närmare det verkliga, till 3 R:dr och tullafgift 8 sk., enär husbloss icke tillverkas här i landet. Verkan af den höga tullen synes deruti, att ej mer än 140 & sistlidet år blifvit förtullade. Ljus. I fall II. St. skulle nedsätta tullen på talg, såsom ofvan i sammanhang med viktualievaror i allmänhet är föreslaget, till hälften af nuvarande beloppet eller hvad densamma utgjorde före Finska traktatens uphörande, så föreslår jag nedsättning å artikeln Stearinljus med en tredjedel, eller till samma lull, som nu gäller för talgljus, 2 Rdr 24 sk.
Lagoch Oecon.Utskms d. 2 dennes e. m. på bordet lagda Utlät. Nio 43 i anledn. af återremiss å betänk. Nio 21, angide förändringar i K. Mis nåd. stadga om skiftesverket i Biket d. 4 Maj 1827 och K. kungör. d. 9 Juni i832. Hr Stuart, Carl Gust.: Få författningar hafva i sednare tider utgjort föremålet för ett så allmänt och mångfaldigt klander, som 1827 års skiftesstadga. Vid sista riksdagen väcktes en mängd motioner, åsyftande dels ändring, dels upphäfvande af denna författning i dess flesta delar. Efter moget öfvervägande af hvad ä ena och andra sidan röride detta ämne blifvit anfördt, funno dock B. St. dessa klagomål öfver författningens innehåll och syftning vara mindre grundade. Det var således endast i några föga väsendtliga omständigheter, som B. St. godkände de föreslagna förändringarna och derom hos K. M. i underd. anhöllo, hvarefter desamma blifvit vidtagna. Sammansatta Lago. Oecon.- Utskin vid denna riksdag hafva likaledes afstyrkt de nu ånyo väckta motionerna om ändring i berörde förordn., endast med ett enda undantag, eller förslaget, alt den deri meddelade föreskrift, det högst 3 skiften få utan ägodelningsrättens tillstånd medgifvas, måt'te ändras till följande lydelse: "Skulle belägenheten på något ställe härifrån oundgängligen fordra undantag, och kan icke sådant genom en eller flera delägares utflyttning, på sätt i i3 cap. 1 § sägs, afhjelpas; då må tre eller högst fyra skiften hvarje delägare på enahanda sätt tilldelas.” Hr Strussenfelt har emot detta 19 H. 20 Den 9 Februari f. m. förslag afgifvit en Utskrns första betänk, bifogad reservation, deruti olägenheterna af hvad Utsk:n föreslagit blifvit omständligen utvecklade. Med hufvudsakligt afseende härå blef äfven detta betänk, af R. o. Ad. återremitteradt samt af BorgareSt. afslaget.
kandidaten Helga Linder, som förut tjänstgjort vid Eksjö laroverk, har förordnats att under instundande hösttermin bestrida en extralararcbefattning vid allmanna Isroverket i Vestervik. Norge. Pd förslag af en, för ordnandet af Sernina~ * ieviise ?zdet nedsatt kgl. kommission, har Stortinget beslutat att uppratta flere seminarier, der icke blott fordringarne och profven skola vara lika för man och kvinna? utan der afven undervisningen skall vara gemensam. Vid alla seminarier, der Irvinliga elever finnas (endera uteslutande s&amp;- dana eller tillsammans med manliga) skall minst en lararinna ti1lsiitt.a~. 1Vorge har fdtt. sin f ~ r s t a kvinliga postrndstare, frölren A. Landniark i Elverum och sin första kvinliga urnzakare, fröken A. Naess i Kristiania. Finland. Finsk Uvinnoförening har genom en g&amp;fva af 1000 mark f r h en okand gifvare kunnat Ia.gga grunden till en stipendiefond för kvinnor. Föreningens berattelse för 1889 utvisar en liflig verksamhet, sammankomster, föredrag o. s. v. Fröken A. Gripenberg har hiillit eri serie intresseväckande f3redrag rundt omkring i landet. Danmark. Fru Leaeitt från Boston, medlem af Varldens kvinnors kristliga nykterhetsförening, har i slutet pd förra mdnadeii hAllit föredrag inför föreningens danska afdelning i Köpenhamn, med dess ordförare, fru Elisabeth Selmer till tolk. I sju Ar har fru Leavitt rest omkring och talat för Aterh8llsamliet fr %n starka drycker och för höjande af moralen; 192 gauger har hon talat med tolk, och hennes ord ha dtergifvits p s 38 olika sprsk. England. " arolina Bigg ' s minnen &amp; r namnet p&amp; en fond, som samlats till minne af denna nitiska arbetare för Itvinnosaken. Den är ämnad till utdelande af räntefria lan &amp; t studerande kvinnor.
Departement af den 27 April 1858, enligt hvilket berörde utgifter, likasom de s. k. liemliga utgifterna, som för året 1859 uppgått till 16,051 R:dr 38 öre, bort i detalj endast inför Kongl. Majit redovisas, i sammanhang hvarmed jemväl förordnats, att, i stället för verifikationer, protokollsutdrag skulle räkenskapen biläggas, utvisande att sådan underdånig redovisning egt rum; hvilket förhållande, enär Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 20 Januari 1858, angående regleringen af utgifterna under nämnde hufvudtitel, ej föranledde till det antagande, att det under samma hufvudtitel förekommande anslag till skrifmaterialier m. m., deraf ofvanomförmälda utgiftsposter blifvit bestridda, finge redovisas i annan ordning än den, som för allmänna medel vore stadgad, Revisorerne ansett sig böra för Rikets Ständer anmäla. Af ett inför H. M. Konungen den 4 Maj 18fll hållet protokoll, deraf en bestyrkt afskrift finnes 1860 års redogörelse bifogad, inhemtas, att under revisionsåret utgifvits: för reseoch kurirkostnader 12,621: 93. » expektanslöner och tillfälliga uppdrag 14,145: 79. » Beskickningarnes extra utgifter 13,320: 7. d hemliga utgifter 19,077: 37. eller tillhopa 59,165: 16. äfvensom att, efter föregången redovisning inför H. M. Konungen, Chefen för Departementets Kameral-afdelning för berörde medels förvaltning erhållit nådig decharge.
Ständer, att af Statens knappa tillgångar bevilja den för Herr Landshöfdingen Järta i Nåder föreslagne Pension af 2000 R:dr B:c. om året, enär sådant skulle utgöra prrejudicat för andre förtjenstfull Ämbetsmän, som under en ålder, då Staten af deras erfarenhet och verksamhet kan Stats-Utskottets Betänkanden. 1589 skörda frukter, taga afsked, att enahanda förmån få åtnjuta, samt man dessutom bör förmoda, att tillfälle ännu kan beredas för Herr Landshöfding Jarla att än vidare med sine kunskaper gagna Fäderneslandet, på en plats der nödig utkomst ej skulle saknas. Till Riksens Högloft. Ständers närmare bepröfvande hemställes detta vördsammeligen. Och lärer beslutet i underdånighet anmälas hos Kongl. Maj:t såsom svar på den Nådiga Propositionen. Några Ledamöters reservation emot beslutet bifogas. Stockholm den 3 Julii 1823. Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Högloft. Stånders StatsU tskott vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 3 Julii 1823- S. D. Vid justeringen af Utskottets utlåtande , i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition, om en pensions anvisande åt f. d. Landshöfdingen Hans Jarla, yttrade Herr Ofverste-Lieutenanten Friherre af Nordin: ”Med ali aktning för andras öfvertygelse, anhåller jag, att det må tillåtas mig granska de skäl, som Utskottet uppgifvit såsom grunder för det afslag Utskottet tillstyrker, å Kongl. Majus i68o Stats-Ulskottets JBetänltanden. Nådiga Proposition, rörande ett Pensions anslag för Herr Landshöfdingen Järta. Utskottet finner sig böra afstyrka den Nådiga Propositionen först af den anledning, att Herr Landshöfdingen icke uppnått den ålder, som Pensions-Staten föreskrifver.
Jag har icke med säkerhet observerat^ huruvida i B tank nd t är föreslagen någon, jfulring i Ofyerst.iihallarens oclj Landshöfdingarneratt, ali eft*. r Städernas ingifoa project reglera ania! t a Näringsställen, livart bränvin till mäen får säljas. Vöre. ändring hänni njord,sku le ett af de säkraste medel till fyllciiets hämmande försvinna.. 6:te och 7:de Punkterna bifdllos med de förändringar och tillägg, som innefattas tili 7:de, 8, 9, 10 och n:te momenterna^ gf svaret. V 8:de Punkten bifölls med det, i is?:tc momentet af »varet, gjorda tillägg. g:d<» Punkten. Den i ljtde momentet af svaret häruti gjorda förändring bifölls. torde Punkten bifölls, jemte hvad Utskott eL, i sammanhang dermed, uti svaret; anfört. Den 17 Juli. e. m. 755 Justerades den §. af Riksdagsbeslutet, som rörer' förändringarna och tiilaggningarna i Grundlagarna. Hög lo fl. Ridder skap et och Adeln åtskildes klockan \ till 3. In fidem Protocolli. A. G. Silverstolpe. Måndagen den i7 Juli» Plenum klockan 5 eftermiddagen, Grefve Gyllenborg, Johan Henning, anförde skriftligen: Då jag har mig bekant, att Höglofl, StatsUtskottet, i anledning af 1815 års Riksens Ständers Revisorers, i underdånighet anmälda, och till StatsUtskottet öfverlemnade erinringar, vid 1810 och 1811 årens StatsRäkenskaper , med nit omfattat (detta vigtiga ämne, och lika med Revisorerna insett den bekymmersamma belägenhet, hvari StatsVerkets Räkenskaper sig befinna, äfvensom nödvändigheten af en förändring uti redogörelsemethoden, så ock ejiär hela förhållandet nu lärer hafva kooti m Den 17 Juli. e. m.
— Marstrands Stads-Skola 2rne Dro Kronotionde 84. 21. —■ — Kongelfs Pedagogie 1 Dro Dro och Sock negång . - 22. 16. Falkenberg D.-o 1 Dro Dro och af Skolhemman _ 12. — Laholm Anmärkningar. Luråsen bär vara Prest. Dito Dito» Läraren ar Comminister I Staden* Dito Dito* Jt Förteckning öfver de Prebende-Hemmcm och Pastor ater, hvilka år o Lärare vid Skolarne i Riket såsom Löne fyllnad anslagne: Wadstena Trivial-Skolas Rector Mariestads Stads-Skolas Rector Ulricehamn Pedaeogies Lärår* Strengnäs Trivial-Skolas Rector Örebro Dito Dito Dito Dito Conrector Jönköpings Trivial-Skolas Rector Wisby Trivial-Skolas Rector Conrector Linköpings Stift, Skara Stift. Strengnäs Stift. Wexiö Stift. Wisby Stift. i i Skolmästaren vid Enköpings Pedagogie åtnjuter Räntan af i Mantal Hagby. Summa: STOCKHOLM, 1818. Tryckt i Ctderborgska Boktryckeriet. Prebende Pastorater. (Hörer till StatsUtski Betänk. N;r 244 i 4:de Sami. af Bihang till RiksSt. STOCKHOLM, tryckt hos A. Gadelius, 1818. Ytterlig, ManufacturDiscontens säkra fordringar vid 1817 års slut, utgjorde i Capital B:co 884,760 — Afgår Lånet af SaltpetterFonden i Capital - 12,000: I års Ränta, å 5 Procent 360: 12,3^0 — Förskott till UllDiscontFonden Odisponerad tillgång i Banken vid samma års slut, circa Summa I,02Ö,657: *~ hvars skuld till Banken, utgör * 491.286: II. 5. DiscontRänta år 1818 calculerad till omkring - I fall detta project vinner höggunstigt bifall, så att
Kronooch Consistorii-Ombuden, äfvensom vederbörande Contracts-Prost, bafva derföre anmält och vitsordat Pastoratets behof af ett allmänt understöd, såsom vilkor för möjligheten alt verkställa den utaf Kongl. Majrt i Nåder beslutade förening af bemälde 2:ne församlingar. Men som , hvarken genom den af Herr Christierson nu väckta nya motion, eller genom de dervid fogade handlingar, frågan angående öfverlåtandet till Staten af den ena utaf dessa församlingars kyrkor blifvit närmare utredd, och motionären icke ens uppgifvit, än mindre, å vederbörandes vägnar, framställt något bestämdt förslag, i afseende på sältet och vilkoren för en dylik öfverlåtelse; alltså och enär församlingarne, derest de vilja begagna sig af den utaf Utskottet antydda utväg till beredande af minskning i deras framtida bidrag för religionsvården och kyrkoväsendet, synas oförhindrade alt derom sjelfve ingå lill Kongl. Maj:t med underdånig framställning, finnér Utskottet sig, under omförmälda frågas nuvarande outredda skick, hvarken kunna eller behöfva uppgöra och Rikets Ständers pröfning underställa det af motionären yrkade förslag rörande detta ämne. Då Kongl. Maj:t i senare tider förordnat, alt den med Kyrkoherde-beställningen i Carlskrona stads Svenska församling förut förenade Superintendents-tjenst vid Amiralitetet borde för framtiden derifrån skiljas, samt de skäl, s Stats-Utskoltets Uti åt an dej N.o ^56. hvilka föranledt detta Kongl. Majjls Nådiga beslut, efter all anledning ännu fortfara samt äfven gälla, i afseende på Kyrkoherdeoch Compastors-befattningarnes uppdragande åt samma person, och då Utskottet icke kan vara i tillfälle bedöma, huruvida den nu föreslagna föreningen af berörde Kyrkoherde-beställning och de Amiralitets-Compastors-tjensti n tillhörande åligganden låta sig verkställas, utan en menlig inverkan å religionsvården inom Flottan, så anser sig Utskottet böra afstyrka det härom framställda förslag.
Koppar-ranta, Tiondeoch Ilammarskatts-jern , till någon del vanligtvis utgående in natura; af ordinarie Räntan 1,762,000 , af Krono-tionde-spanmålen 634,170, anordnade till serskiide löntagare, rusthållare m. fl. och dragas således icke in uti Kronans Cassör utur allmänna rörelsen. Dessa medels samrnanlagde belopp utgör vid pass 7,350,000, som på olika tider utgå, och hvartill kan läggas det belopp af skatterna, som vanligtvis först genom handräkning under sommaren inflyter omkring 300,000 B:dr. När summan härutaf: 7,650,000 fråndrages summa skatter: 11,800,00, återstå 4,150,000 såsom det belopp, hvilket öfverhufvud kan anses vid uppbördstiden på en gång dragas utur allmänna rörelsen, så vida ej leverering af spanmål in natura minskar summan. Om någon del häraf, t. ex. Bränvinsbrännings-bevillningen och Allmänna bevillningeu, utgick höstetiden, vore bättre; men de skattdragande, som nu hafva Credit till Februari och Mars, torde högst ogerna se en sådan förändring; hvarföre den också icke af mig vidare ifrågasättes.” Häruti förenade sig: Herrar Friherre Tersmeden, Berg von Linde, Biskop Hedrén och Hr Schartau. Herrar af Harmens, Möllerhjelm, Friherre Oxenstjerna anförde jemväl reservationer mot Betänkandet. 6 Stats-, Beotlin.- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 53. Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 Mars, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckte motioner, angående restitution af 1 skatt för bränvin, som lill utrikes ort exporteras. Uti en hos Höglofl.