Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
J)e grannlagenlietsskä], som dertill förmått mig, ligga för öppen dag; just derföre att de grunda sig på grannlagenheten, förbjuder denna att annat än antyda dem; men aldrig har jag hört att en möjligen alltför långt drifven grannlagenhet kunde stämplas såsom en brist på aktning och förtroende, känslor, som K. M:t vid hvarje tillfälle har sig angeläget att för H. St:r betyga, och som Han, med full tillförsigt, väntar sig från deras sida tillbaka. Dessutom är det väl icke någonting i vårt samhällsskick hvarken nytt eller ovanligt att, då fråga är om någon ekonomisk åtgärd af betydligare vigt och omfattning, som K. M:t eger full grundlagsenlig rätt att ensam afgöra, densamma dock af K. M:t blifvit till R. St:rs afgörande hänskjuten. Så har skett i mångfaldiga fall, så älven i detta. Jag kommer nu till de anmärkningar, hvilka uti Bevilln.-Utsk:ts Utlåt, och dervid fogade reservationer blifvit anförde eller i öfrigt rörande traktatens nytta för fäderneslandet blifvit gjorda, eller den af mig i början af mitt vördsamma anförande omförmiiita nyttighetspröfningen; men jag ber om tillstånd att i detta hänseende få vara kort, dels derföre att jag redan satt Ståndets tålamod på ett svårt prof, dels till följd af min ringa skicklighet att på ett öfvertygande sätt behandla siffror, och slutligen derföre att den Stats-ekonomiska åsigten och specialdetaljer med öfverlägsen skicklighet ofelbart komma att af andra medlemmar af Ståndet behandlas. Jag utbedjer mig sålunda att få inskränka mig till några allmännare betraktelser. När man säger att traktaten icke medfört alla de fördelar man förväntat, må det tillåtas mig att fråga, hvilka äro de sålunda svikna förhoppningarna? Har väl någon b i 11 i g t v i s kunnat förvänta, det vi skulle kunnat betinga oss förmåner, hvilka Belgien, England, Italien, Hansestäderna och Tyskland icke kunnat ernå. Jag har svårt att föreställa mig att någon på allvar hyser ett sådant anspråk, och ber att få fråga, hvilka medel vi dertill skulle användt? Eller anser man att vi gjort för stora medgifvanden?
Saxifraga stellaris L. » cernua L. » rivularis L. Cochlearia fenestrata R. Br. Stellaria humifusa Rottb. Sagina nivalis Fr. Arctophila pendulina (Læst.) Ands. Catabrosa algida (Sol.) Fr. Dupontia Fisheri R. Br. Aira cæspitosa L. Hierochloa pauciflora R. Br. Eriophorum russeolum Fr. » Scheuchzeri Hoppe. Carex salina Wg. » ursina Desv. Luzula hyperborea R. Br. » arctica Bl. Dessa äro enligt dr Kjellmans bestämning följande: Saxifraga cernua L. » cæspitosa L. Cochlearia fenestrate R. Br. Draba alpina L. Ranunculus sulphureus Sol. » nivalis L. » pygmæus Wg. » lapponicus L. » borealis Trautv. Stellaria Edwardsii R. Br. Salix glauca L. Arctophila pendulina (Læst.) And. Catabrosa algida (Sol.) Fr. » concinna Th. Fr. Dupontia Fisheri R. Br. Calamagrostis lapponica L. Carex salina Wg. » rigida Good. Eriophorum russeolum Fr. Luzula arcuata Sm. f. hyperborea R. Br. Lloydia serotina (L.) Reichenb. På kartorna i Linschotens förut anförda arbete, tryckt år 1601, och i Blavii Atlas Major (1665, T. I. s. 24 o. 25) kallas detta land »Nieu West Vrieslant» och »West Frisia Nova», namn som visserligen hafva prioritet i tryck, men dock ej kunna erhålla företräde framför invånarnes eget vackra namn. Jemför N. Wrangels Reise, Berlin 1839, s. 38. Paul von Krusenstern. Skizzen aus seinem Seemannsleben. Hirschberg in Schlesien.
Län, och då med mängden af de tili Rikets Ständers handläggning hans kjutne mål icke är förenligt, att Riksdagen kan afslutas inom den i 10g §• af Regerings-Formen och 80 §, af Riksdags-Ordningen föreskrifne tid af tre månader ifrån det Kongl. MajäsNådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof den 15 sisth November tili Rikets Ständer öfverlemnades, fann Bonde - Ståndet, med anledning af förutnämnde Grundlags-Stadganden, för godt , att härvid vördsamt och vanligen inbjuda sinedRespective Med-Ständer, att, jemte Bonde-Ståndet, hos Kongl. Maj:t underdånigst anhålla om Riksdagens förlängande på en månad ifrån det nyssberörde tid förflutit; Och ville Bunde-Ståndet uppdraga till Expeditions-Utskottet att uppsätta den underdåniga Ansökningen. Trot, Ut dr, d. 4 6 Jan. 1829. 77 S. D. I anledning af Banco-Utskottets, uti Memorial N:o i2, gjorda anmälan, 0111 nödvändigheten för Bonde-Ståndet att utse Hevi-' sorer och Suppleanter för dem, till den snart förestående granskningen af Bikets Ständers .Låre-Contors i Götheborg och Malmö förvaltning år 1828 , fann Bonde - Ståndet för godt att kalla. till Revisorer vid Götheborgs Lane-Conior ,* Nämndemannen Olof Börjesson i Onsala, Fjäre Härad och Hallands Län, och vid Malmö Låne-Contor; Nämndemannen) Lars Nilsson i Froarp, Bräkne Härad och Blekinge Län samt till Suppleanter ; vid Götheborgs Låne-Contor: Härads Domaren Anders T ehrsson i Lexberg af Hisingen, Götheborgsoch Bohus Län. och vid Malmö LaneConior: Nämndemannen Tuve Pehrsson i Köhlegården, Södra Åsbo Härad och Christianstads Län. Härom skulle Banco-Utskottet erhålla P10- tocolls-Utdrag samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Hallands, Blekinge , Götheborgsoch Bohus samt Christianstads
För att återbringa Fabrikanters i allmänhet lånrättighet i Manufactur-Disconten till enahanda belopp af 3t procent af tillverkningsvärdet hvartill densamma år 1818 bestämdes, men hvarunder densamma ned' gått, föreslår Kongl. Maj:t Rikets Ständer att i sammanhang med regering af den laue-rorelse, som för allmän räkning kommer att bedrifva* taga 1 öfvervägande, att en så stor tillökt summa till fabrikernes under’ stöd må ytterligare kunna afsätta* och anslås, som erfordras för att inberäknadt det förut af Banken utgående Creditiv och Fondens ecne disponible medel, uppgående vid sistlidet års slut till omkring 640 000 4 Stats-VtsTioltets Utlåtande N.o ig3. R:dr, motsvara och utgöra 3r procent af 1833 års lånberättigade fabrikstillverkningars värde. Den efter sådan grund erforderliga ytterligare anslagssumman skulle, —- enär samma års tillverkningsvärde, med undantag af det, sorn blifvit uppgifvet från Eskilstuna Fristads Förläggare och Manufacturister samt Glasbruksegarne, hvilka för det närvarande redan ega en lånerätt öfverstigande 3i procent af tillverkningsvärdet, uppgått till 5,g88,3i2 R:dr, komma att utgöra ett belopp af, i det närmaste beräknadt, 63o,ooo R:dr. I förening med detta Nådiga förslag har Kongl. Maj:t fästat Rikets Ständers uppmärksamhet på följande dermed gemenskap egande förhållanden. I fråga om hvilka flere än förut lånberättigade fabrikshandteringar förtjente att af lånrätt komma i åtnjutande, hafva Rikets Ständer, vid 1818 års Riksdag, med öfverlemnande tili Kongl. Majit', att i allmänhet bedöma, hvilka sådane handteringar för landet medförde den Största nytta och sålunda borde understödjas, endast företagit till granskning glasbrukshandleringen, såsom den enda, hvilken bestämdt blifvit af Kongl. Maj:! till Diseonträtts erhållande föreslagen.
Uti en från flögvördiga Preste-ståridet till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad motion har Herr Prosten Linnarsson fästat uppmärksamheten derpå, att det vore af högsta vigt, att skolan försåges med skickliga lärare, hvartill väsendtligen hörde, ait lärarne icke qvarstadnade längre, än krafter och lynne gjorde dem det lill lämplige, men att detta numera, sedan den förhöjda presterliga tjensleårs-beräkningen upphört, liittare syntes kunna inträffa, om pensions-rättighet af skollärare vunnes först efter 30 års tjenstgöring; och har motionären derföre föreslagit: i:o att den lärare, som vid Elementar-läroverken med nit och skicklighet tjenstgjort i 20 ar, matte berättigas att vid afskedstagande erhålla halfva lönen i pension; 2:o att den, som på samma sätt tjenstgjort i 25 år, måtte få åtnjuta i pension 3/4 af innehafvande lön; 3:0 att den, sorn tjenstgjort i 30 år, måtte få hela lönen i pension; hvarjemte på det alla dessa lärare ej matte frestas att qvarstadna i tjenst längre, än kraft och förmåga fortfore, motionären ansett dem böra tillförsäkras rättighet lill tjensteoch nad-ar för efterlefvande enkor och barn, i likhet med i tjenst allidande lärare. Enligt motionärens tanke vore det önskligt, att Staten kunde lemna anslag tili alla dessa pensioner; men för motsatt fall har han ansett de inom stiften befintliga “Cassae EmerUorum* vara och blifva tillräckliga (ill de i 3:dje punkten omförmälde pensioner, och att åter pensionerna till de två första kategorierna kunde utgå af innehafvande löner. 4 Allm. Bese.- och Ekon.-Utsk. Betänkande, Ar:o 122.
Med afseende å den af Utskottet föreslagne indragning af hästar vid LifGardet till Häst och Kronprinsens Husar-Regemente, tillstyrker Utskottet, att anslaget på denna titel må nedsättas till 28,000 R:dr. 19:o Artilleri-hästars underhåll af Rusthållare vid afsutna Kavalleriet. Anslaget utföres oförändradt efter förra slaten med 2,865 tunnor spanmål in natura. 20:o Furagering för värfvade Cavalleriets och Artilleriets hästar. Detta förslags-anslag har i allmänhet befunnits otillräckligt, utvisande en årlig brist i medeltal af omkring 14,000 R:dr, hvilket föranlåter Ulskotlet tillstyrka anslagets bibehållande oförändradt, oansedt den afsedda indragningen af hästar vid Lif-Gardet tili häst och. Kronprinsens liusar-Regemente. 21 :o Kongl. Lif-Bevärings Regementet. Under antagande deraf, att Stockholms Stads och Läns Beväring skulle kunna exerceras af Kongl. Lif-Gardets till fot, samt Uplands och Södermanlands Rege men ters befäl, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att, i mon af blifvande afgång inom Kongl. Lif-Bevärings Regementet, befäls-platserne och, i förhållande dertill, Corporals-nummer vid detta Regemente må kunna indragas, på det sätt, att likväl, hvad förstnämnde platser angår, befälet bibehåller rättighet att inom Regementet kunna uti tour avancera till och med Capitains-graden, och att indragningen således vid hvarje vacance eger runi uti lägsta befäls-graden. Då en sådan förändring emedlertid endast afser framtiden och någon i4 Slats-Ulskollets Utlåtandej N.o 44• betydligare besparing för närvarande icke är att deraf förvänta, tillstyrker Utskottet, att det i förra staten uppförda anslag må bibehållas oförändrad t. 22:o Gottlands Nutional-Beväring.
Sedan Kongl. Stats-kontoret, uti skrifvelse af den 15 Januari detta år, till Konungens Befallningshafvande i Westerbottens län öfversändt afskrift af nyssnämnde Kongl, bref, till kännedom och underdånig efterrättelse, samt derjemte förordnat om infordrande af skolmästarens i Lycksele förklaring huruvida, hvad hans aflöning angick, han ville på den föreskrifna förändringen ingå, har beinälde skolmästare den 28 sistlidne Mars förklarat, att, i anseende till osäkerheten derstädes att erhålla god skörd samt svårigheten i missvextår, att få köpa god spanmål och då han under den korta tid han innehaft skolmäsfarefjensten, ej hunnit så förbättra bostället, att vid de ymnigare åren något betydligt öfverskott af span mål - Stafs-Utskottets Utlåtande, JY;o 219. \ 7 mål utöfver det nödvändigaste beliofvet redan kunde vara att vänta, vågade han icke ännu ingå på ifrågavarande förändring. Då Kongl. Majlis nådiga Proposition icke innehåller något till Rikets Ständer framstäldt förslag i afseende å dispositionen af ifrågavarande spanmål, har Stats-utskottet, som afgifver serskildt utlåtande i anledning af en hos Ridderskapet och Adeln af Herr Rosenblad, Bernhard, vackt och till Utskottet remitterad, härmed sammanhang egande motion, ansett någon vidare åtgärd från dess sida, än meddelandet af ofvanstående utredning, icke böra vidtagas i anledning af de erhållne återremisserna, för så vidt de afse den till Lappmarks ecklesiastikverk utgående spanmål. Beträffande åter kollekt-medlen, så enär endast inom tvänne
Då Gideon nu hörde förtäljas sådana dröm, och hans utläggning, tillbad han, och kom igen i Israels här, och sade: Upp, ty Herren hafver gifvit de Midianiters här uti edra händer. Och han skifte de trehundrade män i tre delar, och fick hvarjom och enom en basun i sina hand, och tomma krukor, och lampor deruti; Och sade till dem: Ser på mig, och görer ock så; si, när jag kommer intill hären, såsom jag gör, så görer ock med. Såsom jag blås i basunen, och alle de som med mig äro, så skolen ock I blåsa i basunen omkring hela hären, och säga: Herren och Gideon. Så kom Gideon, och hundrade män med honom, till det yttersta på hären, till första väktarena, som der skickade voro och väckte dem upp, och blåste med basunerna, och slogo sönder krukorna i sina händer. Och så blåste då alle tre hoparna med basunerna, och slogo sönder krukorna; men lamporna höllo de i deras venstra hand, och basunen i deras högra hand, och blåste och ropade: Herrans och Gideons svärd. Och hvar och en stod på sitt rum, omkring hären. Då begynte hela hären att löpa, ropa och fly. Och som de trehundrade män blåste i basunerna, gjorde Herren så, att hvars och ens svärd i hela härenom var emot den andra; och hären flydde allt intill BethSittaZereratha, allt intill gränsona åt den slättene Mehola vid Tabbath. Och de Israels män af Naphthali, af Asser, och af hela Manasse, skriade, och jagade efter de Midianiter. Och Gideon sände bådskap på hela berget Ephraim, och lät säga dem: Kommer neder emot de Midianiter, och kommer förr än de till vattnet, intill BethBara och Jordan. Så ropade alle de som af Ephraim voro, och kommo förr än de till vattnet, intill BethBara och Jordan.
M. afgifna underd. berättelser äng. just.förvaltningen i Riket, från och med ofvannämnda år tili och med år i835, utvisar, att medeltalet af de uti Svea Hofrätt anhängiga referent-mål, eller instämda och vädjade saker, fisealiska aetioner samt lottade skriftvexlingar i civila och criminella mål, utgjort för livartdera af beiörde fyra år, 1717, då deremot antalet af lika beskaffade mål, som under samma tid varit här anhängiga, uppgått öfver hufvud för hvarje år lill 1787, oaktadt tullmålen då ännu icke tillhört denna Hofrätts upptagande, och när hvarje af de tjugu referenterne i Svea Hofrätt årligen under samma lid haft på sina rotlar uppförda 85 mål, hvarje af denna Hofrätts sexton föredragande ledamöter årligen haft på sina rotlar lii mål, eller 26 mål mera, än hvarje ledamot i Svea Hofrätt; hvarjemte den arbetsredogörelse för nasti, år, som Hofrätten nu jemväl till E. K. M. i underd. öfverlemnar, och hvaraf ett utdrag är uti den här ofvan underdånigst åberopade tabellen infördt, ådagalägger ej blott att antalet af referentmål, för det året, vida öfverstigit det för år 1835, och att det ovanligt ringa antalet af 84 De n a M a j e. m. sådana mål för sistnämnda år alltså bör anses, icke såsom något bevis, att rättegångarnas mängd i allmänhet härstädes aftagit, ulan såsom en tillfällighet, föranledd, efter hvad som torde kunna med säkerhet antagas, deraf att cholerans härjningar under sednare delen af år 1834? hvilka vållade uppskof med lagmanstingen för det året, så att dessa, med få undantag, afslutades först sedan året i835 ingått, bortryckte en mängd parter och i allmänhet förorsakade en, fastän snart öfvergående, likväl ganska märkbar rubbning i alla cnskildta företag och angelägenheter, utan ock att, oaktadt Hofrätten år i8i6 afgjörde 108 referentmål mera än under år i B >5, balancen af sådana mål likväl vid i836 års slut öfversteg den, som förefanns vid slutet af år i835; och detta, fastän de d. 3i Dcc. iS36 incompletta och olottade målen ej äro i balance-summan inberäknade, utan, jemlikt det härstädes förut vedertagna redovisningssätt, först blifva påförda Hofrätten i arbets-redogörelsen för år 183^ bland de under det årets lopp anhängiga" gjorda referent-mål; hvaraf och då i betraktande tages,
Mm» länge ägt rum; att Statens in - XXXV! Statsoch Ba nco-Utskottens gående i Bolag nied enskilde, ingenting har i afseende pff Götha Canal mera oformligt, än Statens delaktighet jemte enskilde uti Tullwerk och Discontcr, bwilket tillförene ägt rum, och dessutom af i8-5 ärs Ständer redan war till fin möjlighet och riktighet antydd, genom förcstriften för Götha Canal-Direction, att först hembjuda Banken, förr än de till andra förfäldes, sadane Actier, hwarför insLttningarne utcblefwo; att det är först da, när under till äfwentyrs ofördclaktigare willor än de uti förstaget affedda, Staten allena nödgas öfwertaga Götha Canal, forn Canalens tjenstemän kunna fä stäl att räkna sig bland Statens — intill dess äro de Bolagets, hwari Staten, enligt hwad motionen äsyftar, skulle ingä blott forn delägare; fann slutligen: att de juridiska betänkligheterna, och det gamla Bolagets utredande till skulder och fordringar, icke synes kunna föranleda nagra rätt betydliga hinder, dä Statens inträdande i Bolaget af Aetie-ägarnc friwilligt medgifwcS, och man synes kunna förutsätta, att det gamla Bolagets financiela ställning ej medgifwit nägra betydliga penninge-transaecioncr annorlunda än med Staten, samt de enda, mig bekanta, förläggarns för Götha Canal-Bolag äro: Rikets Ständers Bank, och Manufactur-Diseonten. Fördelarnc af den uti Motionen framställda satfenS antagande äro: 1:0
Om nu R. o. Ad. förenade sig med JlondcSt., så är jag öfvertygad, att PresteSt. jemväl inginge iG6 Don 16 Maj. på ett sådant beslut, hvarigenom det vore af tre Stånd antaget. Frih. Cederström, Jac.: R. o. Ad. beslöt, i anledn. af betänk. N:o i4a, att vidblifva dess i ämnet förut fattade beslut, i och hvarmed PresteStrs inbjudn. förföll, och något annat beslut kan numera icke fattas, utan frågan måste afgöras i förstärkt Utsk., hvilket då äfven kommer att afgöra ang:de formen för deu und. anhållan i afseende å creditivets upptagande. Jag tror icke, att återremiss skulle lända till det önskade resultatet; men målet är i allt fall öppet till afgörande i sammanhang med behandlingen af sammanjemnkntsfrågan i anledn. af besluten öfver betänk. Frih. af Nordin: Frih. Cederström har förespeglat R. o. Ad., som skulle förevar, fråga vara öppen, äfven om betänk. lägges till handkna. Det är visst möjligt, att sammanjemnkningen kommer att uppgöras i sådan syftning; men motsatsen kan ock inträffa. Genom återremiss deremot kommer R. o. Ad. i tillfälle att, då frågan ånyo förekommer, fatta livad beslut Ståndet finner för godt, oberoende af Utsk:s svar på återremissen, hvilket jag anser för likgiltigt, enär min afsigt endast är, att R. o. Ad. må blifva fria i dess beslutande rätt i saken. Ilr Cederschjöld: Jag får erinra derom, alt Utsk. icke biifver i tillfälle uppgöra jemnkntsbetänk., förrän återremissen blifvit besvarad; och jag hemställer, om denna obetydliga formfråga förtjenar att åstadkomma denna tidsutdrägt nu invid riksdagens slut. BancoUtsk:s betänk. N:o i43 återremitterades. Ånyo föredrogs Constit.Utsk:s d. 12 dennes på bordet lagda memor.
N:o 38a, om verkställd revision af Kongl. Mynt-Verkets räkenskaper för år 1831, gillades; N:o 388, så väl i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, rörande en uti staden Wenersborg inträffad eldsvåda, som Kongl. Maj;ts sedermera till Rikets Ständer afiåtnej Nådiga Proposition, angående låneanslag till återuppbyggande af nämnde stad, bifölls; N:o 38g, i anledning af vackt fråga, om förändring af den förut stadgade tid, inom hvilken den till Stats-behofvens fyllande utaf allmänna Bevillningen anslagna summa, skall, uti Riksgälds-Contoret hvarje år, förskottsvis hållas Stats-Contoret tillhanda, bifölls; N:o 390, i anledning af Factorn' för tryckning af Riksgälds-Contorets credit-sedlar, Sam. Rumstedts, genom Fullmäglige i nämnde Contor, anmälde ansökning, att varda bibehållen vid innehafvande lönebelopp, bifölls. S. D. Föredrogos å nyo Lagoch Oeconomie-Utskottens Utlåtanden: N:o 34, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande, N:ö 8, angående åtskilliga föreslagne förändringar i gällande Författningar om personers af arbetsclassen förpassande m. ra., lades till handlingarne; N:o 35, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande, N;o 6, i anledning af föreslagna förändringar och tillägg till Kongl. Maj:ls Nådiga Lego-Stadga för husbönder och tjenstehjon den 23 November 1833, bifölls; N:o 38, i anledning af väckt motion, om upplifvande af 2 Cap. 8 §. i Kongl. Fiskeri-Sladgan den \\ November 1766, bifölls; N:o 39, öfver väckt motion, om afskaffande af så kallade handklofvar, bifölls. S. D.
Detta sistnämnda förfaringssätt medförde väl i mindre grad de felaktigheter, som blifvit anmärkta emot de båda förut anförda, men föranledde deremot den orättvisa vid fördelningen, att den hemmansdel, som hade flera skiften och irreguliera figurer, finge just till följd af denna olägenhet draga en ännu mera förökad stängselbörda. Vidare är anfördt, att, enär enligt nu gällande rättsbegrepp i fråga om grunden för genom laga skifte delad jords deltagande i hägnadsskyldigheten, hvarje lott bör, i förhållande lill sitt uppskattningsvärde, deltaga i hela samfällighetens hägnadsbesvär, måste likväl, på det icke i tillämpningen proportionen skall blifva felaktig, hvarje lotts uppskattningsvärde föreställas i qvadratform, så att, då ett skifteslag utgöres af fem tunnland i uppskattningsvärde, och en delegare deraf eger fyra tunnland och en annan ett tunnland, men till inhägnad af fyra tunnland i verkligheten 4 Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-UtslcoUens Betänkande, M 49. icke åtgår iner an dubbelt så lång sträcka, som till inhägnad af ett tunnland, deri tnest riktiga delningsgrund i fråga om desse delegares hägnadsskyldighet blefve förhållandet af 2 till 1, eller »såsom proportionen af roten till hvarderas qvadratinnehålln, efter hvilken grund all skifteslagets stängsel borde emellan delegarne fördelas.
Hans Lxcellence! Herr Grefwe lduutb, Lric, förmälte sig alldeles fullkomligen billiga den nu gjorda proposition om yttrande af erkänfla för sä utmärkta och ädla Män, som Herr Leneral-/eisören ^cllercrstitL och Herr EffwersteDieutenanten grälerspLrrs. HgN Utbad sig allenast tillika fä hemställa om icke i samma tacksägelse borde inbegripas Hans Lxcellsncs Offwer-Stäthällaren m. m. Herr Grefwe klingspor, som likaledes bidragit til de händelser, hwilka försatt Riksens Ständer i belägenhet at nu träffas tilsammans. Bifölls. Friherre Diljsncrgntx, fobs.n Vilbelm: Om, enligt Högloft. Ridderffapets och Adelns fattade beflut. Hans llxceiiencs Fältmarffalkeir, ^fwcr-Stätkällaren, rn. m. Grefwe ldiinzspor.
Bev.-förordningen; den ersättning, som, under namn af inqvarteringspenningar, utgår lill indelta Arméens befäl, för bristande karakter shus å deras boställen; Arbetsfolk, sorn ej äro lag stadda, utan arbeta för dagspenning; samt posthemman, hvilka skjutsa mer än 6 mil i veckan eller 312 mil om året för helt mantal (Dessa hafva blifvit befriade frän den i 23 §. stadgade serskilda bevillning). STOCKHOLM tryckt iios isaac marcus. 1851 Register öfver Bevillnings-Utskottets afgifne Betänkanden, Utlåtanden och Me morialer, under Riksdagen i Stockholm åren 1850 och 1851. A. Nummer å Be , tänkandet, m. m. Accis, Salu-, af Städerna 8. «. Beräkning af Tullmedlen, Salu-Accisen, Postmedlen, Karla-Sigilla ta-afgiften och Husbehofsbränneri-medlen 29. Bevillning, Allmän: Om grunderna derför 4. Utlåtande, i anledning af återremiss 15. Memorial, i anledning af olika beslut 18. Memorial, angående Bevillnings-Stadgans formulärer 30. Betänkande, angående Bevillningssummans fördelning 31. Gerningsörenas utbyte mot bevillning 24. Cansli-betjening, om ytterligare antagande deraf 1, 2 F. Förbrutet Gods, om förändring i stadgandena derom 22. K. Kott Spel-, om stämpling och afgiften derå 7. Kurhus af giften, om dess fortfarande 3. P. Post-bevillningen, Betänkande derom 9. s. Sjötullarne vid Stockholm, om upphörande deraf 21. Stämplade Papp er saf giften: Betänkande derom 6. Utlåtande, i anledning af återremiss 17. Memorial, i anledning af olika beslut 19. Memorial, angående vissa förändringar i Förordningen rörande stämplade pappers-afgiften, i anledning at beslutet .0111 de till åtskilliga förvaltande verk anslagne inkomsters utbytande mot statsanslag 24-. T. Transito-upplag, angående inrättande deraf ,12.