Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Märkvärdigt är, att nästan hos alla nationer afGermaniskt ursprung igenfinner man uti deras räknesystemer mera sällan talen 5 och 10, men vanligen, jemte tu-delningen, talen 3, 6, 12, likasom hos oss. Det kan dock icke nekas, alt liotalsräkningen mycket lättar all slags bokföring, och de olägenheter, som deraf skulle förorsakas för arbetsklassen vid hufvudräkning och vid den dagliga småhandeln, äro icke större, än att de lika lätt kunna öfver vinnas af Sveriges allmoge, som af Finlands, 20 Banko-Utskottets Utlåtande, N:o 24. der ett dylikt räknesätt blifvit infördt. Men om man, i stället för det hittills brukliga och med folkets vanor införlifvade räknesättet, skall antaga ett decimal-system, så måste delta icke blott vara rationelt, utan framför allt enkelt, lätt användbart och kunna jemnt motsvara nuvarande väl kända och allmänt brukliga penningevärden. Ett decimal-system för vår penningeräkning uppgafs vid 1840—41 årens riksdag af Friherre Wrede och finnes utförligen utveckladt uti Herr Löjtnant JJ A. Gripenstedts reservation till Banko-utskottets betänkande N:o 15 vid sist förflutne riksdag. Det synes mig förtjena, att man derpå fäster ytterligare uppmärksamhet, ty det erder flere af förutnämnde fördelar. Deruti antages den gamla Lag-dalern eller 24 sk. r:gs tili räkne-enhet och kallas krona. Denna delas i 100 delar, hvilka kallas styfver. Härigenom blifva 2 kronor lika med 1 r:dr r:gs, 3 kronor lika med 1 r:dr banko, och således förvandlas lätt r:dr b:ko till nya mynt-enheter genom multiplikation med 3. En krona lika med 3 daler silfvermynt eller 9 daler kopparmynt. En hundradel af kronan blir både till namn och värde lika med vår välbekante sty fver, eller skilling riksgäld, hvilket mynt är så lågt, att något bråk deraf icke behöfver präglas eller begagnas.
1808 j 1869 1 skålp. 10 15 » 50 % 150 100 30 60 75 20 % 20 % 1 skålp. ore. ore. ore. 75 10 20 o/o 75 20 20 50 50 15 % 15 % 15% 75 10 75 50 50 50 15% 50 40 35 15% '5% 25 25 30 '5% 15% Enligt trl taten enil lan Fran! rike ocH Tyska Til fiireninael ore. ore. 2 a I '0% 10% 94 ly, arbetadt, ej specificeradt: omåladt och olackeradt måladt eller lackeradt ern: gjutet: gröfre: eldställshållare, fotskrapor, hang lås, kafieqvarnar, kopiepressar, paraplyställ, spåttlådor, m. m finare: basreliefs, blomstervaser, byster, fruktskålar, korgar, lampor, ljusstakar, medaljonger, pappershållare, presenterbrickor, rökelsekar, urställningar, m. m., med eller utan målning eller lackering smidt eller valsadt: kassakistor och sängar af värdet skostift, klippt eller skuren spik af mindre än 1,6 tums längd samt allt annat manufakturoch handtverkssmide, ej specificeradt: poleradt eller lackeradt andra slag med eller utan bestrykning. Koppar, arbetad: opolerad polerad Tenn, arbetadt, nytt: olackeradt och omåladt lackeradt eller måladt Zink, arbetad: omålad och olackerad målad eller lackerad förgyld, försilfrad eller pläterad Fingerborgar och Syringar af andra ämnen än guld och silfver.. Häktor, Ilakar och liyskjor Kniff ar: rak-, med eller utan fodral penntälj-, sjömanseller gröfre arbets Tullafgift beräknad i Svenska ören samt Svenskt mått och vigt. Tullsatser i nu gällande Svenska Tulltaxa. Enligt Tullkomiténs förslag Enligt traktaten emellan Frankrike och Tyska Tullföreninjren.
Ridderskapet och Adeln ville besluta, att deras justerade Protocoller hädanefter skull® blifva i RiddarhusCanzliet tillgänglige för de Tidningsutgifvare, som deraf vilja sig begagna, hvilken motion blifvit af Höglofl. Ridderskapet och Adeln jemte ett i anledning deraf utaf Herr Riddärhus-Secreteraren afgifvit yttrande, genom Protocollsutdrag af den 24 i samma månad till RiddarhusUtskottefs utlåtande remitterad. Riddarhusutskott, som i allmänhet anser intet medel böra, så vidt omständigheterne det medgifva, lemnäs obegagnadt, som kan bidrag^ till, offentelighet i allmänna ärender och till spridande af en mera tillförlitlig kännedom om de tammas behandling, anser sig likväl, i afseende pl den af Herr Gripensvärd till vinnande deraf föreslagne utväg att, Ridderskapets och Adelns protocoller skulle i RiddarhusCanzliet vara för Tidningsutgifvare tillgängelige, böra vördsamt upplysa, att utom Förmaket och RiddarhusSecreterarens enskilda arbetsrum, endast fyra rum finnas i Rid-’ dårhusets öfra våning, hvilka sålunda begagnas, nemligen: Ett till Sessionsrum för Riddarhusötskottet 2:ne till läsrum för Ridder - Den 5 April. skåpet och Adeln och till arbetsrum för de a £ Ridderskapets och Adelns Tjenstemän, hvilka under Riksdagen äro sysselsatte med Protocollernes uppsättande, samt ett till egentligt Canzlirum, hvarest alla öfrige i och för Riksdagen vid Ridderskapet och Adelns Canzli antagne personer, förrätta deras arbeten, och uti hvilket rum jemväl de Renskrifvare, hvilka dels verkställa Protocollernes utskrifning till tryckning, och dels, efter särskild tillåtelse, biträda med afskrifters förfärdigande åt de Ridderkapets och Adelns Ledamöter," hvilka dem derom anmoda, måste i brist af annan lägenhet, inrymmas.
Jtä 7 till Kongl. MajUs Nåd. Prop. JY2 1, örn Slatsverliel lfiS6. skyldighet komine att af bostället fortfarande bibehållas; men i anledning af den i sammanhang härmed gjorda underdåniga hemställan om beredande åt meranämnde boställe af en roterings-kostnaden motsvarande ersättning, i Nåder förordnat, alt handlingarne i målet skulle till Ecklesiastik-Departementet öfverlemnas. Stats-Rådet tillstyrkte i underdånighet att Kongl. Maj:t må till Rikets nästsammanlrädande Ständer aflåta Nådig Proposition derom att en årlig ersättning, motsvarande kostnaden för den ifrågavarande kyrkoherde-boställe åliggande roteringsskyldighet, mätte varda boställs-innehafvaren tillagd. 22:o. Anslag^ för Konsistorii i Westerås Stift underdåniga skrifvelse den 16 Maj 1835, anne prestgående anslag för anställande af en ordinarie prestman inom Tyngsjö kapellag af man i TyngMalungs pastorat och Kopparbergs Län; och inhemtades af handlingarne i detta 7 Kapell.
529 Med ändring af Utskottets förslag i afseende på kartering af försäkringsbref, förnyelse-bevis, premie-qvittens eller annan handling af hvad namn som helst, hvilken hädanefter af utländskt bolag eller dess agent här i riket utfärdas eller utlemnas, till försäkring af fast eller lös egendom emot eld och brand eller sjöskada, äfvensom af mennisko-lif, beslöt Ståndet, att hvarje sådan handling skall beläggas med stämpladt papper till belopp af 5 öre för hvarje 100 Riksdaler af försäkringssumman; dock icke i något fall under 25 öre. Öfrige §§ godkändes. Slutligen beslöt Ståndet, att till Bevillnings-Utskottet återlemna ifrågavarande Betänkande, för att ändra och rätta detsamma till öfverensstämmelse med de nu fattade besluten. Den 15 Maj. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 29 sistlidne April och den 9 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 87, i anledning af väckt motion om upphörande af universiteternas rätt att i de städer, der de äro förlagda, med stads-styrelsen deltaga i handläggning äf ekonomioch politi-mål. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets den 2 och 9 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 8, angående stämplade pappers-afgiften, återremitterades på grund af gjorda anmärkningar Utskottets yttrande och förslag i fråga om Komministern Beckmans yrkande och Riksdagsfullmäktigen Mengels motion om kartering af utländska bolags försäkrings-handlingar; och biföll Ridderskapet och Adeln i öfrigt förevarande Betänkande jemte de i detsamma bifogadt författnings-förslag föreslagna förändringar, med undantag deraf, att de vid rubriken fattiga uti 7 § 1 mom. tillagda orden voch obemedlade'1'1 ansågos böra uteslutas. S. D.
Hr Bogeman, Johan Ludvig, med 23 röster; — 1092, , Lejonmark, Evald Guslaf, med 23 röster; Sedan genom lottning blifvit bestämdt i hvilken ordning dessa Suppleanter borde i Utsk. inträda. Sedermera företogs val af ytterligare fyra Suppleanter uti förstärkta BankoUtsk.; och befunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: N:o 173, Hr Lode, Torsten Wilhelm, med 21 röster; — 678, „ Bildt, Knut, med 21 röster; — 2187, „ von Kosholh, fullm. Hr Munck, Carl, med 21 röster; Den 2 Ok t obel'. N:o 70, Gr. Horn, ful Ira. Frih. Raab, Adam Christian, med 20 röster. Sedan genom lottning mellan dem, som erhållit lika antal röster, blifvit bestämdt i hvilken ordning de i Utsk. börde inträda. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Konst.Utsk:s den 30 sisth September på bordet lagda Mern. N:o 52, med förslag till ändrad lydelse af 2:dra och 9:de §§:ne Successions-Ordningen. Vid föredragning af Särskildta Utsk:s den 30 sisth September på bordet lagda Utlät. N:o 20, i ani. af RiksStändens beslut och återremisser vid behandling af Utsk:s Betänk. N:o 13, med förslag till förordning, ang:de vilkoren för bränvinsbränning, biet äfven detta Utlåt., på begäran af flere ledamöter, ånyo bordlagdt. Då sedermera Hr Gr. o. Landtm, framstälde att Hr Hjärne, Harald, i början af plenum hemstält, att Särskildta Utsk:s nu ånyo bordlagda Utlåt. N:o 20, måtte å föredragningslistan upföras främst till afgörande i nästa plenum, yttrade Gr. Lagerbjelke, Gust.:
Ytterligare Utlåtande, V 1. s 5o3, 5o4, lagdt till Hapdlingarne af Adeln, IX s 1069, af PresteStåndet, IX s 1072, af BorgareStåndet, IX s ioy5, bif. af BondeStåndet, IX s 1 106. Magaziner, om uppmätning af Cubik-rym - igo den å hvarje loft eller botten i Kronans* Underd. Skrifvelse, X is ^28. Magaziner, om leverering af endast torkad. Säd i Kronans. Motion, remitt. till Ekon. Utskottet, II s 1182. Utskottets Utlåtande, VIII s 33o — 33a, bif. af Adeln, IX s 198, af PresteStåndet, IX s 200, af BorgareStåndet* IX s 206, af BondeStåndet, IX s 2jo. — om LåneUnderstÖd af Säd till anläggande af Districteller Sockne-; Motion* remitt. till Stats-, Bancooch Ekon. Utskotten, II s i44ö* Utskottens Betänkande, IV 6. s 338—* 341 > bif. af Adeln, ix3. s 294 > lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, IX 3. S 295. Magazinslnrättningens, allmänna* åtgärder* I 1. s 55 — 57. —* Förvaltning, Berättelse om, sedan år 1812, II s 202 — 2.65. —. Remitt. till StatsUtskottet, II s 1125, 1x27, 1129* x i38. —- — och Räkenskaper, granskning af, år 1822, II s 572-—618. —i Skulder, Fordringar och Tillgångångar, Förslag öfver, II s 614* 615. 642 — 647. 651— 653.
Jag tror derföre, att det aldralyckligasle vore, att ingen comité' nedsattes, utan att idéen finge likasom dö ut. Så länge den fortsattes efter samma plan, sä länge kommer den blott att söndra nationen i två motsatta partier. Om R. o. Ad. skulle bifalla, att en anmälan göres till K. M. om nedsättande af en comité', så får jag vördsamt till styrka, att denna comité' malte få lill hufvudsakligt uppdrag, att icke medelst declamalioner, fraser och sarkasmer, utan medelst grundliga skäl visa, genom hvilka handlingar Sveriges fyra Riksstånd hafva gjort sig ovärdiga Svenska folkets förtroende. Denna upplysning har jag sökt i mångfaldiga år, men aldrig erhållit den. Det är derföre jag tror, alt det skulle vara nödigt att få denna sak utredd; ty vill man antaga något nytt, så mäste man försl känna bristerna i det gamla. Hr von Hartmansdorff: Hr Lagerhjelms förslag lyder sålunda : ”Sä vida något fullständigt representationsförslag icke varder å innevarande riksdag antaget, att, för vidare grundlagsenlig behandling, hvila till den nästkommande, beslutar R. o. Ad. för sin del en underdånig hemställan af R. St. till K. M., att genom samlandet af statistiska uppgifter och andra upplysningar, eller på sätt K. M. i öfrigt må finna lämpligt, låta, till nästkommande riksdag, bereda en ytterligare utveckling af frågan om nationalrepresentationens omhildning, på säkrare grunder än dem, hvarpå hittills framställda lagförslag hvila.” R. o. Ad. lärer nogsamt finna, att de statistiska uppgifter, vid hvilka föregående talare hafva väsendtligen fästat sig, icke äro annat än ett medel att göra förslaget smakligare, för att begagna ett uttryck, som står i Const.Ulsk:s betänk.; ty efteråt kommer en hemställan, som gör alt af denna framställning kan blifva hvad som helst. Der står nemi.: ”eller, på sätt K. M. i öfrigt må finna lämpligt, låta till nästkommande riksdag bereda en ytterligare utveckling af frågan om nationalrepresentationens ombildning, på säkrare grunder än dem, hvarpå hittills framställda lagförslag hvila.”
Bexell och Herr Prosten Anjou, hvilka Talares yttranden förena sig i bifall till den af Herr Friherre Palmstjerna, vid Utskottens först afgifna Betänkande, fogade Reservation, och, sorn följd deraf, framställa den åsigt, att, då de, genom Indelnings-Verket, vid jorden fästade skyldigheter till Militien äro beräknade i alla köp och skiften, hvarje åtgärd bör förekomxnas, sora syftar derhän att från en Medborgare-class till en annan hvälfva de Statsbördor, som uteslutande tillhöra den förra och således äro helt och hållet främmande för den senare. Herr Professor Bexell har derjemte tillagt det förklarande, att Herr Professoren önskade, om möjligt vore, kunna lemna sin röst för allas lättnad, men att Herr Professoren al 1 drig skall lemna den för den enes lindring på den andres bekostnad.
Till Damaskus. - MODREN. inna, Du som var nog ärelös att anmoda mig välja presenter till din frilla och af mig ville lära färger och faconnera rober... Hvad söker Du här? Det säger Du, som bar bort mina bröllopsgåfvor till din älskar AUGUST STRINDBERG FADREN. Jag hörde att min dotter... MODREN. känslor för Dig antagit en fientlig karakter. Derför ber jag Dig gå, innan hon anar din närvaro. Din dotter sväfvar mellan lif och död, och Du vet att hennes FADREN. ty jag är så trött, så trött. Du har rätt, och jag är svarslös. Men låt mig sitta i köket, MODREN. Hvar var Du i natt? FADREN Jag var på klubben: Men låt mig fråga: är icke mannen här? MODREN. Du icke din dotters bedröfliga öde... Skall jag behöfva stå här och blotta hela eländet? Känner - FADREN. Jo, jo... jag känner... och en sådan man, en sådan man... MODREN. Sådana män! Gå nu ner och sof af dig ruset... FADREN. Fädernas missgerningar... MODREN. Du yrar... FADREN. föräldrars... Du vet... och nu säger de att sjön deruppe skall tappas ut, så att floden stiger... Ja, jag menar naturligtvis inte mina missgerningar, utan våra TILL DAMASKUS MODREN (skjuter honom ut genom dörren). på henne. Tyst! Olyckan hinner oss. nog i tid utan att Du behöfver kalla PIGAN (in genom fonden). Nådig Frun frågar efter herrn. MODREN Hon menar sin man! - PIGAN. Ja, herrn i huset! fruns man! MODREN. Han är utgången! för en stund sedan. DEN OKÄNDE (in). Är barnet födt? MODREN. Nej, ännu icke! DEN OKÄNDE (tar sig för pannan). Hvad vill det säga? Kan det räcka så länge? MODREN. Länge! Hvad menar Du? DEN OKÄNDE (ser sig omkring). Jag vet inte hvad jag menar! Men... hur är det med modren?
Preste-Ståndet den 12 Borgare-Ståndet den 13 Bonde-Ståndet den 13 Rikets Stunders underdåniga skrifvelse, angående utbetalning af del vid 1847 och 1848 årens riksdag beviljade bidrag till en pensionsfond för Borgmästare i städerna, utom Slockholm, samt Kommissions-landlmätare jemte deras enkor och barn. (Stats-Utsk:s Uti., N:o 209.) S. A. K. Uti nådig skrifvelse af den 9 sisllidne Maj har E. K. M:t behagat gifva Rikets Ständers Stats-utskott tillkänna, alt, sedan E. K. M:t, medelst nådig proposition den 11 Februari 1848, Föreslagit Rikets då Församlade Ständer, att de vid 1840 års riksdag, under förutsättning af Borgmästares i rikets städer, utom Stockholm, samt Kommissions-landtmätares upptagande till delaktighet i Civilstatens pensionsinrättning beviljade anslag af tillhopa 8,800 Riksdaler, deraf beräknats 4,000 R:dr för Borgmästare och 4,800 R:dr för Kommissions-landtmätare, måtte, oaktadt så beskaffad delaktighet icke kunnat bemälde tjenstemän medgifvas, likväl för framtiden få utgå, och, såsom en serskild fond, ulan all sammanblandning med Civilstatens pensionsinrättnings tjenstemannasamt enskilda enkeoch pupillfonder, ställas under direktionens öfver samma inrättning förvaltning, och Rikets Ständer till svar härå, uti underdånig skrifvelse den 2 derpåföljde Juli meddelat sitt beslut, alt såsom bidrag till en sådan serskild pensionsfond, å Riksgälds-kontoret anvisa ett belopp af 8,800 R:dr, att till direktionen öfver civilstatens pensions-inrättning årligen utbetalas, emot skyldighet För direktionen, alt af de å nämnde, genom dess försorg förräntade, anslag inflytande ränteme - 340 Expedit!ons-Vtskottels Förslatj lil! und.
RegeringsFormen samt vår Grundlagsbud rörande Ständernes granskningsrätt af Regeringsåtgärder och det är med den vördnadsfullaste erkänsla för de Herrar och Män, som utarbetat denna Grundlag, jag uttrycker min beundran af den vishet, med hvilken de Den ro Juiii f. m. 175 velat skapa en Konungamakt, bunden af Lagar och allmän upplysning, men endast af dem hämmad i sin verksamhet för allmänt väl» Om ännu något till vinnande af detta slöra mål skulle i Grundlagens föreskrifter eller Statsförvaltningens anordning återstå, så torde det fäkert och baft med tiden och genom tiden vinnas. Må det vara mig tillåtit, innan jag vidare fortgår, framställa ett historiskt factum, hemtadt från ett land, rikt på constitutionella minnen. Jag talar om England. Äfven der äger NationalRepreseniationen rätt inför Thronen framlägga petitioner rörande ombyte af Regeringens medlemmar. Den enda gång, jag känner, att Underhuset begagnat denna rätt var 1784. Inom korrt tid ingick Huset, ledd af den ryktbara koalitionen 3:ne gånger med adresser i detta afseende. Konungen afslog dem alla; för teckningen af den sålunda emot Underhusets önskan bibghållne Minister, under hvilken Britanien mångdubbelt steg i välstånd, och räddande sin och Europas frihet lyckligt uthärdade kampen mot Revolutionära enthusiasmens och militaira despotismens hela kraf. ter, behöfver jag blott nämna dess Chef Wiliam Pitt den yngre. Jag öfvergår nu till sjelfva anmärkningspunkterne, Den första äger till föremål tillstyrkande af 3;ne tidningars indragning i stöd af 4 §. 8 Morn. i TryckfrihetsFörordningen. Mina tgukar rörande sjelfva Lagbudet och dess i76 Den 10 Julii f. m. i tillämpning har jag vid ett annat tillfälle yttradt. Nu vill jag endast hemställa till hvarjes lugna omdöme, huruvida användandet på enskildta fall af ett Lagens stadgande kan hänföras till allmänna mått och /leg, och jag frågar hvarje läsare af våra Dagblad, om d®tta användande hämmat Dagbladens fria granskning af Regeringens åtgärder?
— Nå men karlen då? — Ja, ser herrn, det föreföll mig, som om Gregers icke ville ut med sanningen. Men att han haft en främmande boende i sin stuga, omking en fjorton dagar eller en månad, det sa’ de andra, som bo der ute; och att det är en, som just icke vill bli sedder af folk, det är också säkert. Men inte är det någon riktig herreman eller någon bekant till herrn, det tror jag till fullo. — Hvarför tror du icke det? Du har ju icke sett honom? — Jo visst har jag sett honom här ibland, för det ser ut, som om han hade något klammeri med någon af badgästerna, han ligger här i sin båt tidigt om morgnarne, litet imellan. — Klammeri med badgästerna, — upprepade jag förundrad och med en nervös hjertklappning.— Hvad menar du dermed? — Jo, ser herrn, här finns allt flera grosshandlare ifrån Göteborg, och jag tror, att den der karlen ligger här för deras räkning. — Jag förstår dig inte. — Kors då ... han har väl lite smussel för sig, förstår herrn, det är så sedvanligt här ute i skären, och att det nog är en utländsk skeppare eller någon sådan der, det kan man höra at hans konstiga tal. — Bryter han på tyska? — Ja, det är något sådant der språk, han talar alldeles som sådana der skojare, som fara med småkrafs på marknader. Karlen hade ingenting mera att berätta, men allt hvad han sagt styrkte mig i den förmodan, att jag verkligen återfunnit den hatfulla masqueradhjelten, som följt mig hit, som utsett mig till mål för sin nedriga drift och nu senast stulit min ring, som jag värderade så högt. Du kan föreställa dig min glädje att ändtligen ega hopp att på ett rimligt och naturligt sätt och i all tysthet kunna lösa den gåta, som så länge förvirrat och oroat mig, att få utkräfva hämd på den oförskämda juden. Jag hade vidtalat de båda båtkarlarne att dagen derpå föra mig ut på sjön för att söka uppfånga främlingen eller uppsöka honom i fiskläget, der han skulle bo.
1830 beviljad och den 13 Nov. 1839 förnyad inteckning till säkerhet för 333 R:dr 16 sk. banco, enligt en af Arvid Persson till Jeppe Hansson den 29 Sept. 1830 derå utgifven skuldsedel; fördenskull och emedan Johannes Sibbesson styrkt, att hail, såsom ägare af samma hemman, den 1 Nov. 1847 till betalning af samma skuld jemte kostnader för lagsökning och utmätning, som varit anställde, utgifvit fyrahundra nittio riksdaler 10 sk. 2 rst. banco, och denna utgift vållats honom genom nämnde origtiga gravationsbevis; ty och som Häradsh. Eneqvist följaktligen vore skyldig att icke allenast, såsom han medgilVit, hålla Johannes Sibbesson skadeslös för berörde utgift, utan ock godtgöra honom de kostnader, han fått vidkännas för utfående af sin rätt, sedan Häradshöfdingen icke uppfyllt, hvad han i förbindelsen den 13 Dec. 1846 utlofvat; alltså och utan afseende å hvad Häradshöfdingen i senast afgifna förklaringen andragit, i ändamål att förringa verkan af de handlingar, Johannes Sibbesson företett till ådagaläggande af den förlust, han lidit, pröfvade Kongl.
Herr Munck af Rosenschöld: I anledning af hvad cn värd Ledamot, Herr af Brinkman, yorat om Execudonsverket i Landsorterne, får jag erindra, att det förfarer ganska strängt då fiåga är om att indrifva Disconternes Fordring gar bos Enskildte, men deremot ganska lamt, då fråga uppstår om att indrifva Enskildtes fordringar hos Disconterne Äfven får jag, i anledning af samma värda Ledamots yttrande, förklara, att jag icke är Låntagare uti ifråga-^ varande Discontverk. Friherre Hjerta, Fredric: Ehuru jag, såsom Ledamot uti BancoUtskottet, deltagit uti ihågavarande Betänkande, vill jag likväl helldre bifalla Herr Munck af Rosenschölds mening , om votering derigenom kan undvikas, hellst en votering i detta ämne endast skulle borttaga Ridderskapets och Adelns tid, utan att något i hufvudsaken vunnes, då af de öf. rige Stånden, BorgareStåndet redan bifallit Ut» 342 Den 24 Martu, /. m. skottek första Betänkande , samt Presteoch BondeStånden, enligt hvad BancoUtskottets sa »iteli ge Ledamöter i går berättade mtg, antagit Utskottets nu under pröfning varande Utlåtande, Herr Munch af Rosenschöld: Om de and’a Stånden redan bifallit Utskottets Betänkande, vill jag, för min del, icke yrka någon votering, men skulle någon officiel underrättelse om de andra Ståndens Beslut i detta Mål än. nu icke vara ankommit, får jag hemställa, om icke Målet finge intill nästa plenum hvila, hvar» förinnan bestämd underrättelse derom anländer. Herr Grefven och DandtMarskalken föreslog, att Målet mätte intill nästa plenum upp. skju as, hvarförinnan officiel underrätt! Ise an. gående de andra Ståndens Beslut troligen ankommit j hviiket bifölls. Herr Grefven och Dandt Marshalk en till. kännagaf, att plenum kom me kl. 5 i efternud* dag att fortsättas.