Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förordningen derom den 13 Juli 1818, angående ändring af §. 12 ,,,,,, hvar pa äterremiss ,,,,, o' 99999,9 9999999 hvar pä äterremiss ,,,,, „ i fartyg , , , Svar pä äterremiss, ,,,, „ af Undantags-coKtract Svar på återremiss ,,,,, Kongl. Maj:ts Nådiga Svar., , , , Intccknings-egares rätt, om han i concurs ej blifvit kallad , , , , Kongl. Maj:ts Nådiga Svar , , , , Inteckningar, om förändring i afseende å förnyandet af Bankens Svar på återremiss »»,, n om förteckningar från Banken öfver de fasta egendomar, deruti Banken har inteckning >,>>>>, Svar på återremiss Intresse-medel: se Stats-Verket, dess inkomster, ordinarie, sid. 8, ps N:o 109 116 116 t* <*< C -i Q2? P05 orq 3 n !c 03 s na> 2. £ re 5. • crq cc re Ridd. o. Adeln. presteStåndet. Borgare Ståndet. Bon deStåndet. e-tN:o Sid. V 40 ti 40 å. V 40 b. V 40 b. V 40 a. a. V 40 å, V 40 b. V 40 b. y 40 a. a. V 40 b. V 40 a. a. V 40 b. V 40 v 40 å. Invalid-inrättningen pä Ulricsdal, om upplösning deraf,>>>>>>>>»>>>>>*>> >>>>>> Svar pä aterremiss > > > Voterings-proposition >>,,»»» i > Omröstnings resultat Inventering af Ek virks-förråden i Cai Lkron > , anslag dertill; se Anslag för en gäng, f) , i Kongl.
Han kunde inte nog prisa sin lyckliga stjärna, att de voro där nere, där hans lilla hustru snart skulle få färg på de bleka kinderna. Han var glad, att det ännu återstod dem några veckor i denna eviga sommar och kväfde med hjältemod en suck vid denna nödlögn. Ellen kände sig som en riktigt otacksam och elak varelse, då Georg var så nöjd och belåten och trifdes så bra, och hon ansträngde sig tappert att förjaga alla förbjudna fantasier. Ellen satt o m kvällarne och stirrade på det lugna hafvet, på de lummiga träden och de Men en dag k o m Georg in i deras rum och fann sin lilla fru med hufvudet begrafvet i E FTER EN UTLÄNDSK TIDNING meddela vi här en afbildning af den uppskakande, nyligen timade händelse, då ett bergskred krossade byn Airolo i de italienska Alperna. Airolo, som räknar två tusen invånare, är beläget vid södra ändan af den kolossalatunnel, som Jules Favre borrade genom S:t Gotthard och i hvilken han träf fades af döden, just då han stod inför fullbordandet af sitt verk Redan år 1895 hemsöktes sam hället af ett fruktansvärdt lavinskred, då flere hus förstördes och många människolif gingo förlorade. Sedan dess lefde byns invånare i ständig ängslan och fruktan för » Sasso Rosso&gt; — den röda klippan — ett ur det närliggande berget lösgjordt kolossalt klippblock, som hotade att rulla ned öfver byn. Visserligen vidtogo invånarne en del åtgärder för att förebygga en katastrof, men det visade sig på den ödesdigra dagen att de * sa voro långt ifrån tillräckliga, och hvad än värre är, man kan när som hälst drabbas af en liknande eller ännu större olycka, ty fortfarande ligsra kolossala block kvar på bergssluttningen, där deras fäste är alltför svagt att hålla dem stilla, när lavinskreden och vattenflödena komma. Det nu inträffade bergskredet, som berodde därpå att vatten, som fyllt remnorna i berget, frusit till is och sålunda sprängt lös klippblocken, förstörde tio boningshus och fjorton uthus samt dödade fyra människor. Den materiella skadan anslås till nära en mill. kr.
Detta Utskott, hvars pligt det vara skall att Grundlagarne granska, eger rätt att hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deruti, som det anser högst ConstitutionsUtskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. nödiga eller nyttiga och möjliga att verkställa. Riksens Ständer må icke å den Riksdag, då Utskottet någon sådan ändring föreslår, utan först å den nästföljande, derom besluta. Rlifva då bada Kamrarne om ändringen ense, öfverlunne de Förslaget derom till Konungen, genom deras Talmän, med begäran, att Konungen ville Sitt bifall dertill gifva. Konungen inheinte hela Stats-Rådets tankar deröfver, tage sedan Sitt beslut och meddele Riksens Ständer å Piikssalen Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka lian icke samtycker till deras åstundan. Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, höre Han Stats-Ridet och öfverlemne sedan Sin Proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att om denna Proposition förut öfverlägga, uppdrage ConstitutionsUtskottet att sitt utlåtande derom till Riksens Ständer afgifva. Tillstyrker Utskottet, hvad Konungen föreslagit, hvile frågan till nästa Riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta. AfsLyrker Utskottet Konungens Pro position, då må Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition afslå eller ock afgöra, att de vilja öfver densamma å nästföljande Riksdagbesluta; gällande i detta fall, då Kamrarne stanna i stridiga beslut, den Kamares mening, som beslutet uppskjutit. Men icke må under någon förevändning Riksens Ständer förr än å nästa Riksdag Propositionen lill bifall upptaga. Samtycka då båda Kamrarne till Konungens förslag, begäre Riksens Ständer dag, att på Rikssalen tå Riksens Ständers bifall dertill afgifva. Antaga icke båda Kamrarne Konungens Proposition, vare den afslagen, och aflemne Riksens Ständer sitt afslag med skälen dertill skriftligen till Konungen genom deras Talmän.
Till följd af denna åsigt hafva Rikets Ständer biträdt den gjorda framställningen om anvisandet af serskilda medel för befordrande af ifrågavarande företags verkställighet, helst det allmänna anslaget för mjrutdikningar och sjösänkningar icke, utan alt de för andra föreslagna dylika företag erforderliga och påräknade medel i alltför betydlig mån skulle medtagas, kunna användas till ett så stort bidrag för detta företag, som någorlunda motsvarar detsammas omfattning och vigt, samt de dermed förenade kostnader. Dock hafva Rikets Ständer funnit det föreslagna statsbidraget skäligen böra nedsättas till en summa af 100,000 R:dr R:mt, att såsom län utgå. Rikets Ständer hafva alltså, för fortsättning och fullbordande af den påbörjade upprensningen af Storån inom Tjellmo Socken i Östergöthland, jemte dermed sammanhängande sjösänkningsoch andra vattenaftappningsarheten inom nämnde, äfvensom Krigsbergs socken, beviljat ett serskildt statsbidrag af Ett Hundra Tusen R:dr Runt, alt utgå såsom län mot samma vilkor i afseende på medlens utbekommande, användande och återbetalning, som angående andra dylika statsbidrag blifvit vid denna riksdag stadgade. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 16 Februari 1858. Expeditions-Utskottets Förslag lilI anderd. Skrifvelse JY:o $18. Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 12 Febr. 1858. Preste-slåndct den 15 Borgare-ståndet den 16 Bonde-ståndet den 16 Rikets Silin ders underdåniga Skrifvelse, angående reglering af ulgifterne under Riks-Statens Sjunde Hufvud-Titel.
— 123 — § 15. 2)ie pr Sal)lunq fäfligen Obligationen unb Sinöcoipong, meld)e nidjt innerfjalb prni 3fa!)ren nåd) tern iBerfabtage bei irgenb einer ber in ten Obligationen te§t)alb be* jeidpeten ©teden jur ©iitlöfung borgejeigt morten fint, merten nur nöd) in isotodbolm tei tern Steid^ScbulbemSompoir eingelöft; mof)er aud) biejenigen bon tern 9teid)g* @d)u(ben Sn^aber bon Obligationen, beren ©aptal*83eträge nid)t innerljalb funfjeip (15) 3af)re nåd) ter turd) SKugloofung oter Äiintigung beftimmten unb gel)örig belannt ge* maiten SSerfadjeit erleben, mie aud) Snlpber bon Singcoupong, meld)e nid)t innerfyalb jefp (10) 3af)re nadj ifyrem refp. SSerfadtage bei bern 9teid)8*SdjuIben*©otmptoir pr ©inlöfung borgejetgt morten, tyaben il)r 9ied)t, bafitr Sottung p erfjalten, gänjlid) ber* loren. 2)ie pr ©inlöfung folcher Obligationen unb Singcoufmng abgefefyenen ©elter fal* ten bern Steidjg September tiefeg Samteg nid)t beröffentlid)t merten, fo meit eg nid)t nötljig gefunben mirt biefelben in bie Obligationen unb Singcoupong ein priiden, oter fomeit eg nidjt fur tie SSodjielpng teg 5lnleil)e
Han skulle nu efter styliceringen af detta förslag kunna vara milt ombud i alla lie socknarne, men jag skulle ju äfven dä för att kunna i sådan egenskap använda honom nödgas att tillika med fullmakten till talans utförande, äfven gifva fullmakt att vara förvaltare. Men en sådan fullmakt kunde ju dä när som helst och till hvilken som helst utgifvas! Häraf torde man äfven inse att den föreslagna förändringen, (hvilken jag anser innefatta en inskränkning, andra åter en utsträckning af det förra stadgandet) icke leder till det önskade målet, alldenstund afsiglen dermed skulle kunna eluderas genom en dylik förvaltare-fullmakt. Jag fortfar i min önskan om afslag. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag anhåller att i allo få instämma med Hr von Hohenhausen och dertill lägga, att på del kännedom om beskaffenheten af de allmänna ärender i en kommun, icke må saknas, är det nödvändigt, att inga sådane personer, sora kunna anses främmande för socknens angelägenheter, må det vid fä äga rösträtt. Det skulle ju eljest kunna hända alt, vid behandlingen af ett uppskjutet ärende i en sockenstämma, personer der uppträdde hvilka om detsamma vore alldeles okunnig; hvadan det blefve nödvändigt att egna serskild tid ät deras undervisande 0111 sakernas ställning. Först sedan en sådan undervisning vore gifven, kunde man med dem ingå i sakens pröfning. Jag anser litslen således hafva rätteligen förfarit. Hvad beträffar förvaltares begagnande såsom jordägares ombud Den 27 September. 503 vid sockenstämma så kan man väl, med temlig visshet, antaga, alt en sådan person icke skulle vilja, af kitslighet, eller af hvilka andra bevekelsegrunder som helst, vid elt sådant tillfälle uppföra sig sä, att han derigenom stötte sig med folket i församlingen. Tvärtom skall han snarare vilja förvärfva och bibehålla deras aktning och förtroende samt uppföra sig således derefter, hvilket måhända icke alltid torde vara fallet med andra inom församlingen icke boende och för hennes angelägenheter alldeles främmande personer. Jag erkänner likväl riktigheten af den anmärkn. Gr.
Den, som bifaller, att, på sätt StatsTJtskottet i irsta Momentet af 12 Punkten föreslagit, Trehundrade Tre Rrdr 24 sk., med derunder begripne Tjugunio Tunnor Spannemål måga, såsom lönefyllnad åt SundhetsCollegii Kamererare, beviljas att på Stat uppföras, voterar Ja ; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses StatsUtskottets berörde förslag hafva blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagit. Hvilken Voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Voteringen börjades klockan half till 8, och slöts klockan half till 9 e. m.; hvarvid, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne befunnos hafva utfallit, som följer: Ja — 86. Nej — 38. I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit upp - 96 Den 28 September e. m. läst, Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken förklatade, att irsta Momentet af 12:Le Punkten således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit. Andra Momentet. Om ifrågastäldt uppförande å MedicinalStaten af ett ärligt arfvode af i5o Rxlr till ProvincialChirurgen i Stockholms Lein. Hvad Utskottet i denna del föreslagit* blef af Ridderskapet och Adeln bifallit. Tredje Momentet. Om uppförande pä Stat af 600 R:dr Banco i och för en Electricitetsmacliin. Herr Rosenqvist: Utskottet har. oaktadt mina och flera andra Ledamöters anmärkningar, i afseende å förevarande anslag för blifvit vid dess första Betänkande, hufvudsakligen på den grund att anslaget blifvit tillstyrkt att utgå endast intill nästkommande Riksdag.
Maj:ts Befallningshafvande, angående bötfälld persons inställande till enskildt arbete för böternes aftjenande. 3:o Den 8 October i83i, Bref till Hof-Rätterne, angående stället, hvarest, i vissa fall, enskild skrift bör undergås; samt 4:o Den 17 November i832, Bref till Hof-Rätterne, innefattande förklaring Öfver Kongl. Förordningen den 19 Julii 1815, om hvad som iakttagas bör vid underd. besvärs anförande hos Kongl. Maj:t i brottmål. Och som Rikets Ständer funnit samtlige ofvanberörde Nådiga föreskrifter, hvilka tillkommit uppå förfrågningar af Domstolar och Embetsman, vara i öfverensstämmelse med Lag och Författningar, samt dels åsyfta iakttagandet af förut påbjudna stadganden, dels varit föranledda utaf saknaden af bestämd Lag för de fall desamma angå, och af angelägenheten att tillvägabringa säkerhet och enhet uti lagskipningen, hafva Rikets Ständer velat gilla omförmälde Nådiga Circulaire och Bref, tili vederbö - 7° Expeditions-Utskottrts Förslag lill lind. Skrifueels N.o 53. rankes fortfarande efterrättelse; hvilket Rikets Ständer härmed få hos E. K. M. i underd. anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 20 Junii 1S34- N:o 53. l*pr >Fäst och goclkänrit hos Ridd. och Addo den 3o Jnnii 1834- Preste-Slåndet den 3o Borgare-Ståndet den 3a Bonde-Sfändet den 3o Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om Förste Lif Medicus af Pontius bibehållande vid ett pensions-ans/ag. (^Stats-Utsk. N:o fif S. A. K.
Aom de för Malmö Hospital äter pä Stat upptagne 166H Tunnor Kronotionde Spanmäl hwilka blifwit ibland öfwerstottsSpanmälen till Kongl. Maj:ts och Kronans disposition beräknade, men nu mera derifrän asgä, sedan Le hädanefter som hittils komma att af HospitalsInrättningen njutas sä förswinner den derföre säftm inkomst i förra Calculen paräknade betalningen s 4 Rd. per tunna med 666 Rd. zo st., men som Kronowärdet äz6 st. tunnan med 128 Rd. blifwit här alwen upptagit, sä utföres här endast äterstoden — L4r:Z2. Genom rättelser uti beräkningen af Spann,äls wärdet och någre smärre mist-summeringar pä Allmänna IndragnmgsStaten, tillhopa 166: 16. Sedan Slottshjelpen och MedicinalFonden blifwit sam r - Trankport 66,261:4.4. 470,658:8.3. man» ^ 14 Den 2 April. Transport 66,261:4 4 470,658:8.3. manstagne med Bewillningen, mcn de widStatsRegleringen ^ blifwit ibland StatsWcrkets inkomster särstildt päräknade; sä uppföres här ersättning till StatsWerkct till det belopp de päräknade blifwit nemligen: / Slottshjelpen — 32,272: MedicinalFonden — Z,aoo: 35.272: Härifrän afgä de indragne Ee neralsLöner Z,o6Z: Dä Återstoden af tillökningen blifwer — —' — 98,463 4 4« Summa StatsBrist som af Bewillningen sommer att StatsWerkct genom Riks gäldsContoirct godtgöres — 596,126:12.7.
Detta hindrar naturligtvis icke en af dessa arfvingar, den oftanämnde sonen friherre Anders Cederström den yngre, att sätta sig i besittning af samma egendomar, utan att utbetala någon köpeskilling till herrarne Skotte och Jungfru Blom, hvilka genom testamente deraf kommit i åtnjutande. När härtill kommer att friherre Anders Cederströms, den yngre, farbroder, den förutnämnde friherre Jacob Cederström med mycken klokhet satt både sin egendom och sin person i fullkomlig säkerhet, så att han icke kan åtkommas af några anspråk på hemulsskyldighet, så har man här, när allt tages tillsammans, af män på samhällets höjder en sådan bragd, hvars namn jag icke vill nämna. Det förnekas derföre ingalunda, att friherre Anders Cederström den yngre på grund af lag och rätt kommit i besittning af egendomarne utan att godtgöra innehafvaren dess förlust; ty dorostolarne hafva i högsta instans tilldömt honom denna rätt, och den är fördenskull laglig. Men då samma höga domstolar hafva frikänt Banken från skyldigheten att betala det, hvaraf Banken aldrig haft någon fördel, skall en sådan dom vara obillig, om icke rent af orättvis? Jag kan icke förstå denna slutkonst. Om en svart moralisk skugga hvilar öfver denna beryktade sak, så faller den med sina mörkaste drag sannerligen icke öfver 1809 års alltför beskedliga och eftergifna Banko-kommissarier, utan åt helt andra håll. 14 Banko-Utskottets Utlåtande Jt? 21. Jag kan visst icke annat än gilla Utskottets framställning, att den, som i sina enskilda angelägenheter gjort sig skyldig till ett sådant förfarande, icke skulle kunna med bibehållet samvetslugn tillbakavisa en uppmaning att ersätta den förlust, som han visste sig hafva förorsakat, och hvilken hans tillgångar medgåfvo honom att godtgöra, derom kan blott finnas en mening. Men på hvem är det, som denna sanning rättvisligen bör tillämpas? Ar det väl på Banken? Jag frågar blott. Jag har väl hort sägas, att nuvarande innehafvaren af egendomarne, friherre Anders Cederström den yngre, förbundit sig att hålla bröderne Skotte i någon inån skadeslösa för deras förlust vid egendomarnes frånträdande.
Pappa själf, med den bredskyggiga sig en b e s t ä m d sysselsättning, ett arbete s o m panamahatten på hufvudet, sitter där så varm u p p t a g e r största d e l e n a f hennes tid, o c h s o m och nästan lika röd som den hummer, han bearbetar; han byter oupphörligen plats för att därför, en g å n g f ö r alla, s k a l l g ö r a henne undgå solen, som envist liksom på gyckel åter f u l l k o m l i g t olik den g a m l a typen a f en äldre, uppsöker honom. har hon inga lexor, inga torra, tråkiga O m det o c k s å aldrig s k a l l inträffa, att a l l a lexor, inga hopplösa tal, som hon aldrig i evigk v i n n o r bli gifta, oeh det därför fortfarande het kan få rätt. Hon är fri, fri! Tänk, om de alla skulle gå på Tivoli och se lejonet rida till k o m m a att utfylla en b e s t ä m d plats i det häst eller på den nya cirkus. Ja, nu var det då inte värdt het m e d alla f ö r g å n g n a tiders fröknar, s o m att stora syster kom fram med sitt eviga-. Nu hade hon gifta. lof. Och trotsande det bistra matrosansiktet uppe M e n ä n n u finnas b l a n d oss åtskilliga af vid Kastellet, skrek hon ut det, så att det skållade i berget: » Lof — lof », och ekot svarade långt, dessa ogifta äldre d a m e r, som i c k e h a blifvit utdraget: — » l o f. i kväll Elsa Lindberg. " Gamla fröknar ". Reflektioner af Helena Nyblom. Om h o n är tjugu eller trettio — eller fyrtio år är m i n d r e viktigt.
En Talare har uttryckt sin önskan, alt anslaget måtte afses, icke hlott för att bota redan yppade smiltosamma sjukdomar, utan äfven för att förekomma farsoter. Vi skola likväl göra skillnad emellan nödiga medel i Regeringens hand, att förekomma dessa farsoters större utspridande, eller att vilja utsträcka denna omvårdnad ända till åstadkommande af en ordentlig Läkarevård för hvarje individ i Riket. Det sednare är orimligt, då sådant bör besörjas af individerne sjelfve, eller genom municipala anstalter inom provinserna, utan att ålita StatsCassan; i annat fall skall anslaget endast blifva en fortfarande näring för en skamlig och skadlig osjelfständighetskänsla, och benägenhet att alltid nödgas lita på Statens mellankomst. Friherre Cederström: Utan all fråga tillhör det landsorterna sjelfva, att bekosta de utgifter, som erfordras för MedicinalVerket i och för vård, vakthållning och tillfälliga sjukhus-anläggningar, vid uppkomna farsoter, till deras hämmande och botande; men lika otvifvelaktigt tillhör det samhällsinstitutionen, alt skicklige Läkare, tillgäng43 H. 8* ji6 Den 29 September. liga der farsoter uppkomma, aldrig må saknas, på det icke tusendetals medborgare, i brist af upplysning om de medel, sorn böra användas emot sjukdomen, må förgås. Af sådan anledning är ock ifrågavarande författning stadgad, som ålägger Konungens Befallningshafvande, att skicka Läkare till de ställen, der farsoter yppas. Om nu sjukdomar finnas af den art, att Sundhetscordon behöfves, så åligger det visserligen Communen att besörja en sådan cordon; men öfver en sådan behöfves åter uppsigt, som icke får af Communen besörjas. Herr Munck af Rosensköld: Jag hoppas Ridderskapet och Adelli ursägtar, alt jag fortfarande yttrar mig i detta egentliga medicinska ämne; men jag skall blott göra det i delar, som ligga närmast det allmänna menniskoförståndet. Hvar och en sjukdom, hvars väsendtligaste symptom är feber, eller hvar allmän egentligen så kallad feber kan blifva elakartad och smittsam, genom blotta sammanpackningen af många sjuka i ovädrade och osnygga rum.
Anledningen härtill är den, att då för nybyggnad af ångfartyg m. m. år 1858 utgick utöfver stat 221,979 R:dr 15 öre, utbetaldes i enahanda afseende under revisionsåret endast ett belopp af 81,579 R;dr 87 öre. § 7. Antalet af med posterna afsända bref utgjorde år 1857: portobref 5,646,444: och fribref 409,500: 6,055,944. - 43 — samt ar 1858: portobref 5,723,572: — och fribref 441,355: Under år 1859 har försändningen ökats till: i portobref 6,007,573: — och fribref 449,654: — hvadan tillväxten under dessa år uppgår af portobref till 361,129: — och af fribref till 40,154: — eller tillsammans K:dr § 8. För den af Post-verket underhållna paketpostinrättningen hafva Utgifterna, År 185S. bestående dels i aflöning, skjutskostnad, postiljonstraktamenten, hushyror, anskaffning och underhåll af åkdon samt åtskilliga andra utgifter 37,078: 82. dels i restitution af fraktafgifter, uppburna i Sverige, men främmande postverk tillkommande 6,466: 17. sammanlagdt uppgått till 43,544: 99. hvartill bör läggas understöd till diligensbolaget N:o 1 16,500: — Summa R:dr 60,044: 99. och Inkomsterna, År 185S. utgörande i fraktafgifter, observationer m. m 34,083: 37: så att Vid anställd inventering befunnos säkerhetshandlingarne i behörig ordning. Kongl. Tull-verket. I Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning, redovisar denna räkenskap för inkomster och utgifter på sätt bilagda tabell utvisar: Debet. Balans från år 1858: Uppbörd: Sjötullsmedel: Natt och år ståndne varor 746: 56.
Af det nu anförda torde det af mig uttalade klandret öfver Utsk:ts förfaringssätt befinnas välgrundadt. Detta blilver ännu mer fallet, om man egnar uppmärksamhet åt den strof, hvarmed Utsk:t slutar sin resumé. Utsk:t säger nemi.: »Varandes denna motion åtföljd af två exemplar af motionärens till trycket befordrade anföranden till R. o. Ad. riksdagen 1847 och 1848, med förslag till förändrad organisation af landtförsvaret etc.», då det i stället bort heta, så framt Utsk:t behandlat ärendet med pligtskyldig noggranhet: Varandes denna motion åtföljd af motionärens 2:ne förslag till landtförsvarets organisation, det ena afgifvet vid riksdagen 1847 och 1848 och till trycket särskildt befordradt; det andra, vid riksdagen 1850, endast infördt i R. o. Ad:s prot:r. Men öfver tillvaron af detta sednare min motion bifogade 1850 års förslag har Utsk:t, som jag redan anmärkt, iakttagit en envis tystnad, så mycket mera olämp - 526 Den 20 December. lig och tadelvärd, som just detta förslag blifvit af de 2:ne folkvalda Riks-Stånden gilladt och med anledning häraf underd. skrifvelser härom aflåtne. I formelt hänseende anser jag ej heller att Utsk:t rätt tillvägagått. Enligt mitt förmenande hade Utsk:t icke ensamt bort behandla min motion, åtminstone den del deraf, som angår mitt yrkande om militär-befälhafvares och korps-chefers tillsättande endast på tillsvidare förordnande, utan i förening med Stats-Utsk:t, hvilket jag äfven yrkade vid remissen; men hade så skett, hade troligen marche-marchen måst förbytas till skridt. Angående den af Utsk:t använda motivering för alslag till min gjorda framställning —granskningen af mina omordade organisations-förslag — så innehåller den dels ett slags tillrättavisning för en af Utsk:t nära nog såsom obehörig stämplad begäran å min sida, att få den omordade granskningen verkställd, dels åtskilliga på ärendet ingalunda inverkande, till en del felaktiga uppgifter.