Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Innehafvare af en eller flera tjenster, antingen utan lön eller inkomst, eller hvars belopp ej öfverstiger 300 R:dr, samt Auscultanter och Extra - Ordinarie Tjenstemän af alla Stater, Presterskapets Adjuncter, afskedade eller blott caracteriserade personer utan tjenst och löneinkomst, jemte Embetsoell Tjenstemäns samt Betjentes hustrur och barn; äfvensom i beräkning af löne-inkomst icke ingar Tractamente under commenderingar utom station, på mindre tid än sex fortfarande månader af året, fällt-aflöning i Krig på längre eller korrtare tid, Militär-Pensioner af Arméens och Amiralitets-Pen» sions-Cassorna, hushyror och inqvarterings penningar, Entbetsoch Tjenstemäns resepenningar och tractamente i Kronans ärender, samt rese-underhåll och arfvoden i och för Riksdagar. 2:0 Invånarne i Särna Socken af ÖsterDalarne. 3:0 Alla i 1,2,3 och 4 punkterna af 1 Mom. denna §. uppräknade personer, jemte lagstadde Drängar och Pigor på Eandet och i Städerna, Torpare, Eärlingar i Handtverk, Allmogens hemmavarande Söner, Magar, Döttrar och Son-Hustrur, samt Barnmorskor, så vida de ej äga särskild förmögenhet, eller drifva sådan handtering , rörelse och näring , för hvilken taxering äger rum. 4:0 Eörfattare af Dagblad och Månadsskrifter, sorn sprida allmänt nyttiga kunskaper, eller hvaraf inkomsten är ad pios usus anslagen. 5:0 Kronans och Statens jemte andra allmänna byggnader, verk och inrättningar, Sockne - Den 5 Juli. 331 ne-Magaziner, Bostälsshus och sådana, som tillhöra Barmhertighets-inrättningar i Städer och pä. Ilandet. Lindring i Bevillningen. 3 Morn.
Ständers Lag-Utstotls Betänkande, i anledning af Riksdagsmännens Zorjs örlLnglons, Olok perskonZ, ^nöers ^0N8t0n8, läan8 ^ncksi8konr, UonFt Ml8- fons och Lric 8vLN8t0N3 hos Hederwarda Bonde-Ständet ingifne, genom Utdrag af samma Ständs den 12 sistl. October hällne Pcotocoll till Lag-Urstottek remitterade Memorial, angående ästad förklaring öfwer Lagens rätta mening i fräga om efterlefwande makas Giftorätt uti jord ä landet, som de unter fastetiden elier före wigseln gemensamt och till lika stor del inköpt, ehwaL det stelt inom eller Utom den andra makans börd. Da efter Lagens stadgande i 2 Z. af 70 Cap.
» Midt i ibland eder står den I icke kännen », sades om den gudasände, som slutade sitt jordelif på korset. Världshistorien kopierar sig icke. Samma slag af storhet kommer ej åter, men en storhet af annat slag. Vår äldre generation kunde med sanning klaga: ingen förmår numera att upptaga en Geijers och Hvassers fallna mantlar. Men då man så klagade, funnos dock en Svedelius och en Wikner verkande i sin fulla kraft. Är ej förhållandet detsamma nu? Storhet finnes, men ej af samma slag som förut. Än finnas de, som icke böjt knä hvarken for den allmänna opinionens eller den härskande maktens Baal, men som Öppet och manligt uttalat sin mening äfven med risk att förbises eller förkättras, eller båda delarna. » Fiat justitia pereat mundus. » Än finnas personer, som framtiden skall tilldöma helgonglorian. Vi, ett yngre släkte, måste försöka att finna dem, ej för att frambära rökelse och myrrha, men lör att stöda dem i deras sträfvanden, stärka dem i deras tillförsikt och vinna åt dem ett erkännande, utan hvilket de ej förmå uträtta allt, hvartill de erhållit kallelse och gåfvor. Det sympatiska förståndet, den vördnadsfulla tillgifvenheten och det nitiska samarbetet, som skänkes den sanna storheten, äro kraftiga befordrare af allmän välfärd. Personer af lägre andlig rang kunna ej på ett noblare och verksammare sätt gagna sin samtid. Johannes döparens uppgift är stor i ali sin anspråkslöshet. Hvad är orsaken till dessa orättfärdiga domslut, som allmänna meningen under alla tidsåldrar afkunnat öfver många sin samtids största män? — domslut, som under nästa eller därpå följande generation blifva upphäfda och utbytta mot lofsånger och minnesstoder. Kortsynhet och afund! Ja, visserligen, i första rummet. Men också partiväsen och klassfördomar. Från misstag af förstnämnda orsak kan man, ifall god vilja finnes, göra sig fri, och hvarje sanningskär person bör sky partiförblindelsen som pesten.
Domkapitel blifvit anbefallde all för de läroverk, som ega flere prebende-paslorat, föreslå hvilketdera som, med afseende å belägenheten och öfriga förhållanden, lämpligast må för framtiden med den theologiska lektionen förenas, samt förslag i berörda hänseende inkommit och nådigt beslut derutinnan blifvit fattadt, åtskilliga prebendepastorat dels redan i sådan egenskap upphört, dels ock komme att, i den mån innehafvarne derifrån afgå, såsom prebenden upphöra; utgörande den uppskattade afkastningen af ifrågavarande, uti Deparlemenls-Chefens skrifvelse särskildt för hvarje stift och läroverk upptagna, prebenden ett sammanlagdt belopp af 13,532 R:dr 67 öre. Den vid berörda skrifvelse fogade förteckning angående lärarnes löner innehåller, för hvarje läroverk, uppgift såväl å samtlige der anställde lärares namn och det år, från och med hvilket hvar och en af dem beräknar sin innehafvande lönegrad, som å de lönebelopp, hvilka, enligt de af Rikets sednast församlade Ständer fastställda grunder, af lärarne påräknas för hvart och ett af åren 1861, 1862 och 1863; och uppgå samtliga dessa lönebelopp vid alla Rikets Elementarläroverk: för år 1861 till 1,103,078 R:dr 72 öre; för år 1862 till 1,127,578 R:dr 72 öre och för år 1863 till 1,150,828 R:dr 72 öre. Vid bestämmandet af det belopp, hvartill Riksstnlens anslag för Elementarläroverken bör vid innevarande riksmöte uppföras, torde först höra tillses, hvad summan af utgifterna för hvart och ett af de år, nästa statsreglerings-period omfattar, antagligen kommer att utgöra.
Hvarje öfverenskommelse, som för längre eller kortare tid träffas med en verkgesäll eller verkmästare, rörande uppsigten öfver en sådan verkstad eller fabrik, bör stödja sig på skriftligt contract, hvaraf en duplett jemte a fa 190 Den xi April c, ni. skrift af verkgesällens eller verkmästarens skicklighetsbetyg, till vederbörande Magistrat bör inlemnas. Om det är bevisligt, att en dylik verkstad eller fabrik är i gång, utan att förestås af en person, som äger bevis om dertill erforderlig skicklighet och som beständigt med sin uppmärksamhet följer arbetet på sjelfva stället, så skall, utom de i I Art. Mom stadgade böter, en sådan verkstad eller fabrik tillslutas, och verktygen under 6 månaders tid förblifva försegladej efter hvilken tids förlopp ägaren, i fall han vill rörelsen fortsätta, åligger att bevisa antingen att han sjelf äger den af lagen fordrade skicklighet, eller att han såsom tillsyn vid sin rörelse antagit en behörigen qvalificerad person. Hvarje verkgesäll eller verkmästare, som öfverbevisas att utan att verkligen förestå en verkstad eller fabrik, antingen i egenskap af föreståndare eller bolagsman, endast dertill lånat sitt namn, skall böta beloppet af verkstadens eller fabrikens löpande Kronoutskylder, för de år under hvilka dendrifvits, utan rättighet att yrka deras återgäldande i kraft af något slags contract, VI. Om idkandet af en handtering i Bolag. 1. Hvarje bolag för idkandet af en slöjd Dm 11 April c. m. bör stödja sig på ett skriftligt contract, hvar. af en duplett hos vederbörande Magistrat förvaras; och skall ett sådant bolag, innan det för giltigt anses, 3;ne gånger i allmänna Tidningarne kungöras. 2.
Hvad åter omöjligheten angår att »under marscher och tåg” vara utan hasselkäppen, så ber jag att, såsom dräpande svar på invändningar af detta slag, få anföra följande rader ur ett bref från en man, den der uppväxt i krig, blödt för sitt land och skurit lagrar, icke under lustläger — utan på valplatsen. Så här skrifver han till mig: »Hr Gr:n ber mig upplysa om min erfarenhet under krigsåren i afs:de på det förnedrande och ingalunda förbättrande prygelstraffets användande. Jag skyndar att derå svara: att detta straff under ett aktivt fälttåg sällan eller aldrig, så vidt jag minnes, kom i fråga. De mindre förseelserna straffades med soldatens kommendering till trossen, som den tappre ansåg för en hård dom, värd att undvikas genom ett uppmärksamt och godt uppförande Eör olydnad eller orderbrott finns under krig blott ett straff: skjutas. Stölder och andra vanhederliga brott hade den tiden till följd det afskyvärda spöstraffet. Att väcka soldatens hederskänsla, är att göra honom angelägen om att i alla hänseenden uppfylla sina pligter, och dertill bidrager ingalunda prygel - 536 Den ‘29 Maj. straffet, utan tvärtom gör det honom känslolös för ärans anspråk. Att flyttas från lista till 2:dra ledet eller bära andras persedlar och packning, eller g*öra dubbel vakt, begagnades under 1808 och 1809 årens krig med mycken fördel, näst det att ställas bland trosskuskarne, hvilket soldaten allmänneligen fruktade, emedan dessa kuskar vanligtvis utgjordes af ett slags utskum bland supiga soldater eller dertill för tillfället legda personer. Min öfvertygelse är, att ambitionsstraff äro de enda ändamålsenliga för ett manskap, sorn bär ärans vapen och utgör fäderneslandets sanna försvar. All förnedrande bestraffning härdar sinnet och känslan till förakt af menniskovärdet, hvilket deremot bör upprätthållas i jemnbred med gudsfruktan och disciplin, en god och tapper stridsmans bästa igenkänningstecken och roten till alla dygder.» Gustaf Montgomery. Men, Mine
s 1873—r 417 » Bif. af Prestestånd et, IX s 422, återrem. af Adeln, IX s 436, under stadgande af särskildt beslut af BorgareStåndet , IX s 413 — 444 > Bif. af BondeStåndet, IX s 447’ Ytterligare Utlåtande, IV 4. s I27 — 284 i47> bif. under fattande af särskildt beslut, af Adeln, IX s 981, af BorgareStåndet, IX s p85. Nytt Utlåtande med anledning af en nådig Skrifvelse från Kongl. Maj:t, IV 4- s 460 — 481» bif. af Adeln, IX s 982, af BorgareStåndet, IX s 985, återremitt. af PresteStåndei, IX s 998. Ännu ytterligare Utlåtande, IV 5. s 182 •—186, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX s 1122, af BorgareStåndet, IXs 1128, Lif. af PresteStåndet, IX s u46,afBondeStåndet, IX s ii5o. Underd. RiksdagsBeslutet, §. 10. StatsVerkets tillstånd och behof under RiksStatens fjerde Hufvudtitel. StatsUtskottets Betänkande, IV 2. s 1461 — 1469, bif. af Adeln, IX s 420> återrem. till första puncten, af PresteStåndet, IX s 441 , bif. af BorgareStåndet, IX s 445» af BondeStåndet, IX s 458. Ytterligare Utlåtande, IV 3. s 54o, bif. af PresteStåndet, IX s 716, af BorgareStåndet, IX s 722, lagdt till Handlingarne af BondeStåndet, IX s 736, bif. af Adeln, IX s 797. Underd.
Det kan nemi. icke förnekas, att om R. o. Ad. skulle med pluralitet förklara, att Ståndet icke afstår den rätt, som genom 8 kap. 2 § Rätteg.balken tillägges detsamma, så kommer derigenom en annan upställning att ega rum af alla de §§ i dea nya konkurs-lagen, der fråga upstår om hvarest konkurs skall göras anhän - •jo Den 11 Juli f. m. gig. Efter min åsigt är det således alldeles nödvändigt, att E. o. Ad. först afgör ingressen; och kan jag vid detta tillfälle icke undgå att anmärka, det ingen motion är väckt om uphäfvande af förenämnde lagrum. Det hade väl fordrats att så skett, innan man snart sagdt i förbigående inkastar i en ingress ett stadgande, som halsa stort inflytande på ett helt lliksStånds rättigheter, på grund af de privilegier, som enligt grundlagen äro detta Stånd tillagda. Jag anhåller, att till öfverläggning först anmäles ingressen och sedermera den nya lagen paragrafvis. Hr Olivecrona, Knut: I afseende på Gr. Sparres förslag rörande ordningen för föredragningen har jag ingenting att för min del anmärka. Jag anhåller blott att, derest föredragningen sker paragrafvis, det måtte stå hvarje talare fritt att få på en gång yttra sig om flera gg, då dessa stå i nära sammanhang med hvarandra, äfvensom att få yttra sig öfver förslaget i dess helhet. Gr. Sparre: Jag har för min del ingenting emot att, på sätt Hr Printzensköld föreslagit, frågan om uphäfvande af E. o. Ad:ns privilegierade forum må göras till en särskild fråga, och att föredragningen dermed börjas. H.
Sedelstocken får derutöfver högst utgöra 20,000,000: 32,494,003: — 2. hvadan densamma understiger maximum med 2,718,267: 46. 5. uti hvilken summa inbegripes oanvända andelar af de från Bankens Låne Afdelning utgående Låneoch Kreditiv-förlag. Frågor angående utmyntningen. § 23. Såsom Fullmäktige uti det föregående upplyst, har under det nu löpande året Banken städse varit i tillfälle, att hålla allmänheten tillhanda de silfvermyntsorter, som vid vexling äskats; och till upplysning för Fullmäktige, angående ulmyntningens fortgång, erhålla de hvarje vecka från vederbörande Kassa-vårdare uppgift ej mindre öfver behållningarne af myntadt silfver, utan ock om det belopp i sådant silfver, som under föregående vecka blifvit från Kongl. Mynt-Verket till Banken aflemnadt. Enligt uppgiften för den 9 dennes, utgjorde behållningen i större och mindre General-Kassorna af silfvermynt, som både inoch utvexlas: Hela Riksdaler 102,600: Halfva d:o 76,650: Fjerdcdels d:o 93,900: Transport 273,150: Banko-Fullmäktiges Berättelse. 15 Transport 273,150: Åttondedels d:o . 447,000: Sextondedels d:o . A 03,350: Summa R:dr Silfver 825,500: § 24. Sedan klagan försports deröfver, att silfvermyntet af lägre valörer vore i flera afseenden felaktigt, förständigades Under-Styrelsen, att lata tillse, det sådant mynt, så vidt sig göra lät, icke måtte från Banken till allmänheten utgifvas; hvarförutan, då denna klagan tilltog, Fullmäktige uti skrifvelse till Kongl.
Med anledning häraf få kommitterade föreslå alt hvartannat år i Stockholm och hvartannat år i Malmö en kavalleriskola bildas den 15 juli och fortgår under tvenne månader; att till kavalleriskolan i Stockholm beordras två subalternofficerare och två underofficerare från hvarje hel kavalleribataljon, utom de i Skåne förlagde samt en officer och en underofficer ifrån Jemtlands hästjägarecorps och till kavalleriskolan i Malmö två subalternofficerare och två underofficerare från hvarje kavnlleribataljon i Skåne; att skolan står under öfverinseende af chefen för det regemente, hvarvid den är förlagd; att till befäl och undervisare vid skolan kommenderas en ryttmästare, en äldre löjtnant och en stallmästare. att i skolan öfvas enskild ridning, men hufvudsakligen fältridning, ridning öfver hinder och vapenföring till häst. Vid uppgörande af kostnadsförslag för dessa kavalleriskolor (se bil. A.) hafva kommitterade antagit att utfodring, stallrum och skötsel för den häst, hvarje elev skall medföra, kan erhållas inom på kommenderingsorten förlagde regementens stallar, emot förhöjning med 25 °/0 uti samma regementes utfodringspris; äfvensom att de värfvade regementena skulle kunna, emot ersättning för dessas utfodring, tillhandahålla hvarje elev de två hästar, som ytterligare för öfningarna behöfvas. Utom dagtraktamente har inqvarteringsersättning ansetts böra tillkomma alla, som icke hafva sin vanliga tjenstgöring på kommenderingsorten. För befäl och undervisare vid skolorna äro arfvoden uppförda till belopp af dem efter grad tillkommande dagarvode. Kostnaderna för båda kavalleriskolorna skulle efter dessa beräkningsgrnnder i medetal för år utgöra Rdr 5,350 såsom Bil. A. utvisar. 47 Bil. A. Kostnadsberäkning. Kavalleriskolan i Stockholm. Dagarfvode för 7 kommenderade subalternofflcerare uti 62 dagar, efter 2: 50 för dag R:dr 1,085: — » för 6 underofficerare, samma tid, efter 1: 75 för dag » 759: 50.
Retänknnden. tror sig hafva besvarat; så anser Utskottet sig nu endast böra åberopa detsamma, med förklarande, att Utskottet ej funnit anledning frångå sin derstädes yttrade öfvertygelse; hvarjemte Utskottet får tillkännagifva, att samma Betänkande blifvit af HöglofiL Riddeiskapet och Adeln, Högvörd. PresteStåndet samt Hederv. Bonde-Ståndet bifallet. Stockholm den 16 Juli 1825. Ankota dea 22 Juli igag. Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets a)gifne Betänkande N:ö 25, angående sättet till utgörande af den till Upsala Akademi anslagne och annan kronotionde Spannmål, samt N:o 54. öfver vackt fråga om ständige Tiondesättningar för de räntegifvare och räntetagare, emellan hvilka någon öfverenskommelse i detta hänseende icke kunnat träffas. Hedarv. Bonde-Ståndet har, genom Protocollsutdrag af den 17 nästlidne April Besv. och Ekon. Uill Utskottets förnyade handläggning återremitterat Utskottets förstnämnde Betänkande och dervid öfverlemnat de yttranden, som föranledt återremissen. Desse äro anförda af RiksdagsFuIlmägtigen Johan Jacob Rutberg, som yrkat, att i Norroch Vesterbottens
Hr von Hartmansdorff yttrade jemväl, att han icke kännar mitt förslag; sådant förundrar mig i sanning icke, när Ridd.UlsIcs nu tjenstförrättande Sekreterare funnit för godt att referera det på ett sådant afkortadt sätt som skett, och hvaraf läsaren ej blifver mycket underkunnig om dess innehåll i sin helhet. Jag förnyar derföre min anhållan om ålerremiss, på det att Utsk. må försättas i tillfälle att ånyo laga frågan i öfvervägande; hvarvid jag vill hoppas Utsk. ej lärer undgå atl, huru ogerna det än må ske, finna att mitt förslag har något skäl för sig. Gr. Lagerbjelke, Gust.: I fråga om snabbskrifningens bibehållande delar jag Hr von Hartmansdorffs åsigt och anhåller att få i det afseende! förena mig med honom. Hvad åter angår tillsättningen af kansliet, anhåller jag att hufvudsakligen få förena mig med Fril). Cederström. Jag anser nemi. såsom en regel, alt kanslipersonalen bör tillsättas af den eller dem, som öfver samma personal hafva högsta chefskapet, och det är derföre enl. mitt förmenande, äfven principeni. att Landtmarskalken, derest hinder deremot icke möler, tillsätter kansliet efter Sekret:ns hörande. Emot förslaget har blifvit invändt, att äshilliga göromål måste förrättas före riksdagens början, hvilka utan biträde af extra kansliet icke kunde ombesörjas, men om så är förhållandet, hade väl Utsk. bort upgifva beskaffenheten af dessa göromål, hvilket för Utsk. varit ganska lätt. Hvad Hr von Kraemer i delta hänseende upgifvit, var så obetydligt, att detta arbete alltförväl kan ombesörjas af ordinarie kanslisterne, hvarigenom man undviker den kostnad, som antagandet före riksdagen af den extra kanslipersonalen förorsakar, och den af samme talare åberopade omständighet, all Statsverket hitintills godtgjort denna kostnad, kan icke vara något skäl, tyen onödig kostnad bör väl icke i evighet bibehållas, derföre alt den utgått. Hvad åter angår den af Frih.
i anledning af Oviken (StanderS SteoiforerS 53e* rattelfe, åren 182? od> 1827/ om famina år verkflålbe granfJningar af 0tatSverketS råkenfkaper för åren 1822 till od> med 1827; i6*:o. i anledning af r et) i fron af ^rigSfondenS redogö* relfe från den 1 OJooember 1822, till £>etober månads flut 1827; 166:0. rörande ®>arteringen af den förbindelfe, forn utaf ©ötfja ©anal*53olag fjäll afgifva# ocl) intecfnaS i ©analverfet o.cf> def egande fajtig&eter; 167:0. angående er fattning till Majoren griljerre C. G. Koskull för förlorade löningSformåner; 168:0. den 3 SttarS, förnyad underdånig fFrifvelfe angående 9\ikS* (statens tionde Jpufvud^itel; 169:0. den s ‘tSftarS, angående granffning af den få kallade Sapp* marks (£ccleftafkigue*fonden; 170:0.
Herr Grefven och, Landt Marskalken förklarade, att Herr Hjertås motion angående förordnande af ett Särskildt Utskott, komme att hvila på bordet; men då den af Friherre Rudbeck väckte och redan i sista Plenum den 5 5 ti ■Ben 6 Februarii. dennes eftermiddagen på bordet lagde motion J angående nedsättning af jordbrukarnes skatter, blifvit i dag ytterligare discuterad, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra hemställa, om icke berörde motion tillika med de af åtskillige Ledamöter, rörande samma ämne, i dag afgifne yttranden, finge till Statsoch BevillningsUtskotten remitteras. Ropades Ja. Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus; Jag får blott anmäla, att hvad jag ämnat yttra, angår den nu på bordet lagde frågan om tillsättande af ett Särskildt Utskott. I detta ämne instämmer jag helt och hållit med Herr Grefve von Rosen att frågan hör till EkonomieUtskottets pröfning. Detta Utskott skall ej al. lenast emottaga besvär, utan äfven yttra sig öfver alla allmänna frågor sorn äro af ekonomisk tendence. Då frågan således är om att utreda orsakerne till den nu iråkade ekonomiska förlägenheten, tror jag att detta bör till EkonomieUtskottet öfverlemnas. Föredrogos å nyo och remitterades följande den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial: I) Af Herr Hjärne, Carl Jacob, angående förlängning af tiden för inbetalning af Fi. lialDisconternes fordringar, lill StatsochBancoUtskotten, Den 6 Febniarii. 5)5 2) Af Hans Excellence Herr Gréfve von Engeström, Lars, dels om inrättande af ett Asylum för mindre brottslige personer, dels angående försvarslöse personers användande till uppodlingar och colonisering; till Statsoch EkonomieUtskotten. SedanRiksens Ständers Revisorers delsår 18520 afgifne berättelse om de under Kongl.
Och när man ca fa fördrifva timmarne; ja, jag hade till och med dag på morgonen ville jag låta skilja mig, skiljs åt, har kvällen förflutit snabbt och anbrådtom. Jag arbetade på en papperskorg. och nu gör jag allt möjligt för att bringa genämt, och har på samma gång ej varit 2 f l blott » til Lyst ». &lt;Z&gt; B * Den andra var knappt ett år gammal, och min herre och man i godt humör han höll mycket på den, emedan den var en Så, nu är allt i ordning, nu kan han komDet är klart, att dessa sammanträden, hur •O S.S skänk från mig under vår förlofningstid. Men ma. Där är han ju redan! — » God dag, intressanta och omtyckta de än äro, likväl för fjorton dagar sedan råkade jag stöta ned lilla gubbe! Har du. har du redan bebilda blott en länk i den ked, som föreningen är afsedd att vara, fastän deras betybläckhornet öfver den, och nu är den totalt ställt vagnen? » » Ja, Alma; men det är ett så härligt vä- delse ej får underskattas. En kväll i månafördärfvad. Nu håller jag på med en ny till julafton — höll på, menar jag, ty under nuder, att jag har tagit en öppen tvåspännare den kan ju tyckas ganska litet, men tvifvelsvarande omständigheter kommer jag naturligttill klockan half tre. Om då gamle herr utan har föreningen här valt det rätta » gylvis iDte att ta ett styng vidare på den. Jag Behrman inte är hemma, kunna vi ju än lene lagom ». Och sin kanske största betyvill i alla fall ännu en gång ta fram den; det en gång fara en liten rundtur i parken. delse vinna sammankomsterna genom sin prä- cd u gel af mångsidighet, det blir ett icke så ofta är skada, att den aldrig skall bli fullbordad, En kyss? » den skulle ha behagat honom så väl! » Kära Georg! Låt oss hellre först fara förekommande utbyte af tankar och åsikter 03 3 mellan kvinnor, som ägnat sig åt vetenskaE S Hade inte Georg också frågat, om inte till parken.
DiSconker rört sig med följande summor: Götheborg 4,283,132 Rchr Malmö 3.7-3 588 — Götha Canal, - ' 2.298,815 — och pä besia har Banquen blott wunnic as Götheborg 14-500 Malmö ' 6,voc> Götha Canal - 4,59». summa 25,-091 Dä likwäl besia summor i manlig Discont wag utlänta böra inbringa öfwer 322,022 R:dr, sä synes, att actie ägare dä de blott lemnat Barr. quen något öfwer 25,002 wunnit innemot 275, O20 R:dr och dä de 800,220 R:dr hwarmed Banquen skall biträda Götha Canals Discont till större delen stä orörde, sä förlorar Banquen derpä ärligen 24,000 R:dr Om förhällandet werkeligen skulle sä wara som denna upgift innehäller, sä torde Högloft. Ridderskapet och Adeln finna angelägenheten deraf, att sädant ännu denna Riksdag, rättas uti instruction för deras Banco Fullmagtiger och Revisorer; jemwäl ock förekommer ett ämne som med detta har sammanhang.