Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
På desse aförde grunder anser Utskog 634 Lagutskottets Betänktwdtn, tet sig ej kunna tillstyrka bifall å Herr Grefve Gyllenborgs ifrågavarande motion; hvilket dock till Riksens Högloft. Ständers vidare bepröfvande vördsamligen öfverlem» nas. Stockholm den 8 Julii 1825. Ankom den 50 Julii I823», Riksens Ho glo fl. Ständers BevillningsLagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotts Betänkande, olver det af Comniitterade till utarbetande af plan för en förbättrad Fattigvård underdånigst inlemnade förslag, till en allman stadga för Fattigvården i Riket och Tiggeri ers hämmande , femte någre RiksdagsFullmågtiges i samma ämne ingifne särskildt e Memorialer. En Författning, som bestämmer rättigheter och skyldigheter emellan de fattige och de försörjande samt emellan desse sistnämnde inbördes, och sorn förenar kraftiga anstallter till Tiggeriers förekommande med de verkligt nödlidandes tillräckliga bergning, har länge varit lika nödig som allmänt efterlängtad. Sednare tiders erfaren* Lagutskottets Betänkande til 635 het har bevittnat och andra Länders exem* pel besannat, huru misstag i detta hänseende medfört de vådligaste följder, ej blott för det egentliga ändamålet: de fattiges försörjning och tyngdens jenina fördelning, utan fastmera på nationens och särdeles de lägre folkclasaernes lynne och moralitet, samt danandet af det uppväxande slägtets arbetshåg och näringsförmåga. Riksens Höglofl. Ständer, som ansett d8 i detta ämne utkomne Författningar tarfva en närmare öfversigt och allmännare granskning, innan någre grunder för en bättre ordning deruti kunna uppfattas, och kraftigare utvägar för verkställigheter vidtagas , hafva, genom skrifvelse den 24 November 1809, hos Kongl. Majst i underdånighet anhållit: det en Committé måtte i nåder utses till ofördröjlig undersöknings örn alla särskilda Fattiginrättningar i Riket ^ med fästad uppmärksamhet derå ^ huruvida någre enskilde hushållsanstalter hade Tiggeriets åkande tillföljd.
Emedlertid och under förutsättande af de närwaraade hindren för nämnde förbindelsers uppfyllande , hade Kongl. Majit likwäl a andra sidan funnit wigtigl och angeläget att Staten, med agtning för sin egen »värdighet, icke asidosatte dem utan de mäst gällande skäl, hcmtade fran andra Mästers tagna beslut och fran följderna deraf, som lwingat till ett reciprokt handlingssätt. Konal. Majit hade, i sadant hänseende, till Hemliga Utskottets uppmärksamhet framställt hurusom, uppå KonglMajus yrkande, geno», Dek Minister i Paris, att de behörigen erkända fordringar, dem Swenske Undersater hos Fransta Regeringen söre Kriget agde, och hwilkas betalning, formligen och medelst skriftliga Resolutioner af Fransta Autoriteterna bifallen, endast i följd !4l4 Den 9 Julli. i följd af Kriget blifwit uppskjuten, matte, wid da mera återkomne manskap!,'ga Relationer, warda godtgjorde, Frankrikes Kejsare lm-.t, genom sin Minister för Utrikes ärendcrna, i de bestämdaste uttryck förklara "att, enligt Folkrätten, alla Reclamationer, Ansökningar och Fordringar hos Fransta Styrelsen more helt och hållit och för altid dödade genom Krigs-tillstandet." Ej mindre tvid tillämpningen af denna, utaf en främmande Stat, till direcl försäng för Swenste Undersaker, antagna princip, än i betraetande af den sedermera inträffade occupationen af Hertigdömet Pomern, oansedt den lcmnade garar tien ak Swensta Rikets integritet, äfwensom at de oberäkneliga förluster Swenste Undersaker lidit, dels genom wänstapliga Nationers kaperier, under lofliga Handels-företag, dels förmedelst
I saknad af annan tillämplig bestämmelse har väl i allmänhet vid de aloch tillträdessyner. som blifvit å kronojord och kronolägenheter af vederbörande kronobetjent med biträde af nämndemän förrättade, meddelats besvärshänvisning i öfverensstämmelse med ofvanberörde stadgande, men nämnde praxis iakttages icke alltid och grundar sig dessutom icke pä en sä beskaffade läll afseende författning. Dä osäkerhet om hvad härutinnan må anses vara lag kan i mänga läll menligt inverka på den af dylika syneförrättningar beroendes rätt samt ali obestämdhet i afseende på hvad hvar och en till sin rätts bevarande har att iakttaga, bör, såvidt möjligt är, undanrödjas, föreslår jag att Kong'. Förordningen den 6 Februari 1849 må erhålla följande tillägg: ”Hvad sålunda är vordet stadgadt galle äfven i afseende pä de af-och tiliträdeahusesyner, som ä kronojord och kronolägenheter blifva af vederbörande kronobetjent förrättade.” Om remiss till Lag-Utskottet anhålles. Bovin. JW 80. Af Herr GarlsOD t Angående bestämmelser i [råga om undervisningen i skogshushållning,däran vid Ixmdlbruhsläroverken. Uti ett föregående plenum har en aktad motionär inom detta Ständ fästat uppmärksamheten pä det bedrölliga skick, hvari skogarne inom landet, i allmänhet, äro stadde. Hans skildring är tyvärr, sann; dock torde de åtgärder, motionären till Motioner i Borgare,-Ståndet ! 862. 79 uiul an rödj ande af detta onda föreslagit, icke vara tillfyllestgörande.S^Efter min tanke kan t. ex. genom tullagstiftningens mellankomst föga vinnas i åsyftade hänseendet, utan tror jag fastheldre att sådant säkrast mäste ske 'på öfvertygelsens väg och genom spridning af kännedom om skogshushållningens vigt och värde, jemte insigt uti de fullt rationella grunderna för skogsskötsel!! i allmänhet.
För den händelse att Ridderskapet och Adeln icke skulle vilja frånträda detta beslut och instämma i de öfriga Ståndens, föreslår Utskottet följande omröstning: 91:o. Den, sorn anser att, i öfverensstämmelse med tre Stånds beslut, nu gällande införselstull å Ost, alla slag, 1 R:dr per lisp., bör bibehållas, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes denna tull till 1 R:dr 24 sk. lispundet. För artikeln Paraplyer och parasoller, nu indelad i »af siden», med 2 R:dr och »andra slag», med 1 R:dr införselstull per skålp., hade Utskottet föreslagit följande redaktion och tullbestämmelser: af siden eller halfsiden, ulan afseende i senare fallet på silkets större eller mindre qvantitet 1 st. 1 R:dr 16 sk. införselstull, andra slag 1 » — 32 sk. » Delar deraf: ställningar 1 skålp. — 8 sk. » Öfvertyg, tillskurna eller sydda, förtullas lika med det väfnadsslag, hvaraf de äro gjorda, med tillökning af 10 procent. Fodraler: af läder, lösa eller påsatta, 1 skålp. 16 sk. införselstull. Af tyger, lösa, förtullas lika med väfnaden, hvaraf de äro gjorda, med tillökning af 10 procent. Detta förslag hafva Presteoch Borgare-Stånden gillat, men Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet hafva vidblifvit gällande tullbestämmelser. Hvad först angår tullbestämmelserna rörande fullfärdiga paraplyer och parasoller, så inbjuder Utskottet Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, att, med % Bevillnings-Utskollels Memorial, JYi 14. 59 frånträdande af sitt beslut, instämma med de båda öfriga Stånden i godkännandet af Utskottets förslag härom ; och föreslår, för den händelse denna inbjudning icke skulle vinna bifall, följande omröstning: 92:o.
Ridderskapet och Adeln, den i4 samt IlÖgvördige Preste-Ståndet, den 11 i förstnämnde månad ogillat samma Utlåtande och stannat i det beslut, att den till InStrumenternes inköp föreslagne Summa, 5ooo R:dr Banco, bör af Stats-medlen utgå i 3:ne år, med en tredjedel hvardera året. Till befordrande af ett likstämmigt beslut härutinnan, finner Stats-Utskottet sig böra, med anledning af* 7 3 §. i Riksdagsordningen, anmäla ärendet, för att öfverlemnas till afgörande utaf Förstärkte StatsUtskottet, på sätt 69 §. uti Regerings-Formen föreskrifver, hvarvid följande Voteringsproposition torde böra framställas: Den Betänkanden. 73 Den som bifaller, alt, till inköp af Astronomiske Instrumenter för Observatorium i Stockholm, 5ooo R:dr Banco måga af Statsmedlen anslås och utgå i 3:ne år med tredjedel hvardera året, voterar ja; den det ej vill, nej. Vinner nej, så komma några särskilda medel för detta ändamål icke att anvisas. Stockholm den 18 Julii i8a3. Riksens Högloft. Ständers Stats-, BancoOch Lag-Utskotts Betänkande, i anledning af väckte Motioner, rörande förändringar i Författningarne, om ränta vid penninge-försträckningar. Tili Stats-, Bancooch Lag-Utskottens samfälda behandling har blifvit från Hedervärda Bonde-Ståndet remitteradt ett Memorial af Riksdagsmannen Peter Pehrsson från Calmare Län, hvarutinnan bland orsak erne till den nu så allmänt Öfverklagade förlägenhet, älven den omständighet blifvit framstäld, att Lagen tillåter räntas beräkning ända till 6 för ioo:det, ehuru af ingen näring, aldraminst af jordbruket, skall kunna räknas en så stor afkomst af inlagde penningar och for 5 * St ats-lJt skot tets lagr på grund hvaraf en ändring af 9 Gap. 6 §.
Beväringsmöte, om befrielse för lärjungar vid Rikets högre elementarläroverk äfvensom elever vid folkskolelärareseminarierna från deltagande deri — 8 — 53 — b. 3 Mars b. 24 Febr. b. 3 Mars b. 7 Mars — 14 — SL * T öT £ ~ Oq (S.! TT hi y. so s» fD t—n rt> _ 2 — O rT §•" Riks-Stånd eris beslut. CO 5" o, -• fl> <* 2- 05 a 03 ciq 3; ? < C SI 5* 03 CL n pso s3 B. n -3 57* o BondeNo N:1T Sid. | Adelli. Ståndet. Ståndet. ståndet. N:o 1 Bibliothekarier vid elementar/ • läroverken, angående förhöj dt anélag till l 4 1 66 28 Biblioteket, Kongl, angående anslag till 1 4 1 66 5 Se A ttonde IlufvudTiteln. » angående ny byggnad för . 1 4 1 66 f. 18 Bihang et till Riks-Ståndens prob. 8 Nov. tokoll, angående upplagan af — 10 2 2 —- j. 11 Nov. b. 11 NovJb. 8 Nov. » angående prenumeration derå — 10 2 3 b. 11 Nov. b. 8 Nov. b. 11 Nov. b. 8 Nov. » angående Vissa kostnader b. 26 Mars för tryckning af — 4 1 58 6 b. 26 Mars b. 28 Mars b. 26 Mars » angående åtskilliga föreslagna förändrade föreskrifter i afseende på tryckning af b. 30 Dec. vissa delar af — 10 2 4 — b. 22 Dec. g. 30 Dec. g. 22 Dec. » angående acceptering efter riksdagens slut af rä kningar 1 å tryckning och häftning, af, —- 10 2 7 — b. 14 Juni b. 14 Juni b. 14 Juni g. 14 Juui Billengren, David Julitis, Provincialläkare, om pension åt hans enka 4 1 74 50 Se Nionde HufvudTiteln.
''Sfi efterslcrifne Svea Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar , Biskoppar Ridderskap och Adel , Presterskap, Borgerskap och Menige Allmoge , lorn for Oss sjelfva eller af hemmavarande Medbroder lagligen valde och beföllmägtigade, & allmänt nu till ailda skridet Urtima Riksmöte i Stock - Den y Augusti 439 1 Stockholm församlade varit, gore veterligt att, sedan vår Allernådigst© Konung, Hans Kongl. Ma;j:t, Konung C Ali L den XIII. behagat, genom öppet Nådigt Kallelse-Bref af den i ^ December J814, oss bjuda och befalla , att till Allmän Urtima Riksdag sammankomma, håfve vi , till underdånig -åtlydnad af Högstberorde Nådiga Påbud, den 27 sistlidne Februari, i Stockholm oss infunnit, och, efter föregångna ofverläggningar om de vigtiga ämnen, hvilka blifvit dels genom Nådiga Propositioner oss meddelade, dels inom Riks-Stånden i laglig ordning väckte, stadnat i följande Beslut: 1. §. Efter åkallande af den Högste» beskydd och välsignelse öfver våra foretag, håfve vi den (> Mars sisth emottagit Hans Kongl. Majtts Nådiga Berättelse om hvad i Rikets styrelse sig tilldragit seden sista Riksdag; hvarefter Konungens Nådiga Proposition angående StatsVerkets tillstånd och behof blifvit till värt Stats-Utskott under den 16 Mars öfverlemnad. Det forsta föremål för våra gemensamma öfverläggningar framställdes af erkänslan for de vi«a anstalter, Hans Kongl. Majit och Hans Kongl» Höghet Kronprinsen, sedan sist förflutna Riksmöte, i Nåder vidtagit, så i afseende på det utförda kriget, som på Konungariket Norrige» förenande under Hans Kongl. Majits Spira.'
Let är 1S3:j : 105:0 om bokföringssättet för Ekeskogs-lösen , , 4 L Il8 3 lo6:o 0111 dito för anslaget till Söder/ telje Canals underhåll 107:0 om lånen, upptagne för Riksgälds-Contorets 4 l .'8 3 r b! .34 il 34 ä- ! 34 b> 1 34 räkning, >>>>}>? >>>>>>>>>>*> 4 I H8 14» i5 J Anmälanj sc Förlagslån. Anmärkning: anledning dertill, i fråga! 1:0 örn afskrifning af Convoy-mcdcl, använde för Svenska Consulat-husct i Tanger , , , , 2:0 om löne-reglcring för Lif-Gardes-Regenaen3 6 3 aaV34 a. a. 1 34 aaV 34 a-aV 34 tena (se äfven 7:0 här nedan) 3:0 om Halländska Kyrkohemmauen 3 3 — 7 8 5 1 a. a. *£ 34 V 34 a. a. Y 34 a. a. | 34 aaY 34 a. a. Y 34 aa1 34 a. a. y 34 4:0 0111 Halländska Kyrkohemmanet N:o 2 , Bertlioqvarn 5:0 örn fö.rslagct till Lag för Banken , , , , , , Svar på återremiss , , , , , 6;o 0111 förnyad Instruction för Rikets Ständers 3 3 9 10 23 2 3 2 a. a. i 34 a. a. | 34 a. a, V 34 a. a. | 34 aV 34 a. a. Y 34 a. a. y 34 a. a. Y 34 V 34 a;a¥ 34 aV 34 a. a. V 34 Revisorer samt Författningen om bränviusbränning förgår 1830 ,,,,,,, Svar pä Återremiss ,,,,,, 7:0 om Gardes-Regementenas Aflönings-Stater ,
Lisa inhemtade tofflorna. Slutligen trädde Jörgen dem på sig och sade med detsamma: "Jag ref i ons ett hål på min gröna rock, det behöfver lagas." Fru Margaretha gick för att hemta rocken. När hon återkom, framtog hon en korg, deri en mängd nystan förvarades. "Dessa passa ej i färgen", sade hon nästan vid sig sjelf. "Du köpte ju grönt silke häromdagen, såg jag", sade mannen. "Ja, det finnes här, men det är för ljust, det duger icke. Men jag vet att krämarn här midt öfver har att sälja silke, jag skall hastigt gå dit och välja något passligare." "Du tänker således icke foga dig efter min önskan, att du må stadna hemma", sade Jörgen, med sammanknipna, darrande läppar. "Jag förstod icke, att du hade något emot, det jag för ett ärende skulle på ett ögonblick gå tvärs öfver gatan, och det är ju till din rock, som silket behöfves", svarade fru Margaretha, som började känna tårar stiga opp i halsen. "Låt Lisa gå", svarade Jörgen bestämdt, med vredgad röst. Mycket ödmjukare, än man skulle ansett möjligt för fru Margarethas kantiga figur, svarade denna: "Jag fruktar Lisa icke förstår att välja." Att mannens vrede nu steg högt, såg hon på läpparnes darrning, men hade svårt att förstå, hvarmed hon så retat honom. Utan att dock våga yttra något, gick hon att tillkalla Lisa, visade henne rocken, lemnade åt henne silket och bad henne gå i krämarns bod, för att köpa mörkare silke, och välja det i färgskiftning lika rocken. Fru Margaretha vågade ej sätta sig för att försöka reda sin knyppling, ty hon visste att mannen skulle anse det som ouppmärksamhet emot det arbete, han ålagt henne. Hon satt derföre med rocken i famnen till dess Lisa återkom. "Hvad tänker du på, flicka", sade fru Margaretha fräsigt, och med en slags belåtenhet omfattande tillfället att få låta emot någon den harm utbryta, som började koka inom henne, "ser du då inte, att det der silket är ljusare, än det du fick till prof, och du skulle ju köpa mörkare."
Herr Hamrin breder öfver James osympatiska figur bjärt färg, men ock ett försonande drag af humor, o c h herr O. Byström ger åt älskaren både värme o c h kraft. Fru Sternoall o c h hr Encall utfyllde med framgång ramen. Margareta var i hufvudstaden hos fadern, o c h lilla Inga lekte glad hos rättar-Stina. De finnas, som blifva förmögna genom cessioner, underligt nog. Torsten o c h Henriette ägde ej ens en kudde att luta hufvudet mot, då auktionsdagarne gått till ända. Henriettes hela egendom var den svarta, enkla dräkt, hon bar, samt en daguerrotyp af Torsten o c h Inga, och hans en omgång kläder och den linfärgade flätan från chiffoniern. Så stodo de där, hemlösa, fattiga, slutna intill hvarandra i den gråaktiga vårdagern och tänkte tillbaka på de stunder af lycka, de tillbragt inom Annedals murar. » Pussas alla tre, » sade lilla Inga och kom fram med spetsad mun. Erland Edelbergs vagn svängde upp till trappan, han hade erbjudit Torsten att tills vidare hjälpa honom med skötseln af Tunaholm, ty han behöfde därtill en van hand o c h var själf för oerfaren. Torsten hade tacksamt anlagit anbudet. Nu följde ett sorgligt af sked frän de af tjänarne, som ännu voro kvar på Annedal. Gamla Karin skulle följa med dem till Tunaholm, hon tillhörde familjen. Henriette sprang ett ögonbick in i den tomma barnkammaren och sjönk på knä i stum b ö n; då hon reste sig upp, såg hon lugnare ut, skyndade hastigt ner i trädgården, bröt en kvist af en syrenbuske med bladknopp o c h virade in den i sin näsduk. » Ett ungkarlshem » är utkommen från trycket » Jag är färdig nu, » sade hon. på W. Bilies förlag. » Vårt bagage tar inte stor plats, Erland, » sade Torsten, o c h så tego de alla, endast Inga jollrade, under det föräldrarnes blickar dröjde vid Annedals hvita byggnad, s o m all: mer o c h mer sjönk i Musikföreningen gaf i måndags konsert. Då emeldimman.
I följd hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LaniltMarskalken förklarade, att, enär, enligt hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, Herr von Troils ifrågavarande anmärkningar blifvit såsom Ståndets gemensamma tanka antagne och komme att hänvisas till ConstitutionsUtskottet. 65 II. 210 Den 9 Mars e. m. Herr Rosenqvist j Fredrik Leonhardi Ordet slut innebär en förutsättning af en tillryggalagd tid, och denna åter leder tangen på redogörelse — Riksdagen lider till sitt slut och Representantens räkenskapstid förestår. Den första gång jag som talare vid denna Riksdag uppträdde var mitt valspråk detta: Ätt tala illa och mena väl är bättre, än att mena illa och tala väl. Då vältaligheten är en talang, som icke är allom gifven, behöfver jag ej rodna öfver saknaden af densamma, men — jag frågar hvar och en af Eder, mine Herrar, äfven mine motståndare, har något enda tal, någon yttrad tanka från mig utgått, som ej afsett mitt fäderneslands och mina landsmäns sanna väl? — Har jag någonsin talat för egennytta, eller egna fördelars befrämjande? Jag är öfvertygad att svaret på dessa frågor blifver ett rättskaffens Nej. Till Svenska Folket, som genom ryktet och Tidningar blifvit underrättndt om våra rådslag, ställer jag den fråga? Har den goda vi 11 ja 11 hos mig någonsin saknats, då fallet varit att försvara mina medborgares rättigheter, och frihet lill person och egendom ? Jag behöfver icke frukta för afhörandet af de omdömen, som skola fällas öfver mitt handlingssätt. Jag har bjudit till att förena mina landsmäns rättigheter med mina landsmäns skyldigheter, utan alt uppoffra de förra åt de senare.
För att en påkänning å Bankens reela fond skulle kunna ega rum medelst kopparmyntet, fordrades naturligtvis att detta kunde dragas ur rörelsen och samlas på ett enda ställe, hvilket åter skulle förutsätta upphörandet af alla småköp och af alla tillbakagifningar tili mindre belopp är'12 sk. rgs. Men öfverflöd af kopparmynt förspörjes hos oss ingenstädes, utan tvärtom klagas öfver brist på sådant i landsorterne. Att någon betydliga re summa i kopparmynt här skulle kunna hopsamlas är dessutom icke tänkbart, då i Sverige endast finnes cirka 6 sk. banko -i skiljemynt på hvar person, deremot i Preussen finnes 20 sk. banko (i koppar och mycket underhaltigt silfver), samt i Frankrike nära 1 r:dr banko (i koppar). Dti denna reservation hafva instämt Herr Friherre Stjernstedt, THerr Nordenfeldt, J. Å., Herr E. E. Falhem samt Herr Björnstjerna, O. M., hvilken anfört: ”1 ofvanstående reservation af Herr Lagergren instämmer jag med tillägg, att Myntverket troligen, i händelse Utskottets förslag bifalles, ej allenast blifver ur stånd att afbörda dess redan iråkade skuld af 24,000 Rdr banko till Banken, utan äfven torde utsättas för vidare skuldsättning. Sedan år 1830, då åtgärder började, inom nämnde verk, vidtagas i och för realisationens förberedande, har detsammas inkomster af så väl statsanslag, som myntskatt, med 150,000 Rdr understigit dess utgifter, deruti inberäknad en summa af 30,000 Rdr endast för legeringskoppar lill Bankens silfver, för hvilken ingen godtgörelse erhålles, Den fastställda myntskatten af f procent betäcker nemligen ej på långt när tillverkningskostnader} BankoUt s k o lie la Utlåtande, N:o 29. 13 för silfret, hvilket ofördelaktiga förhållande tillväxer i man af myntets litenhet, så att det nu föreslagna komtne att medföra sju gånger högre kostnad än den ersättning, myntverket derför skulle erhålla genom myntskatten.
Ständer vid 1815 års Riksdag, uLi sin till Kongl. Maj:t underdånigst afgifna önskan, endast ansett böra föranleda Husbehofs Bränvinsbränningens inställning, dä något krigstillstånd hvarken inora Fäderneslandet eller angränsande Länder varit eller är i fråga? 2:0 Gifveten e ter nu gällande Författningar, fortsatt fri husbehofsbränning grundad anledning att befara, det någon ovanlig brist derigenom uppkommer, aller att Spannemålspriserne i och för denna orsak uppstegras till högre belopp än hvartill Conjuncturen annars föranleder, och som med Jordbrukets samt allmänna Näringarnes bestånd är förenligt? 5:0 Är Bränvinsbränningen från sin absoluta synpunkt betraktad gagnelig för Svenska Nation, Landets Hushållning samt Åkerbruket? och 4:0 Om detta bejakas, hvilka jemkningar eller förändringar uti författningarne böra föreslås, såsom ledande till dess rätta och fördelaktigaste begagnande? Best), och Ekon. Utsi. Betänkanåan. Till Förberedande äf det möjligaste Sakra och med verkliga förhållandet enliga svar på första frågan, har Utskottet förskaffat sig officiel del af Herrar Landshöfdingars till Kongl. Allmänna MagazinsDirectioheh afgifne och derifrån till Konungen under dett 10 sistlidne November Underdånigist ingifne Berättelser om årsväxtens beskaffenhet. De finnas för ämnet så upplysande och med de af Utskottets Ledamöter ifrån särskilta Landsorter lemttäde utlåtanden* så nära instämmande, att Utskottet icke tvekat dem Vördsamligen in extenso under Litt; Å. bifoga, såsom förnämsta stödet för det redan uppgifna förhållandet. Hufvudsakligen och enkelt uppfattade, gifva dessa Berättelser följande Resultatet: I Stockholms Län har Rågen gifvit till och med 7:de kornet, Hvetet en god afkastning och all Vårsäd, jemte jordfrugter* éti rik och förmånlig skörd.
ConstitutionsUtskottet är hos oss heklädt med en redan alltför tillräcklig magt, då det i sådane fall handlar med Rikets Ständers rätt* men denna rätt är ingalunda gifven i mening, att ConstitutionsUtskottets godtycke skulle blifva tillfredsställande först för Rikets Ständer och sedan för Sveriges samtelige inbyggare; och det är tillförebyggande af ali sådan godtycklighet, som Utskottet i Grundlagen icke fått sig öfversten någon annan pröfningsrätt, än huruvida Regeringsformens tydliga föreskrift, eller annan i Riket gällande lag, medelst de rådgifvande åtgärdcrne blifvit öfverträdde. Utskottet är ingalunda uppdraget att pröfva omständigheter och serskildta förhållanden, under hvilka lagöfverträdelserna af Rådgifvare blifvit tillstyrkte, eller genom tystnaden befrämjade; Utskottet har endast att undersöka, 0111 Regeringsform, eller andra gällande lagar, under den tid, som utgör föremål för granskning, varit öfverträdde, och att i sådan händelse låta ställa den eller de felaktiga under tilltal. Den 18 Julii f. m. Omständigheternes, förhållandernes pröfning, såsom anledning till mera eller mindre stränghet uti domslut, tillhör domstolen ensamt, och det var för att betaga ConstitutionsUtskottet ända till det minsta sken af domsrätt, lagstiftaren för dess yerkningsomfång endast bestämt, att antyda, det lagöfverträdelse egt rum, öfverlämnande åt domstolen ensamt, att pröfva och bedöma omständigheterue.