Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det torde tillåtas mig alt fästa uppmärksamheten på en punkt i lltsk:ns förslag, som icke varit förmäl för R. o. Ad:s pröfning. Pag. 10 förekommer, att Utskar hemställer, att det förslag, som blifvit väckt rörale privatbankernes sky Idighct att bålla vexlingscontor i alla residensstäder, mätte förfalla. Då detta förslag icke är i banklagen omnämnd^ så har 528 Den 25 Januari e. m. det, som sagdt är, icke varit föremål för R. o. Ad:s pröfning, utan mäste genom pröfningen af Ulsk:s förslag tacite anses vara förkasladl; men då denna fråga blifvit framställd under vanlig form att beslut deröfver bör fattas, torde R. o. Ad. finna, att något derom bör yttras, innan åleremiss öfver det hela beslutas, på det alt icke någon lucka i beslutet må förefinnas; och tillstyrker jag bifall till Utsk:ns hemställan. I anledn. häraf tillkännagaf H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., att det icke undfallit honom, alt den nu omnämnde punkten förekom uti betänkandet, och att lian ej eller, derest fråga varit om att nu falla definitivt beslut i ämnet, skulle underlåtit att särskildt föredraga denna punkt, men att nu, då de framställde yrkanderne afsctt ålerremiss, H. Ex. ansett sådant mindre behöflig!. Sedan Frill. Palmstjerna fästat uppmärksamheten på berörde punkt, finge H. Ex. likväl hemställa om densamma borde uppläsas för att blifva föremål för öfverläggning. Ropades nej. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde vidare, om R. o. Ad. ansåge de emot Bancooch LagUlsk:ns betänk. N:o 1 gjorde anmärkmr föranleda till detsammas återremitterande. Ropades ja. Frih. Raab, Adam Christian: På föredragningslistan under N:o 54 förekommer Bevilln.Utsk:s betänk. N:o 21 i anledn. af RiksStms olika beslut i afseende på grunderne för den allmänna be vi II n.
» Nej, nej, » ropade han, » lätt åt tä tär, ska tu skämma tjärpränninga för mä! » Jag förstod genast, att jag försyndat mig, och steg därför ned från tjärgrafven. Sådana äro dessa gamle, fulla af skrock och vidskepliga föreställningar. Men de äro i alla fall ett hederligt och samhällsfredligt folk, som håller fast vid sina vanor och som icke vet af eller bryr sig om några andra bekvämligheter än dem, deras mörka, nedrökade pörte erbjuder. Såväl Päger som hans hustru förstå finska språket, hvilket de understundom använda sins emellan i dagligt tal, och då de utsäga sina trollformler, hvilka skola vara mera verksamma på finska, än när de utsägas på svenska. Till sitt yttre är Päger af medellängd med en stark kroppsbyggnad. Han har en mörkt smutsig, nästan mongolisk hy, skarpt tecknade fåror i sitt ansikte och stenhårda drag, hvilka sällan upplifvas af ett leende. Hela hans utseende bär andebesvärjarens respekt och prägel; och många äro de, som af fruktan vika undan för honom. Säkerligen är det detta mörka utseende och detta hemA. lighetsfulla allvar, som skänkt honom, som så många af hans finska anförvanter, namn och rykte för skicklighet i svartkonst. Hans hustru Britta är mycket liten till växten. Hon har listiga, grå ögon, antikt utseende och antikt sätt, ägnade att väcka fornforskarens intresse. Sinsemellan draga de väl öfverens och hjälpa hvarandra troget i samtliga nämnda nä- ringsfång. De höra till dem, som på grund af litterär okunnighet äro nog lyckliga att ej känna förtret och sorg öfver sina aflägsna släktingars betryckta ställning där borta på andra sidan Bottenhafvet. » KLAKEN ». Högt upp bland Värmlands fjäll och skogar, där Suomis söner byggt och bo, finns det ett folk, som ärligt knogar, fast gyllne skördar där ej gro. Vi känna det. Men nu A. Aureiius foto. till saken! » KLAKEN ». Där fotar kring från gård till gård en ökänd man, som heter Klaken: den finska rasens minnesvård. Aureiius foto. SKOGSKOJA I VARMLANDS FINNBYGD.
Efter det en af Fullmäktige vid denna sammankomst anmält, att anledning vore till den förmodan, att vida fördelaktigare anbud skulle komma att ingifvas, troligen inom en veckas förlopp, fattades likväl endast det beslut, att Deputerade skulle fortsätta de med Heinemann inledda i nderhaudiingarne. - 59 — Grosshandlaren Berg anmälte mot detta beslut sin reservation, antydande de vådor, som möjligen kunde uppstå genom ett längre uppskof med lånets afslutande. med tillägg, »att han upprepade hvad han fler.’ gånger förut yttrat, nemligen att det vore hans fasta öfvertygelse, att Rikets Ständer bestämdt ålagt Fullmäktige att, till fortsättande af statens stambanor och till understöd för bibanornas anläggning, anskaffa nödiga medel och att för detta ändamål upplåna högst 35.000,000 R:dr på så förmånliga vilkor, som de kunna erhållas, hvilka, då kriget i Europa möjligen snart stöde för dörren, för att icke tala om andra förvecklingar, tyvärr icke kunde väntas så förmånliga som i lugna och fredliga tider». Vid denna sammankomst väcktes af Ordföranden fråga, huruvida icke Fullmäktige, med afseende på den för handen varande invecklade politiska och finansiella ställningen inom flera främmande länder samt den inverkan de tillfälliga förhållandena derstädes visat sig ega på beskaffenheten af och vilkoren för upplåningen, skulle finna lämpligt med Konungens, enligt Regeringsformen, utsedda Ombud i Riksgälds-kontoret ingå i öfverläggning om några med upplåningen gemenskap egande och pä möjligheten af densammas vidare uppskjutande inverkande omständigheter.
Nådiga pröfning föreslå sådana grunder för Hemmansklyfningar och befordran af ödemarkers uppodling, som kunna efter hvarje orts beskaffenhet och öfriga locala omständigheter finnas nödiga, och skulle vid öfverläggningarna emellan Landshöfdingen och Deputerade olika meningar uppstå, bör Frotocollet deröfver till Kongl. Maj:t medfölja. H vad sluteligen angar den inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckta fråga, om rättigheten att anlägga Torp å Hemmanens utmarker; så anset Utskottet det uti denna omständighet kunna och. böra förblifva vid hvad Kongl. Förordningen den 18 Februari 1767, Skogsordningen den l Augusti 1805 samt flera gällande Författningar stadga; likväl att, till förekommande af skattskyldig jords förmindskning och Stomhémmane. ns försvagande, härvid alltid matte, vid de tillfällen, då Torpen upplåtas med full ägande eller besittningsrätt, iakttages hvad I5 §. uti Kongl. Förordningen om Enskiften, af den a Februari 1807, rörande Torps anläggande å Hemmanens ägor stadgar och förmår. Hvaremot eljest, när en Hemmansägare vill anlägga något nytt Torp, utan att detsamma från Kohlstaden afsöndra, så väl ägovidden som öfriga vilkoren dervid torde få ankomma på vederböxandes eget åsämjande, så snart det icke strider emot Den 5 Maj. 671 emot de, i afseende på landscnlturen, vidtagna Författningar. Och varder detta allt Riksens Höglofl. Ständers eget närmare ompröfyande vörd. sam mel igen underställdt. På Höglofl. Ridderskapets På Högvörd. Prestoch Adelns Ledam. Ståndets Ledam, vägnar vägnar A. Lantingshausen. Bryn. Htsselgren. På Vällofl. BorgarePå Hederv. Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar And. Fredin. Nils Månsson. M'. Rosbeck. Uppläst Iios sauiteliga Puks-Stånden den II jT«j.
En så beskaffad tullbestämmelse anser Utskottet väl icke lämplig; hvaremot, med afseende å de lör linnegarn här ofvan föreslagna tullsatser, och trådens värde i förhållande till garnet, Utskottet, som, lika med hvad Kongl. Maj:ts förslag vid 1847—48 årens riksdag innehöll, funnit linnetråd, alla slag, böra upptagas under en rubrik och tullsats, ehuru denna icke torde böra på en gång nedsättas så betydligt, som då föreslogs, eller till 16 sk. pr skålp., hemställer, alt Bevilinings-Utskoltels Betänkande, N:o 3. 57 att införsels-tullen å Linnetråd, alla slag, må bestämmas till 24 sk. pr skalp. Herr Hjerta har i sin motion föreslagil, att alla de råämnen oell halffabrikaler, Trädvaror. som förekomma under rubriken »Trädvaror», från och med första artikeln »Virke» till och med artikeln »Tunnband», måtte medgifvas tullfri införsel. Den för alla dessa artiklar influtna tullafgiften hade icke uppgått till mera än omkring 3,604 R:dr, hvilken iinga tull-uppbörd alls icke motsvarade allt det besvär och den kostnad, som dessa artiklars särskilda uppmätande och bokförande förorsakat Tullverket, oberäknadt den långt större förlusten, som af lulibehandlingen härrörande hinder och dröjsmål vid lastningen åstadkoinmo. För lillverkarne af finare trädvaruarliklar likasom för skeppsbyggeriet vore det en lindring att erhålla tullfrihet; och om äfven mahogny och andra utländska trädslag, som begagnades-till lyxarbeten, kunde från tullfriheten undantagas, vunne dock Staten indirekta mera genom den lättnad, sorn tullfriheten beredde slöjdidkarne, än att man borde se pä den inkomst af endast 1,160 R:dr, som dessa trädslag gifvit.
Betänhanden, lunna, efter alla tiders och Nationers erfarenhet, efter alla upplysta Stalshushållares öfvertygelse, endast vinnas genom bibehållande och årligt ökande af reela produkter, och dessa produkters befordrade omlopp och afsättning genom en fri handel, — Då det nu är ostridigt, att sådana frågor, som den närvarande och andra dylika, hvilka egentligen tillhöra Ekonomiutskottets pröfning, omfatta möjligheten att för Riket bereda, öka samt på det förmonligaste sätt använda en årlig produktion af flera millioners värde, vågar jag påstå, att på detta Utskotts öfverläggningar och visa beslut, lika mycket som på de egentligen så kallade financiella Utskottens, beror i denna stund framtida ödet af Sveriges allmänna hushållning, äfvensom af Rikets deraf beroende penningeställning och myntförhållande, Jag vågar dernäst inför detta Utskott förklara att, till följe af dessa ostridiga sanningar, jag anser mig, ej mindre än hvarje Utskottets ledamot, ställd till ansvar för Nationen och efterverlden, om jag lättsinnigt behandlar ett mål af denna vigt, om jag försummar något enda skäl, något enda tillfälle till försvar för bibehållandet eller förökandet af de produkter, fäderneslandets jord och dess invånares arbetsflit kunna frambringa, än mer, om jag fattar beslut stridande deremot. Såsom en följd af denna förklaring anser jag för min skyldighet alt upptaga och närmare söka uplysa vissa uppgifter i detta Eesv. och Ekon, Utsk, Betånkanäen. 617 ämne, hvilkas beskaffenhet och förhållanden annu icke synas vara för allmänna omdömet tillräckeligen utvecklade, Man åberopar såsom ett skäl mot handelsfriheten saknad reciprocitet i förmoner emellan Sverige och andra nationer, i synnerhet England, Detta ämne kan i allmänhet betraktas med hänseende till följande gne frågor, i;o Hvaruti beståren sådan reciprocitet? 2:o Uti hvilka fall är den iakttagen eller försummad? g:o Yore en fullkomlig reciprocitet oss nyttig? I allmänhet består reeiprociteten emellan 2 handlande nationer uti följande omständigheter: i:o Ömsesidigt tillstånd att låta den andra nationens produkter hos sig införas, och sina produkter af den andra afhämtas, 2:0
Jag minnes ganska tydligt, att sådant skedde vid 1823 års riksdag. Hvad Frih. Boye yltrat om nyttan af K. M:s magt att efter behag höja eller sänka tullen, bevisar här intet; ty skulle vi kunna förändra ett stadgande i Reg.formen efter den nytta eller skada, som det kan åstadkomma, blefve Reg.formens bokstafliga föreskrift i många fall icke åtlydd. Jag har sjelf såsom ledamot af Constit.Utsk., då fråga var om förändring af representationssättet, såsom bevis på skadligheten af våra långa intervaller emellan lagstiftande-magtens sammanträden anfört, att K. M. ej äger rätt att under denna långa tid höja eller sänka tullen, af hvars förändring landets interesse dock ofta kan vara i behof. Derföre har äfven jag med min röst understödt, hvad R. o. Ad. vid ett par riksdagar beslutadt, att nemi. åt K. M. öfverlemna att vid reciprocitetsförhållanden sänka tullen. Frih. Åkerhjelm: I anledning af den siste talarens arfförande, och då jag nyligen citerade 60 §. Reg.F. samt derpå grundade min öfvertygelse, att K. M. äger rätt att i fall som dessa sänka, men icke höja tullafgifterna , utber jag mig att fä uppläsa den mening i nämnde §., hvarifrån denna min öfvertygelse hem tas: "Ej må några allmänna af”gifter, af hvad namn och beskaffenhet som helst, utan R. "St:s samtycke kunna förhöjas, stora sjötullen å inkommande ”och utgående spannmål allena undantagen.” Der står tydligen, att ingen allmän afgift får förhöjas, med undantag af tull å spannmålen; men der står icke något förbud för K. Matt sänka tullafgifterna, hvilket jemväl särdeles med denna vara många gånger ägt rum, utan att rättigheten dertill någonsin satts i fråga från R. St:s sida, hvilket i förening med den ömständigheten, att slik nedsättning ingenstädes är förbjuden, grundat min här yttrade mening. Hr Munck af Rosenschöld: Det må tillåtas mig att nyttja samma argumentationssätt mot Frih. Åkerhjelm, som Frih. yttrat mot mig.
SVENSKA B O M U L L S T Y G E R af den sedan många år välkända tillverkningen äro nu inkomna i nya, vackra mönster med absolut tvättäkta färger. Hvita. Bomullsklädningstyger, Firman är grundad 1870. Perkaler och Satiner. Obs.! Profver sändas till landsorten pä begäran. Sofia Larsson, Jönköping. " Ö r t m i x t u r " Med anledning min af upphörande af I minut hos delikatesso. specerihandlande. Engros hos I. Lagerwall &amp; C:o, rekommenderas till alla husmödrar. Göteborg. Rikstelef. 624. världsberömda flytande » En god vara berömmer sig själf », och ju flere, som lärt känna en god vara och ju bättre de lärt känna den, desto mera berömmes och efterfrågas densamma. Å allt flera orter, både i stad och på land, har Salubrin vunnit mera allmänt insteg ihvarje hem än något annat antisepticum. I rike mans hem räknas Salubrin såsom det bästa toalettmedel, arbetaren gläder sig att hafva Salubrin tillhanda såsom medel mot y t t r e skador, värk m. m. cycleafdelning Bländande REN r e a l i s e r a s mitt resterande lager af hvit LUKTFRI Alldeles oskadad T v ä t t erhålles genom att begagna M. Garanterad! utan klor eller andra skadliga ämnen. Fås i alla bättre minutaffärer. Soft a Larsson, Östra Storgatan 63. H e m f ö r konvalescenter och klena personer Doktor öppnas i början af juni ä det naturskönt belägna Röfors i Vestmanland, omkr. Vs mil frän Arboga, Vs mil fr. järnvägsstation. Tillfälle till kalla bad och massage. Vackra promenader i barrskog utmed den förbiflytande Arbogaån. Referenser: Doktor R. Forssblad, Grythyttehed och Fördelningsläkare A. P. WeOBS.! sterberg, Falköping. Närmare underrättelser lämnas af hemmets föreståndarinna Elisabeth Friberg, Sjuksköterska. Adress till l:sta juni: Grythyttehed, efter l; sta juni: Röfors, Jäders bruk. OBS.! Lungsigtiga emottagas ej. (G.
St. förkastas, så synes också R. 24 H. 3o 334 Den 31 April f. m. St. kunna förkasta ett af Const.Utsk. framstäldt förslag. Men vare härmed huru som helst; det besynnerliga förhållande har emedlertid inträffat, att huru R. o. Ad. må behandla frågan, antingen förslaget förklaras antagligt eller oantagligt, så har R. o. Ad. undertryckt endera af de maximer Ståndet tillegnat sig; ty om R. o. Ad. lika roed BondeSt. antager förslaget, så icke blott undertrycker R. o. Ad. allmänna valprincipen sådan den blifvit antagen, utan antager derjemte något diametralt motsatt eller bibehållande af classval; och följa vi den stråt, som Preste-och BorgareSl:il gått, så undertrycka vi principen af tvåkammar-systemet. Huru vi göra, förfare vi galet. Man har sagt, att förstärkta Const.Utsk. handlar såsom en instans olver R. St. I anledn. deraf anhåller jag att få uppläsa några strofer uti betänk. N:o 85, der det heter: ”men fullkomligen kunde deras större rikdom icke beröfvas sin omedelbara verkan på valen annorlunda än genom en sådan regel, soro den äfvenledes i mern. N:o 38 antagna, att valmännens antal skulle bestämmas efter folkmängden.’’ Har ser R. o. Ad. alt R. St. antagit folkmängden såsom grund för valen. Nästa rad derefter säger Ulsk.: ”Om denna regel, såsom TJtsk. här nedan föreslår, frånträdes, skulle staderna i följd af denna ändring, ifall deras förening med landet bibehölles, återvinna en betydlig del af den större inflytelse, hvartill deras öfvervägande förmögenhet naturligen föranleder.” Således sedan RiksSt:n antagit en princip, talar Const.Utsk. om alt frånträda samma princip. Alla reservanterne hafva ansett Const.- Utsk. hafva handlat orätt. Gr.
Hans Excellens, Justitiae-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjer?ield, Siats-Råden: Herr Friherre(Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe. Departements-chefen, Stats-Rådet Reuterdahl uppläste i underdånighet till justering de, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut, i nedannämnde ämnen uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner till Rikets Ständer nemligen ? c) om anslag till Auditören Georg Scheutz och hans sön Edvard Scheutz för en af dem uppfunnen maschin för uträkning och tryckning af mathematiska tabeller. Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde trenne förslag, sådana de finnas Protokollet bilagda, i Nåder gilla, samt befallde, att ifrågavarande Nådiga Propositioner skulle, i enlighet med samma förslag,1 till Rikets Ständer expedieras. Ex protocollo. Carl Gust. Brusewitz. 8 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o SS. *:o 52. Ank. till Exp.-Utsk. d. 13 Febr. 1834, kl. 11 f. m. KONGL. MAJ: TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Jör sälj ning af åtskilliga Kronan tillhöriga byggnader och tomter i Götheborg, samt för sälj ning smedlens användande till nya Artilleri förråds-byggnaders uppförande derstädes; Gifven Stockholms Slolt den 17 Januari 1854.
Att då indraga detta Utskott i de långa och vidlyftiga debatterna om Bränvinsbränning, Tulltaxa, m. m., låter icke väl förena sig med utsigten, att inom en kortare tidsrymd begränsa Riksdagen. 2:0 Icke utan fog anmärkes i allmänhet, att Utskotten äro på god väg, att växa Rikets Ständer öfver hufvud et, så att de förres Belänkanden gemenligen dictera besluten. Men i sjelfva verket utöfvar intet Utskott en större magt, än det Högloft. Stats-Utskottet, hvilket det tillkommer att bland flerfaldiga anspråk förslagsvis utskifta Statens knappa tillgångar. Svårligen lärer vid sådant förhållande kunna undgås, att ej i enskild väg mången sollicitation infinner sig. Men skulle nu StalsUlskoLtet ega att, genom någon föreslagen ringa ändring i Beviilnings-grunderna, något obetydligt tillägg eller förhöjning i Taxorna, uppdrifva summan af de påräknade inkomsterna, så synes mig det samma ansenligen tillväxa i betydenhet och än mera blottställas Tor de vådor, som man velat finna från magtens höjder oskiljaktiga. 3:o Den tillökning i Stats-Utskottets personal, hvilken för de egentligt! Bevillningsmålens handläggning å en 4;de Division blifvit ansedd af nöden, skall, som jag befarar, menligt inverka på fortgången af de öfriga målens afgörande in pleno, och der sannolikt förlänga öfverläggningarne. Åtminstone hänvisar erfarenheten nog ofta deruppå, att Personalens talrikhet inom Utskott icke befordran ärendenas skyndsammare gång och beslutens snara fattande. På dessa grunder och då icke eller någon serdeles olägenhet varit förspord af den förhanden varande Utskotts-fördelningeo, afstyrker jag berörde Grundlags-förändring, hvilken förekommer mig hvarken kunna hänföras till de högst nödiga, eller nyttiga.”'
Bor nyad t Utlåtande, lagdt till Handlingarne af Pre. ste-Ståndet. s. 857. af Bonde-Ståndet, s. 865. afsl. af Borgare-Ståndet. "Uoterings-Propiositioner af Borgare-St. s. 9°^. af Bonde Ståndet, s 920. af Adeln. s. 920. af PresteSiandet. S. 922. A eliard ÖrP och Laf-samling, om inköp af Professor} Stats-Utskottets Betänkande bif. af Bonde Ståndet, s. 427. af Borgare-Ståndet, s. 454. af Adela s. 471. af Preste-Ståndet, s. 490. Ädjutants-arfvode, om utbekornmande afr för 3ie Bavalleri-Brigadens Chef; Stats Utskottets Betänkande, bif. af Preste-Ståridet. S. 319. af BorgareStåndet. s. 320. af Adeln, s. 325. Tredje B:d. * Adress, Tacksägelse-Förslaget derom förfaller*. 35.i^s — Lyckönsknings, skall af Exp. Utskott. Uppsättas, s. 17. 18. 19. 2o. — Förslag dertill gilladt af Preste. Ståndet, s. 21. 33* och af Borgareoch Bondestan. den. s. S2. 34. Aterrémitteradt af Adelil, sorn gifvit nytt förslag; s. 24. 32. 42. ~ — Med anledning af brottsliga Skrifter, besluten af Adeln. s. 57. af Preste-Ståndet. s. 60. af Borgare-Ståndet. s. 64- 5 Gillad af Preste-Ståndet. 9. 6g.
Nådiga bepröfvande att bestämma och fördela de utgifter, som böra bestridas af Anslaget till MinisterStatens Aflöning. 5:o Då LandsSecreteraren i Blekinge Län, Lagmannen C. J. Möller af Eder Kongl. Maj:t i Nåder förklarats berättigad att, af det å Andra IIufvudTiteln för resor i Civila ärenden uppförde Anslag, undfå ersättning för resan till och från Carlshamn, der han, enligt särskildt Nå - C i67 ) digt förordnande, i Landsliöfdingens ställe varit ordförande i Länets PröfuingsGomite, hafva Revisorerne, enär resepenningar finnas för Landshöfdingen å Stat uppförde, ansett den för Lagman Möller, för utförandet af nämnde uppdrag tillerkända ersättning 38 R:dr 23 sk, 6 r. hafva bordt utgå af sistnämnde resepenningar. Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den i4 September 1833 innehåller i afseende härå att, då, i anseende till Landshöfdingen Gyllenhaals förfall, LandsSecreteraren Lagmannen Möller i Nåder förordnades att vara ordförande i samma års PröfningsComité för Blekinge Län, och det vore upplyst, att PröfningsComiteens förrätning blifvit bestämd och kungjord att hållas i Carlshamn innan Lagman Möller ännu emottagit Eder Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande alt i Comilen vara ordförande, Eder Kongl. Majit fann för godt i Nåder bifalla, att den af Möller, vid nämnde förrättning, enligt Rese-reglementet beräknade ersättning för skjulsoch tractamentspenningar finge utgå af den för dylika utgifter å RiksStatens 2idra HufvudTitel anslagne summa. Revisorerne hafva vidare anmärkt: 6:o Att Eder Kongl.
Mars 1809 och den femte antingen med år 1824, hvarefter Svensk Författningssamling började, eller ock med år 1833, då årstrycket upphörde och Svensk Författningssamling började utdelas i stället för årstrycket; 2:o) att Samlingen, åtminstone från den s. k. frihetstidens början borde, så vidt ske kunde, indelas efter ämnenas art, så att t. ex. författningarue rörande Tullverket, Postverket, Landtmäteriet utgåfvos i särskilda afdelningar af hvarje serie, och att dessa smärre aldelningarne sammanfördes i större efter den grund, som följts vid ärendenas fördelning mellan Statsdepartementena; 3:o) att hvarje afdelning inom hvarje serie förseddes med särskildt kronologiskt och alfabetiskt register; 4:o) att hvarje författning med diplomatisk noggrannhet trycktes på det sätt, den är utgifven i det s. k. årstrycket, eller annorledes officielt publicerats, men att i noter anmärktes möjliga skiljaktigheter mellan den publicerade texten och den, som funnes i originalet; 5:o) att dessutom i noter lemnadcs hänvisning till de närmast föregående och efterföljande författningar i samma ämne; 6:o) att äfvenledes i noter förklarades sådana konsttermer eller ovanliga uttryck, som icke af jurister med vanlig bildning i allmänhet förstås; 7: o) att i de fyra första serierna äfven skulle införas sådana författningar, som blott rörde Finland, helst den tryckta upplagan derigenom skulle kunna ej blott gagna våra tillsvidare från oss skiljda bröder på andra sidan Bili. till li. St. Bottniska viken, utan ock genom bokhandeln der inbringa någon ersättning för kostnaderna till verkets utgifning och tryckning. Stockholm den 15 November 1865. L. V. Henschen. Af Herr Walberg, P., . angående utarbetande af förslag till ny Utsökning s-Balk. Vid det nitiska och berömvärda sträfvande, som begge statsmagterna under sednare tider inlagt till förbättrande af allmänna lagen, har den del af densamma, som innefattas under Utsöknings-Balken, hitintills blifvit nästan förbisedd.