Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkande, N:o 19. 4 9 utfärdades, vid förordnandet foga utdrag af jordeboken, upptagande hemma*ens i skifteslaget så väl förmedlade, som oförmedlade, hemmantal, anmärka, att för bestämmande af det understöd, som af allmänna medel till utflyttning må erhållas och hvarom i förevarande framställning egentligen är fråga, upplysning erfordras endast om de utflyttande hemmanens förmedlade mantal; och enär, enligt 4 § af omförmälda Kongl, kungörelse, serskildt utdrag af jordeboken till upplysning i nämnde afseende skall af landtmätaren fogas vid de handlingar, som det åligger honom att med uppgift om de vid fastställdt laga skifte beslutade utflyttningar till Konungens befallningshafvande insända, samt både landtmätaren och delegarne i skifteslaget ega rådrum att under skiftets fortgång förskaffa sig jordeboksutdrag til* den tid, då sådant för skiftets handläggning kan behöfvas, finna Utskotten det ingalunda vara behöfligt, att sådan handling af Konungens ^befallningshafvande bifogas landtmätarens förordnande. Under åberopande af hvad Utskotten sålunda anfört, få Utskotten vördsamt tillstyrka, att Riksdagsfullmäktig en Guslaf Petterssons ifrågavarande motion må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. Stockholm den 10 Juni 1851. Auk. till Exp.-Utsk. d. 21 Juni 1851, kl. 6 a. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring af 2i § i Kongl. Taxan pä arfvode för landlmäteri-förrättnmgar den 18 Oktober 1834. Uti skriftligt anförande, som blifvit af Hedervärda Bondeståndet till Allmänna Besvärsoch Ekonoini-Utskottets behandling remitteradt, hafva Riksdagsfullmäktige Gabriel Andersson och Efraim Larsson från Elfsborgs Län, med hvilka flere ledamöter af nämnde riksstånd sig förenat, förmält, hurusom mången gång skal) inträffat, att soda» 20 Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk.
Erot. U/dr. d. af» liff emi mg. till Riksdagens förestående slut, nödgades afstå annan handläggning till berörde vigtiga ämne, sig likväl böra uti särskild underdånig skrifvelse elle* adress öfverlemna åt Kongl. Majit att i sin vishet vidtaga sådane modificationer uti nu gällande föreskrifter om private personers invisningar, som till befordrande af dessas användbarhet uti Allmän, na rörelsen kunna nödige finnas för att intill nä. sta Riksdag blifva gällande; Och skulle de öfrige Resp. Stånden vördsamt och vänligen inbjudagj att i enahanda beslut instämma. Utskottens ofvapnämnde Utlåtande lades alltså till Handlingarne. S. D. Föredrogs Statsoch Banco-Utskottens Utlåtande, N:o 678, i anledning af Bonde-Siåndets återremiss af Utskottens Betänkande, N:o 645, rörande användande af de medel, hvilka, vid utreda ning af Allmänna Magazins-Inrättningens tillgångar och skulder till Banken inflyta; Och som öfrige Riks-Stånden bifallit Utskottens först afgifne yttraö* ; v‘ , t ' • Fröt, Ut dr, d, 39 Dnentb, igsj. de i ämnet, fana Bonde-Sundet för godt, dervid lala bero. S. D. Som Bonde-Ståndet redan beslutat, att till Kongl. Maj:t borde framföras Riksens] Ständers underdåniga önskan, om undersökning af Civile JLäro-Verkens närvarande beskaffenhet, sä ansåg nu Ståndet Höglofl.
Beträffande denna expeditionstaxa, så äro de deri bestämda afgifter, jemförelsevis med hvad hos andra nationer finnes stadgadt, så måttliga och tillika så sällan förekommande, särdeles om Commerce-collegii hemställan om inskränkning i skyldigheten att vid varu-införsel till Sverige medhafva manifest, finner nådigt bifall, att någon förändring i dem ej torde böra äga rum, helst de gälla lika för Svenska och utländska fartyg, som äga behof att tillita våra consuler. Deremot måste den egentliga consuladeller lästetals-afgiften, som utgår endast af Svenska och Norrska fartyg, anses såsom ett prsetnium för alla de nationers fartyg, med hvilka vi äga s. k. reeiprocitets-tractater, och som icke tillagt sina consuler en lika rättighet, och för en viss gren af Sveriges bandel, eller just den hvars intresse framkallat besvären öfver förutnämnda Danska stadgande, är den ganska tryckande. Ty om det må anses föga betydande, att ett Svenskt fartyg, som en eller högst 2 gånger om året med dyrbarare laddning och lätt returfrakt besöker en Amerikansk hamn, betalar denna afgift, så är detta icke förhållandet med t. ex. städerna Calmars, Westerviks och Wisbys sjöfart på Schleswig och Holstein, hvarthän t. o. m. 6 å 7 gånger om året samma fartyg kunna utföra laddningar, hufvudsakligen bestående af trädvaror och kalk, och oftast återvända med barlast. För dessa städers handel skulle afska/fandet af Svenska consulad-afgiften vara en lindring af mera vigt än befrielsen frände öfverklagade Danska consulspåsklifterna, och denna lindring torde förtjena så mycket mer Ständernes afseende, som den är beroende af Svensk lagstiftning, då det torde med full säkerhet kunna antagas att för K. M:s bifall dertill endast erfordras att anvisa nödiga medel för de genom coosuiad-afgiftens indragning uppkommande besparingar.
Intet är af evigt ämne, Allt ju ändras, ömsas, åldras, Yngras åter, aflas om... Asa-Gudar äro gamle, Iduns äpplen ätna upp, Och det spörjes nu om tider Att i Valhall nya vif Sökas bland de Jättars döttrar; Odin sjelf han sof hos Gunlad, Tor tog Jernsax, Niord Skade, Frej fick Gerd, och Loke Ho kan tälja Lokes alla? Allt som allt, de hvita Asar Tagit redan våra döttrar, Nu är turen hos de våra Ympa på de hvites stam; Och Du son skall bli den förste... STORVERK. Säg mig fader, Asa-Loke, Är jag väl den man som likar Sig till slik en friar-bragd? Skrynkligt skinn och krumpna knogar, Lutad rygg och långa hälar DRAMATISKA FRAGMENT LOKE. Tig Du, toker, jag är Loke Klokast ibland Gudar alla; Jag kan sejda, jag kan koka, Vända syn och skifta hamn... Tyst, nu sjunker solståndssolen, Se! hvad icke nyss Du såg; Templet under höga ekar, Balders bild i silfverhvitt, Och ur hallen helga jungfrur Tåga ut och helsa soln! Ser Du, Ser Du? STORVERK. Ja jag ser dem, Ögat bländas, bröstet snöres, Våt är kinden, var det dagg? Mörkrets barn bli aldrig ljusa, Svart har aldrig blifvit hvitt... LOKE. Tyst, de sjunga sång till solen När de tända Balders bål. STORVERK. Ve mig, ve, jag vill ej lefva För mig bort, jag kan ej se, Kan ej höra, allt mig plågar Osäll, hopplös, qvalfull, Fader, fader, låt mig dö! der Baldersbålet tändes och på hvilket offras hvita blommor. faller in då och då. Prestinnorna blåsa i lurar, jungfrurna sjunga. Loke Prestinnor och Soljungfrur ha samlats utanför templet, STARKODDER SKALD DRAMATISKA FRAGMENT LIN stannar vid Altaret.
Majrts omsorg om landets försvar, ej eller påkallad af provinsens verkliga behof och ställning, då afseende icke allenast fästades å hemmanens laveringseller försäljningsvärden, jemforda med hemmanens i andra orter, utan äfven, på sätt skäligen borde ske, å de serskilde förhållanden, hvarigenom tungan af roterings-skyldigheten i Jemtland utfoile vida lättare, än annorstädes i allmänhet, Kongl. Maj:t altså icke kunde berörde grunder antaga, utan funne, med godkännande af Krigsoch Kam* mar-Collegiernes åsigter, att, vid Regementets lill 800 man förut nedsatta styrka, borde tills vidare förblifva; att hvad rustningen vidkomme, Kongl. Maj:t väl funne någon nedsättning deruti icke kunna medgifvas, eller någon förändring i sjelfva indelningen böra ega rum; men som nedsättning i provinsens rotering blifvit med l i Nåder bifallen, sami billigheten fordrade, att en motsvarande lindring äfven i rustningen bereddes, pröfvade Kongl. Majit skäligt föreslå Rikets Ständer att, utom ersättning för de 444 R:dr 42 sk. 2 rist., som ruslhållen hittills i augments-räntor, utan förvandling, uppburit, men hvilka räntor, då augments-hemmanen kommo att i roteringen deltaga, borde af dem sjelfva få innehafvas, de rustande måtte för hvarje nummer, med bibehållande för öfrigt af hittills varande rustnings-understöd, tilldelas i contant ett sammanlagdt ärligt bidrag af 2,000( Ridr; i sammanhang hvarmed Kongl. Majit föreslagit Rikets Ständer att vidtaga det beslut, att de ny-hemman, som hädanefter kunde i Jemtland upptagas, borde, efter tilländalupen frihetstid, till Stats-Verket erlägga årlig vacance-afgift för roteringen, beräknad efter 40 Ridr för hel 4 Statssamt Allm.
Valnötsträdet förekommer ända upp till mellersta Sverige, fast frukten kanske ej öfverallt blir fullt mogen. Syltningstiden för de alldeles mjuka gröna nötterna är omkring midsommar; de måste plockas från träden, och den som säljer sådana, bör kunna noga undersöka, om det inom den gröna pelsen sittande framtida skalet ej visar något tecken till förFinspong. A A A A. A A A A A. &gt; Rådgifvare för husmödrar.] En samling råd och upplysningar för hemmet och hushållet. Bearbetning från tyskan af 0. H. Med 168 upplysande träsnitt. Pris 3: 50, v inb. 03] r PörlofningsVigselringar. Ständigt lager, till billiga priser. Beställning och reparationer utföras med omsorg. Ett aptitgifvande, magstärkande vin, afsedt för convalescenter och svaga personer i allmänhet. Kekommenderadt af många hrr lä- kare. Pris för butelj kr 3: — hos Högstedt [2327] &amp; Villiamsson, Stockholm. Vesterlånggatan 57, 1 tr. upp. Adolf Bonniers förlag: nat-arbeten och B i l l i g a s t a f a l l a, För en ny konkurs massas räkning realiseras: 1,000 st. Celuloidkragar som kostat o,6onuo,25 2,000 par Damstrumpor » ' ' ' •; • &gt; 0.30 1,700 st. Barnkoftor hemstickade » » 4,50 » 2,50 1,450 » helylle-Tricot kläder 3 — 9 år » » 7, — » 3,75 2,000 » ext. i:a Damkoftor, hemst. &gt; » 9,50 » 5, — 1,600 » ext i:a Mansrockar hemstickade » &gt; 10, — * 5,50 600 » Germania d:o hemstickade » i 6, — » 3,75 1,200 » Extra 1: a damvästar, hemst.
Såsom en fogel, den ifrå sitt näste viker, alltså är den som ifrå sitt rum viker. Hjertat fröjdar sig af salvo och rökverk; men en vän är behagelig för själenes råds skull. Din vän och dins faders vän förlåt icke, och gack icke uti dins broders hus, när dig illa går; ty en granne vid handena är bättre, än en broder långt borto. Var vis, min son, så gläder sig mitt hjerta, så vill jag svara honom, som mig försmäder. En vis man ser det onda, och gömmer sig undan; men de fåkunnige gå derigenom, och få skada. Tag honom sin klädnad bort, som för en annan i borgan går, och panta honom för dens främmandes skull. Den sin nästa med höga röst välsignar, och står bittida upp, det varder honom för en banno räknadt. En trätosam qvinna, och ett stadigt drypande då fast regnar, varda väl vid hvarannan liknad. Den henne uppehåller, han håller väder, och vill fatta oljona med handene. En knif hvetter den andra, och en man den andra. Den sitt fikonaträ bevarar, han äter frukten deraf; och den sin herra bevarar, han varder ärad. Lika som skuggen i vattnet är emot ansigtet; alltså är ens menniskos hjerta emot den andra. Helvetet och förderfvet varda aldrig full, och menniskornas ögon varda ock aldrig mätt. En man varder igenom rosarens mun bepröfvad, såsom silfret i degelen, och guldet i ugnen. Om du stötte en dåra i mortare, med stötare, såsom gryn, så går dock hans galenskap icke ifrå honom. Tag vara uppå ditt får, och låt vårda dig om din hjord; Ty gods varar icke evinnerliga, och kronan varar icke till evig tid. Gräset är uppgånget, och hö är för handene, och på bergen varda örter församlade. Lamben kläda dig, och bockarna gifva dig åkerhyrona. Du hafver getamjölk nog till dins hus spis, och till dina tjenarinnors födo. Den ogudaktige flyr, och ingen jagar honom; men den rättfardige är frimodig, såsom ett ungt lejon.
Uti Prosten Odhelii concurs har väl Kronan erhållit en utdelning af 33 R;dr 4° sk-> men för återstoden 333 R:dr 29 sk. 8 r;st. har tillgång saknats. Och som genom detta bedrägliga förhållande Kongl. Maj:t och Kronan förorsakats en förlust, som genom vederbörandes uppmärksamhet å lånförbindelsens beskaffenhet troligen kunnat förekommas; så har Utskottet ansett sig böra hemställa: alt Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t genom underdånig skrifvelse anhålla, det ansvarsoch ersättnings-talan emot vederbörande, i afseende på deras uraktlåtenhet att å det sålunda anmärkte förhållandet lemna behörig uppmärksamhet, må i behörig ordning anställas. Spanmåls-Creditiv-Fonds-Redogörelsen för är i83i. Hufvudboken, hvars granskning i Kongl. Kammar-Rätten ännu icke blifvit fullbordad, upptager redovisning för det belopp af penningar och span mål, som blifvit användt till undsättning åt de af i83o års missväxt nödlidande provincer, men balancerar deremot till framtida redovisning de contanta medel, sorn för undsättningen efter 183r års missväxt under samma år blifvit utbetalde, och för hvilka redovisningen först i följande års Bok kommer att upptagas. Stats-Utshottets Berättelse IV.-o 3n. XI Capital-Räkningen upptager i Debet Behållr.éngar frän år t83o 108,000: ! Levereringar från Kongl. — Vinster på försåld spanrnil io,o35: 3i. 1. Balance, Skulder. Öfver-levereringar af Redogörare 3oi; 20. 6. Räntekammaren m. m 89,845: 4r* 6. Balance, tillgångar i behållningar och fordringar 1,107,260: 35. 11. Summa R:dr 1,204,861: 16. — A) Undsättningen ef ter iS3o års missväxt. I Elfsborgsj äfvensom i Wermlands
Den 31 Maj f. m. 391 Frih. Sprengtporten: Efter den af Gr. Lagerbjelke nu lemnade redogörelse för Utsk:s motiver, afslår jag från min anmärkt). serdeles som jag finner att det icke ens formenligt kan framställas. Hvad jag från början yttrat såsom stöd för denna anmärkn. var blott en reflektion, som jag tillät mig anföra, men jag finner alltså att detta stöd har till stor del förlorat sin betydelse efter den af Gr. Lagerbjelke nu lemnade förklaring. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. såsom sin gemensamma tanke anloge Gr. Björnstjernas ifrågavar:de förslag till redaktion af 2 mom. å 12 § Riksd.Ordn. Ropades nej. Sedan härefter H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, framslält att nu närmast i ordningen förekommo 3:ne af Gr. Björnstjerna aflemnade förslag i fråga om 13 § Riksd.Ordn., men alt Gr. Björnstjerna, som af tjenstepligter blifvit bortkallad från Riddarhuset, updragit åt H. Ex. att tillkännagifva, alt han afstod från all framställning af dessa 3 förslag, förklarades samma förslag komma att förfalla. Vidare förekom det såsom tillägg vid Gr. Björnstjernas förslag, af Gr. Sparre, Erik aflemnade förslag. Härvid upläsles först lista punkten, innehållande: ”Embetsmännen med K. fullmakt berättigas lill deltagande i val samt att kuuna väljas till ledamöter af BorgareSt.” Gr. Sparre: Sedan R. o. Ad. beslutat, alt embetsmännen icke skola vinna inträde i representation, och mitt förslag tillkommit endast under förutsättning, att sådant inträde skulle beviljas, afslår jag från denna del af berörde förslag. Denna del af Gr. Sparres förslag förklarades komma att förfalla. Vidare upläsles 2 punkten af Gr. Sparres förslag, innehållande: ”Disk. torde taga i öfvervägande om icke någon jemkning i det föreslagna antalet af Ståndens ledamöter i Riksnämnden eller förhållandet af det ena Ståndets antal ledamöter till de öfrige Ståndens må ega rum.” Gr. Sparre:
Set tora t, font pärrört af ^nbigenatörättctt, nu ttte* ra bliftoit ttpppäfb för $lcabemue*Slbjuitcter ocf) ©ocenter. 9?ågra @tipenbii*författningar paftoa Bliftoit (fabfä|!abeeffer ©tipfiibii jetttnfabe, ocp be för £n>itfelbtj?a ©tipenbindmratorerna gallan* fwfa‘mmflflr‘ be förejlrifter närmare beffämba. göränbrabe forntufairer, jemtoäf för toifja (iber, font to:b Sönsnbrabe ®bb,fonnti Uniöerftteten böra affäggab, paftoa bliftoit i Skaber utfärbabe.lairerr.n,ibUnis 1 oerftteten. Unberjlöb för åtjlillige toetenflapöibfare att företaga utrifeö refor, paftoa tib efter annan bliftoitbetotljabe, ocp fantlingar paftoa|Sbo«5"& bliftoit tnföpta belö för 5fongI. S3ibliotpefet, beld för 9tif$*35lufe*°* tutt, belo för att öfa be forttfemningar, font uttber itongl. 88it Sttajtt betoiljat upberjföb af allmänna mebel. görättbrtttgar paftoa, på toeberböranbeö nnberbåniga fram*eamfwbfot ftädnitigar, bliftoit gjorba i (fabgarne för ^ongl.
18 16 — Sifgift för ^3oft* od> Cotäfjemman 3 £)ito för ^olningéfriljeter 15 3>ito för tiBwerfning trio Ärut* od) ©»afwelbruf 18 0)ito af ©åfroor, ^ejtamenten od) ^iDenCommif. 50 Söito för $ljoater*SKéptcfentationer od) €oncmer . 60 ©uttima 3,642 |löj(21) utlaga till ©froerörag från ©amimrnbvagen ofroer {CareringsJlång* ö ■«-s CÄ- cn. <X) »; cS or ca Ö <y& O T-> 5 ra § ö ST ©emman. g »: «“8 ry Remman od) tägenfymr, af f)»ilfa cganOerättö afgiftcr erläggaé 1 41 197,000 3)ito, forn innefyafroaé imber 33ojtälI&rätt . 2 5 30,000 ^ungégåcbar ocf> Ärono»?ägenI)eter ni. m. 3 4 26,000 ©limma — 50 253,000 ^ebetoärbe — 1 5,060 (22) 6. (5'). Dente n.rtP 1, 2 od? 3 uti tl. H. får ät 18s> SräifoKäutor. Cägen&eter. SBergroerf. SÄanufacturirr, Sabrtfer od? inrättningar. Cl b arnar otf) ©agar. g B o 8 »; r-S c/ <"* HT § »: •t cr s Z-> - .
Län är stationerad i Uddevalla, till följd af folkmängdens fördelning och andra förhållanden, har sina flesta embetsförrättningar närmast omkring Götheborg, och stationens aflägsenhet ifrån det ställe, der hans verksamhet mest tages i anspråk, medför, icke blott ökad utgift af allmänna medel för längre resor, utan ock någon gång en tidsspillan, som under vissa förhållanden kan hindra vinnandet af det med embetsförrättningeri afsedda ändamål, har Kongl. Sundhets-Coilegium, i enlighet med vederbörandes i ämnet afgifna yttranden, underdånigst anhållit, att Eders Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra nådig framställning om ett löneanslag, stort 432 r:dr 24 sk. banco, för en ny Provincial-Läkare i södra delen af Götheborgs och Bohus Län, med station i Carl Johans församling och tjenstgöringsdistrikt af Säfvedals, Askims, Östra och Vestra Hisings härader, hvarigenom Götheborgs och Bohus Län komme att, likasom alla öfriga Län, erhålla Kongl. Majlis Prop. om Statsverk. 1850. 15 en i residensstaden stationerad läkare, som kan blifva tillgänglig äfven för en allmän tillsyn öfver Länets helsö- oell sjukvård. Med afseende å det af vederbörande sålunda vitsordade behofvet af ifråga o varande tvänne nya Provincial-Läkare, torde Eders Kongl. Majit finna skäl hos Rikets Ständer föreslå, att anslag för bemälde läkares aflönande må, till enahanda belopp som för Provincial-Läkare i allmänhet äro bestämda, på ordinarie stat uppföras med Fyrahundra ^ trettiotvå riksdaler 24 skillingar banco till hvardera, eller för båda tillsammans Åttahundra sextiofem riksdaler samma mynt. 4 0:o Sedan Carolinska Medico-kirurgiska Institutets Professorer hos Kongl. Sundhets-Collegium anhållit, att, då anslaget till en Profession i kliniken för barnsjukdomar sednast blifvit beviljadt endast intill påföljande Riksdag, samt då, under den tid nämnde profession varit i verksamhet, dess synnerliga gagn för helsovården och läkarebildningen blifvit ytterligare ådagalagdt, Eders Kongl. Maj:ts
När tillverkaren fått sig den rätt medgifven att, utan någon annan påföljd än den naturliga, nemligen att blott få betala samma skatt för öfvertillverkningen som för den öfriga, anser jag all billighet vara uppfylld. Jag får för min del afstyrka, att någon ändring i denna del må göras, och således anhålla om afslag å ifrågavarande punkt. Frih. Rappe: Då, enligt hvad erfarenheten ådagalagt, den dagliga tillverkningen icke kunde så noga bestämmas på förhand, att den icke något öfvereller understege tillverkarens beräkning, 110 Den 6 Maj e. m. ansåg man inom Utsk:t det icke vara lämpligt att, på den utöfver anmälningen, man kunde möjligen komma att tillverka, lägga ett straff genom en högre beskattning. Det vore nu så mycket mindre lämpligt sorn R. o. Ad. samt Preste-St:t hafva höjt skatten till 75 öre pr kanna. Jag vill medgifva att det just var Bonde-St:s ledamöter inom Utsk:t, som drelvo på denna förändring i 22:dra §:n. — l)å nu R. o. Ad., i motsats till Bonde-St:t, äfven antagit en förhöjd skatt, så lärer väl det komma att väcka ganska mycken ond blod hos Hederv. Std, då det finnér, att man ej heller i detta afseende gått deras önskan till mötes; och är det af denna anledning, som jag yrkar bifall till ifrågavarande punkt af Utsk:ts Betänk. Gr. Hamilton, Malkolm Walter: I enlighet med de åsigter, jag förut utvecklat och gifvit tillkänna, att, då man lägger en högre skatt på bränvinet, man äfven må söka att bereda lättnad så mycket som möjliyt för tillverkaren, så får jag yrka bifall till hvad som här blifvit föreslaget. Jag anser att det icke är mer än billigt att, derest en bränvinsbränning går väl, tillverkaren kan få betala vanlig afgift för -fa, i stället för den förut föreskrilna, då det var stipuleradt, att för bränvin, som var tillverkadt öfver det anmälda beloppet, skulle erläggas ^ högre skatt. Jag anhåller om bifall. Gr. Mörner:
I öfverensstämmelse med nu föreslagna porto-satser skulle frimärken tiilverkas endast A fyra valörer, nemligen 3, 5, 12 och 24 öie. Rikets Ständer, sorn ansett sig böra, innan detta ärende behandlades, ingå i pröfning af den härpå väsendtligt inverkande frågan om föreslagna genomgripande förändringar i föreskrifterna, angående postskjutsens ordnande och om poslskjuts-legans förhöjning, hafva dervid beslutat sådana förhöjningar i nämnde lega, hvilka föranleda en tillökning i Postverkets utgifter af omkring 130,000 R:dr R:ml och jemväl mäste ega deri påföljd, att porto-afgiflen icke kan tran beloppet 4 skillingar banka lill 10 öre för det närvarande nedsättas. Så önskvärd denna nedsättning ur flera skäl än vore, är det nemligen otvifvelaktig!, att den icke kunde lillvägabringas med mindre, än alt Statsverket skulle, redan för postväsendets uppehållande i dess nuvarande skick än meia för en ytterligare tidsenlig utveckling af denna anstalt, få lemna betydliga direkta bidrag; men lil! eli dvlikt sleg äro öfvervägande skäl nu icke för handen; likasom, och pa de grunder, E. K. M:ts nådiga Proposition innehåller, del först med är 1863 päbudna nya viglsvslemet ej eller synes lämpligen kunna eller böra ensamt vid Postverket gifvas en tidigare til lämpning. Sorn deremot, jemlikt ytterligare från General-Post-stvrelsen lemnade upplysnin gar, med visshet kan antagas, ali, oaktadt nvssberörda förhöjningar i poslskjuts-legan, Postverket skall, med nedsättning af porlosalsen för enkelt bref från !2j lill 12 öre och bibehållande i öfrigt af gällande stadgandeu angående brefviglen oell porlo-moderalionen, kunna bestrida sina utgifter, hafva Rikets Ständer funnit sig desloheldre böra biträda E. K.
Hvar och en af de båda låne-öfvertagarne eger att för sig ensam begagna rättigheten till en tidigare uppsägning; att för detta ändamål öppna brefvexling med Kongl. Svenska Regeringen eller dess för utredning (Abwichlung) af denna låne-angelägenhet utsedde Fullmägtige, och att låta på sig indraga beloppet 30 dagar ä dato. § 6. På den till den 3:dje April förfallna summa godtgöra låneöfvertagarne Regeringen ingen ränta, oaktadt intresset å lånet löper från den 15 Mars L858. Deremot löpa räntorna å de sedermera förfallande beloppen till förmån för Regeringen ända till 15 dagar före vexlarnes förfallotid, hvilka 15 dagar komma låne-öfvertagarne till godo. 13 Priset för lånet är al pari, med afdrag af 21, sf, säger två oell en lialf procent provision, följaktligen 971, Denna provision af 21 % för hela lånesumman afdrages på första låne-andelen. Eänte-godtgörelsen är fastställd till sex procent pro anno. § 8. För de å de olika tiderna disponibla summor tillställas låneöfvertagarne motsvarande belopp i partial-obligationer, lydande på innehafvaren och daterade den 15 Mars 1858. Dessa obligationer, hvilka måste vara härstädes sednast den 1 April innevarande år och anskaffas på Kongl. Svenska Regeringens bekostnad, utfärdas, efter det formulär, hvarom kontrahenterne träffa öfverenskommelse, dels å Banko-Mark 1,000 och dels å Banko-Mark 5,000, nemligen 6,500 stycken å Banko-Mark 1,000 och 500 stycken å Banko-Mark 5,000, hvartdera slaget af olika färg, samt underskrifvas af Kongl. Svenska Stats-Kontoret. Dessutom har Kongl. Svenska Regeringen att ända till lånets slutliga liqvidering hos låne-öfvertagarne nedsätta en liufvudobligation, som likaledes genom Kongl. Svenska Stats-Kontoret fullgöres; börande denna obligation utan uppehåll aflemnas. § 9.