Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror, att Hr Gr. o. Landtm., som till R. o. Ad. framställt en propos., utan att ännu hafva tillkännagifvit, huru Hr Gr. o. Landtm, funnit den förut gjorda besvarad, kan grundlagsenlig! framställa den formfrågan, huruvida R. o. Ad. önskar uppskof med denna punkt eller ej Jag hyser denna öfvertygelse icke blott derföre, att jag anser den fullkomligen öfverensstämmande med grundlagen, utan äfven derföre, att denna praxis, enligt vår gällande grundlag, varit följd vid alla riksdagar, vid hvilka jag varit närvarande. Mångfaldiga gånger, då ett betänk, andra gången förevarit, har man begärt uppskof med en eller annan punkt, i fall det punktvis föredragits. Det är hvad Frih. Silfverskjöld nu begärt; oell jag hemställer, huruvida det är skäl att frångå en praxis, som alltid varit följd och som är enlig med grundlagen. Gr. Den 8 Augusti f. m. 249 Gr; von Fersen, Hans: Det förundrar mig, alt Hr Lefren, sista gången han hade ordet, med grundlagarna i handen ville påstå, alt ordningen för propos:nas framställande i denna fråga borde rättas efter antalet af ledamöter, som talat för ena eller andra åsigten. Jag instämmer icke uti Frih. Silfverskjölds förslag; men jag linner icke, att propos. derpå kan vara grundlagsvidrig; till följd hvaraf, och då förslaget afser uppskof med ifrågavar. punkt, jag logiskt icke kan finna annat, än att propos. derå hör föregå propos. i hufvudsaken. Hr Dalman har visserligen föreslagit, att vid motsatta behandlingssättet, eller om sistnämnda propos. först framställdes, Frih. Silfverskjöld kunde begära votering och få sin mening till conlrapropos:n; men i sådant fäll får jag hemställa, om icke derigenom den 3:dje åsigten, eller Hr af Billberghs förslag, skulle blifva undertryckt. Jag anser således enklaste sattet alt komma till resultat i detta ämne, vara det att först framställa propos. på Frih.
Under den tid, förevarande berättelse omfattar, hafva skattläggningar blifvit verkställde å 59 lägenheter, hvarigenom en tillökning i hemmantalet uppkommit af 3'Ar> mantal; ‘21 nya vattenmjölqvarnar med sammanräknade 23 par grofmäldsoch 7 par siktmälds-steriar, 1 grynverk; samt uti gamla qvarnar ytterligare beviljade 21 par grofmäldsoch 13 par siktmälds-stenar. 17 sågverk, 1 vadmalsstamp och 4 väderqvarnar hafva derjemte tillkommit. 634i/6i mantal kronohemman och 216 krono-lägenheter utan hemmantal hafva under samma tid blifvit skatte/iöpte. Som likväl alla dessa icke hunnit att före sistlidet års slut blifva anförda i jordeboken, är detta orsaken hvarför det här förut upptagne hemmantalet i kronotitel är högre än det, med iakttagande af ofvannämnde förändringar, rätteligen skulle utgöra. Antalet af mål. angående bestämmande af afgäld för afsöndrade lägenheter, som under herörde tid hos Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande varit anhängiggjorde och till slut befordrade, har utgjort 27. De årliga skattebidragen ifrån Länet äro uti de från vederbörande fögderitjenstemän och magistrater afgifne tabeller sålunda beräknade: På landet. Summa. Berättelse ii/ver Skarabargs Län för åren 1851—1855. 5 54 Kostnaden för rustning och rotering anses utgöra för hvarje nummer: vid Lif-regementets Husar-korps, utan afdrag för rusthållsoch augments-räntor men efter dylikt afdrag » Westgötha regemente, i förra fallet . i sednare dito » Skaraborgs regemente (roteradt) Inom Norra Wadsbo fögderi » Södra Wadsbo dito » Höjentorps dito » Wartofta dito » Skara dito » Leckö dito 22,266,676: 52. - Uti Mariestads stad » Lidköpings dito » Skara dito » Sköfde dito . » Hjo dito » Falköpings dito 2,595,196: 8.
Det intressangtaste af allt var, tyckte jag, en snällpräss, som var så kvick af sig, att den både satt {tror j a g!) och tryckte och lade fram tidningarna själf! Det enda som fattades var pojkar för att bära omkring dem, men hvad det lider, så frambringar nog maskinen sådana med! » Tänk, när uppfinningen blifvit så fulländad, att den trycker tankarna direkt från författarnes hjärna, » sa jag tankfullt. » Det vore rysligt! » sa Lycko och såg alldeles förfärad ut. Nya mönster i klädningstyg väfda af gammalt ylle i förening * msd ull. Ny modell å plaids äfven väfd af gammalt ylle. Gods afhämtas tacksamt afgiftsfritt. » H m, » sa jag, » beror väl på tankarne det! » Så var det någonting intressangt med en fotogenlampa, som dref hästkrafter, såvida det inte var hästkrafterna, som dref fotogenlampan? Sådana där småsaker kan man inte hinna få reda på så där i en hast. Allt nog, uppfinnaren hade fått pris, hvilket jag riktigt tycker han förtjänar, ty att han gjort något ofantligt mycket med en fotogenlampa, det var tydligt! Så såg vi på motorer och retorer och på hästar och vagnar med kuskar, som hade bromsar både fram och bak, och på ladugårdar, som löste sig själfva och sprang sin väg, när det blef eldsvåda — och gud vet på inte allt hvad! Till sist sa j a g: » Nå, hvar är de lefvande maskinerna utställda d å? » » Hvilka lefvande maskiner? » » Bodfröknarna och bodherrarna. » » Är de — » » Ja, så vidt jag vet, är det bara maskiner, som kan gå hela dagen, alltid i samma tempo, alltid lika fogliga jämna och presisa! » » Ä h, de maskinerna står mer än de går! » » Stor hvila i att stå, » sa jag. » » Bodsvalkan bör vara rätt skön nu i värmen, » sa Lycko riktigt fult likgiltigt. » Lika skön som bodvärmen på vintern, » sa jag. » När allt kommer omkring, så har de » lefvande maskinerna » det så rart, att de borde ställas ut bara för d e t!
Ståndsordning innefattande det sätt, hvarpå R. o. Ad. anser tjenligt trllvägagå vid val och voteringar &c>, och hvilka stadganden, i motionärens tanka, icke torde behöfva Konungens stad' fästelse i vidsträcktare mån, uti hvad de anginge R. o. Ad., än de öfriga Stånden; och har Frih, von Schwerin, i sam - 3o Den i April. manhang härmed, på anförda skäl föreslagit, att stadgandet uti 22 §:n Ridd.Orda., att ordet uti Utsk. föres af den R. o. Adis ledamot, söm bland de närvar, har det främsta sätet på Riddarhuset, ina förändras derhän, att R. o. Ad:s electorer erhålla uppdraget att bestämma så väl ordfor. i Utsk., som i dess under-afdelningar; samt 4:o af Hr Reutersvärd, Pehr Adam, med förslag till den ändring i 3i §:n Ridd.Ordn., att, när votering är begärd, voterings-propostn justerad och uppspikad, samt uppropet börjadt, den vakthafvande under-officeraren måtte antydas att väl utmen ej insläppa någon annan än de till Riddarhuset hörande tjensteman och vaktbetjening, tills voteringen är slutad, eller ock åtminstone, att, i öfverensstämmelse med 53 §:n Riksd.Ordn., endast ett upprop må bestämmas vid voteringar och val. Då Utsk. trott sig böra i ett sammanhang öfverväga och sitt utlåt, afgilva öfver alla ofvanberörda förslag till en förändrad uppställning och redaction af Ridd.Ordn., har Utsk. i främsta rummet bort yttra sig öfver de förslag till förändringar uti Ridd.Ordnts innehåll, hvarom fråga blifvit väckt.
Då Utskotten sålunda yttrat sig om Tullbevakningen i allmänhet, torde något serskilt utlåtande öfver de i förrberörde måtto gjord» Motioner om föranstaltande af strängare tillsyn i Städexne och på .Landet närmast Seland, samt 4.081 Statsoch Besvärs-Utskottens Betänkanden. om indragning af Elfkarleby qch Malugn? Tull*, kamrar icke erfordras, Såsom ofvan är anfördt, hafva sammansatte Utskotten insett nödvändigheten af en hufvud-* sakelig reform af Tullverket och dess Förvalt' ning; Men, då utarbetandet af ett fullständigt Förslag till ny reglering af detta Verk cjstridigt fordrar sldane vidsträckta undersökningar och upplysningar, sorn af Utskotten ej kunnat medhinnas, och enär, för ölrigt, det icke tillhörer Utskotten, att i så beskaffadt ämne föreslå någre speciella föreskrifter, anse Utskotten, att det reglementariska härutinnan bör till Kgl. Maj:ts Nådiga omsorg i underdånighet öfverlennäs, och hvarvid den underdåniga hemställan allena synes böra tilläggas, att Kongl. Majit i Nåder täcktes vid den blifvande nya organisationen af Tullverket, vidtaga den indragning af öfverflödige Embeten och Tjenster inom detta Verk, som med dess behöriga hand hafvande möjeligen står att förena. Att, såsom jemväl blifvit föreslagit, Tullverkets Räkenskaper måtte ställas under Riksens Ständers, och deras Revisorers granskning, anse sammansatte Utskotten vara af mycken vigt, och tillstyrka alltså iakttagandet häraf hädanefter; Skolande Stats - Utskottet, i fråga om TullRäkenBkapernes förändring med hvad mera till Redogörelse-verket hörer, serskilt utlåtande afgifva, vid besvarandet af hvad Riksens Ständers till StatsBancooch Riksgälds-verkens öfverseende sist församlade Herrar Revisorer härom framställt i deras aflemnade, samt af Riksens Statsoch Besvärs-Utsio(ten$ Petdnianden. Ständer till Stats - Utskottets yttrande xemitterade berättelse.
Sedan Krigs-kollegium upplyst, att bristerna i det å 4:de Hufvudtitelu till Resrock troJctaments-penningar uppförda förslagsanslag under åren 1850, 1860 och 1861 utgjort tillhopa 140,838 Ridr 98 öre, eller i medeltal, för år, 46,946 R:dr 33 öre, har, enär Rikets Ständers sistnämnda år församlade Revisorer jemväl ansett tillökning i berörda anslag vara behöflig, E. K. Maj:l begärt, ali nämnda anslag, i nuvarande Riksstat uppfördl till endast 11,350 R:dr, måtte med 46,650 R:dr förhöjas och således hädanefter upptagas lill 58,000 R:dr; Och då Rikets Ständer anse del i allmänhet vara angeläget att vid förslagsanslagens bestämmande utgifterna, så vidt möjligt är, beräknas och upplagas i närmaste öfverensstämmelse med verkliga behofven, hafva Rikets Ständer till E. K. Maj:ts ofvanberörda nådiga framställning lemnat bifall. 23:o. Uti en den 30 December nästl idet år till Rikets Ständer a flåten nådig Proposition har E. K. Majit fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, alt redan vid 1856—1858 årens riksdag förslag blifvit af K. Majit framstäldt derom, att medel måtte anvisas lör inrättande af ridskolor, hvarest det vid kavalleriet och artilleriet äfvensom vid Generalstaben inträdande befäl kunde ega tillfälle alt förvärfva nödig färdighet i / Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 433. 31 ridkonsten och der äfven passande elever skulle kunna utbildas till beridare och stallmästare vid regementena. Det af K.
R:dr, men å den andra sidan så väl läroverket i Stockholm, som universiteternas fakulteter borde draga samma nytta af de vid dem anställda lärare, har motionären föreslagit att adjunktslönerna vid Carolinska Medicokirurgiska institutet målle höjas lill likhet med motsvarande löner vid universiteterna och alt således 5 Adjunkter måtte komma i åtnjutande af 2,500 R:dr och 3 af 2,000 R:dr, men med samma åligganden, som gälla för Adjunkterne vid universiteterna. Af det den särskilda nådiga Propositionen hilagda Slatsråds-protokoil inhemtas i afseende på de af Kongl. Majit nu ifrågaställda förändringar vid nämnda institut, hurusom institutets Lärare-kollegium uti en till Kanslers-embetet ingifven skrift anfört, att i främsta rummet syntes nödvändigt att den praktiska undervisningen i läkarevetenskapens alla grenar, som institutet hade sig anförtrodd, blefve så fullständigt som möjligt och på ett med tidens fordringar öfverensstämmande sätt ordnad, i hvilket hänseende den mest kännbara bristen utan tvifvel vore saknaden af lämplig lokal och nödig utredning för att tillgodogöra det befintliga rika materialet för studiet och undervisningen i Pathologisk anatomi.
Antar man, att herr Thomasson för att behålla sitt justitieombudsmannaembete frångick sin verkliga lojala öfvertygelse, så blifver det alldeles naturligt, att man kommer att antaga att det var för att erhålla justitierådsembetet ban begick det speciela felsteg såsom justitieombudsman vi här nedan skola något behandla. Man ser hvart dylika hypoteser föra: till att härleda snart sagdt allt hvad vära högstbetrodda män handla ur små, egennyttiga motiv. Det är nu icke för att draga vårt strå till stacken, som vi Bkrifvit denna lilla uppsats. Och vi måste derför helt enkelt upprepa: att vi icke kunna finna någon förklaring till herr Tho-massons behandling af yttrandefrihetsfrågan i Helsingborg, att vi derför måste beteckna hans åtgörande dervidlag såsom ett utslag af samma brist på omdöme och kompetens i åklagarevärfvet som vi förut haft tUlftlle att konstatera hos herr Thomasson, samt att vi blott vilja betona, att denna brist framstår i en ännu oftrdelaktigare dager när, såsom härvidlag, inkonseqvensen, att i ett fall häfda och i ett annat lika betydelsefullt fall negligera yttrandefriheten, gifver ett visst godtycklighetens sken åt herr Thomassons handlingssätt. y. Herr Thomasson såsom tryckfrihetens vårdare. Instruktionen för justitieombudsmannen föreskrifver: » Justitieombudsmannen, som förer ordet ibland de till tryckfrihetens vård af rikets ständer valda komiterade, bör med synnerlig uppmärksamhet och nit iakttaga hvad rikets ständer till skyddande af tryckfriheten stadgat » Vi skola erinra oss hufvuddragen af herr Thomassons uppträdande i den bedröfligt ryktbara v. Qvantenska saken. Herr v. Qvanten hade för afsigt att publicera vissa handlingar rörande det skandinaviska unionsförslaget som år 1864 vtr å bane.Detta hade på ett eller annat sätt kommit till högtstående danska och svenska kretsars kännedom, och på det förra hållet väckt misstämning. Försök gjordes derför att förekomma ifrågavarande publikation. För att vinna detta ändamål var det, som man bl. a. vidtog den singoliera åtgärden att genom den svenska riksdagens justitieombudsman gifva herr v. Q vanten ett meddelande angående den herskande misstämningen.
Innehållande anmodan til! får st arita StatsUtskotfat, att skyndsamt afgöra frågan, huruvida NuinmerUOtteriet bör*indragas, eller icke. Fran Hedervärda B onde Ståndet: Af den 27 sistledne April: Innehållande bifall till följande Utskotts Betänkanden , nemligen : Statsoch BancoUtskottens : Angående Götha Canalarbetets fortgång och befrämjande. StatsUtskottets , angående : 1:0 Tillökta Anslag för Spinnhusens i Landsorterna underhållande : Den 4 Maji, e. m. T 03 sto Medels anslående för Stockholms Krona Correctionshus. * Baneo Utskottets : *:o Omförändringar vid Sedelutgifningen från Bsr.quen. 2:0 Om Lånebiträde till Götheborgs Stad. 3'0 Angående Gratificat'on till BancoCommis-, sarien Silfverstolpe lör ett Biographiskt arbete. OeconomiceUtskottets9 angående: 3:0 Westerbottniska Allmogens Seglationsi frihet. 2:0 Fattigvården i allmänhet samt bidrag till Fattigförsörjning af Torpare m. fl. Lag Utskottets: Med Förslag till en ny ConcoursLag. Af den 5o sistledne April, innefattande: 1:0 Bifall till ConstitutionsUtskottets Memo-i rial om ett projecteradt tillägg i 29. Riks-; dagsOrdningen, och angående föreskriften ora en VoteringsSedels afläggande. 2:0 Godkännande, med undantag af vissa puncter, af éStatsUtskottets förnyade Utlåtande angående SalpeterSkattens utgörande m. m. 104 Ven 4 Maji, e. ta, 3:0 Återremiss af BancoUtskoltets Memorial angående ny Fond för Sillfiskare. Understöd till uppbyggande af Lärohus uti Calmar o h S .ara Lånbiträde till Uddevalla Stads Kyrka 4:0 Ståndets beslut att lägga till Handlingarnet OeconomiceUtskotteis Memorial angående Vat» tenverks-ägares åliggande m. m.
Då derjemte onekligen unge Militairer bättre använda sin tid, om de arbeta på att inhemta nyttiga kunskaper och fullkomna 128 Stats-Utskottets na sig i sitt egentliga yrke, än om de genast börja att blifva jordbrukare; har Utskottet, som äfven i denna del följt det af K. M:t i Nåder meddelade Löne-regleringsförslag, ej kunnat frångå dess förra hemställan, att för Lieutenanter, Fändrikar och Cornetter någre Boställen till bruk och nyttjande ej måga anvisas. —- Hvad Herr Professor Geijers anmärkning beträffar, får Utskottet tillkännagifva, att redan vid Indelnings» Verkets första införande Boställenas mer eller mindre godhet blef vid deras tilldelande tagen i beräkning, emedan den derå, enligt Skattläggning, åsatte Ränta ifrån de Indelte Lönerne afdrogs, och har nu ett nästan lika förhållande ägt rum, då den genom hållen undersökning uppskattade behållne afkastningen af hvarje Boställe linder Lönen tagits i beräkning, en åtgärd så mycket nödvändigare, som det ej later sig göra att efter ett visst förhållande utfinna Boställen som till godhet svara mot hvarje grad, eller inom en och samma grad äro lika; varande likväl vid Löneregleringen så afpassadt, att, så vidt sig göra låtit, det anviste Boställets afkastning ej fullt uppgått till Lönens belopp, samt således någotLöne-tillskott kommit att Bostället åtfölja. gj Det Pris d Spanmdletij efter Medium af de näst före Ar 1827 förflutne 10 årens Markegångar tagit och uppgående till 7 å 8 R:dr Bico T:n, hvilket ingår uti uppskattningen så väl af Indelte Lönerne som af Boslällsafkastningen hafva, hos H. R. o. A.j Herr Friherre Stjerncrona, D. , Herr Friherre WredeC,t Herr Betankanden, N:o 23g. 129 Herr Frih.
Hvad jernvägens inlösen beträffar, så anser äfven jag denna åtgärd vara den enda som kan föranleda till någon vidare transaction roed Bolaget, men delar äfven i detta fall den åsigten att initiativet i denna fråga måste komma från Bolaget. Att nu, med anledning af den föredragna Kongl, skrifvelsen, gifva StatsUtsk. anledning att väcka fråga om jernvägens inlösande af Statsverket, skulle allför mycket inveckla den stora frågan om Stambanornas ordt ilande, som redan är under handläggning i StatsUtsk.; ty det lärer ej kunna förnekas, att frågan om Köping-Hults-jernbanans inlösande af Staten är synnerligen egnad att utöfva ett visst inflytande på den förut nog invecklade discussionen om stambanornas sträckning. — Jag önskar derföre att frågan om alla transaktioner med Köping-Hults-Bolaget måtte f. n. afböjas, och att således StatsUtsk., med anledn. af den Nåd. skrifvelsen, icke må föreslå RiksSttn att fatta något annat beslut, än det äfven Regeringen, för sin del, ansett lämpligast: nemi. att saken icke f. n. är i det skick att den kan af II, St. pröfvas. Gr. Anckarsvärd: Det bar icke kunnat undfalla min upmärksamhet, att K. M:s Nåd. skrifvelse till R. St. i detta ämne icke uptagit något af de 3 alternativer som Köping-Hult-Bolagets Direktion upgifvit sig önska för jernvägens fullbordande. Den Nåd. skrifvelsen har icke förordat någotdera af dessa förslager. Frågan D u u 21 Januari. 65 Frågan har blifvit så fullständigt utredd af Hr v. Troil, alt jag näppeligen anser mig hafva något att tillägga; men i den K. Skrifvelsen förekommer äfven såsom aniedn. till handlingarnas öfverlemnande åt StatsUtsk., att den räntegaranti, som Bolaget förut innehaft, varit af 11. St. omedelbart beviljad. Jag måste tillstå, att jag har svårt Unna någon mening i ordet »omedelbart. Jag kan icke eller draga någon annan slutsats än att K. M. måtte ansett R.
Jag vill därför tacka dig för all vänlighet du på sista tiden visat mig och min hustru.» »Å, du misstar dig,» mumlade Richardt och såg bort. »Nej,» svarade Henck, »jag misstar mig icke. Och jag vill också tacka dig för att du lånade mig din pels. Den har förskaffat mig de sista sekunder af lycka jag har känt i lifvet.» KYRKOFADERN PAPINIANUS JAG var en gång ute och reste. Jag såg floder, kullar och berg, som icke liknade våra. Jag såg också många städer och bland dem Paris. Paris är en liflig och vacker stad. Männen äro artiga och förekommande, utom droskkuskarne. Kvinnorna äro sköna och giriga. Eiffeltornet är tre hundra meter högt, men bekvämlighetsinrättningarnas plåtskärmar äro vida lägre än hos oss. Omnibusarna likna stora hus och äro merendels förspända med tre hvita hästar; men man kan icke åka med dem, ty de äro alltid fulla af folk. En afton var jag nära att bli öfverkörd af en sådan omnibus på boulevarden, men räddade mig i sista sekunden upp på en refuge under en stor elektrisk båglampa. På samma refuge stod en andlig i lång svart kaftan och låg hatt med vida brätten; han hade också ett bomullsparaply under armen. Jag kunde icke se hans ansikte, ty det beskuggades helt och hållet af hatten. »Det gick ju lyckligt, min herre,» sade han vänligt. »Ja, min herre,» svarade jag. Han stod liksom jag och väntade på ett tillfälle att komma öfver till den motsatta trottoaren. Omnibusarna och droskorna körde förbi i en oafbruten fil, som aldrig tycktes vilja taga slut, och rundt omkring oss skreko busarna, så att man tyckte sig höra hur det knakade i deras stackars lungor: »La Presse! V’la la Presse!» Medan jag väntade, kastade jag bort min cigarrett och tog upp mitt fodral för att tända en ny. Jag stod nämligen och rökte på en cigarrett; och när jag ansåg, att den var utrökt, kastade jag bort den.
Jag kan ej låta hänföra mig af detta rop att Fabrikerne och med dem hela Landet skola falla, ty af historien har jag funnit, att 6å snart det varit fråga om företrädes-rättigheters afskaffande, monopoliers upphörande eller att pri vi le - 056 jjen j8 Junti e. m, gier skolat rubbas; så har det alltid ropats på att Staten skulle gå under, och det har ändå icke skett; af detta skäl finnér jag att samma fall skulle inträffa om man nu antar handelsfrihetsprincipen. I synnerhet är jag styrkt i denna öfvertygelse då jag i Hufvudstaden så tydeligen ser följderne af nu varande system, och lör mia del tror jag det enda rätta correctivet för handelsfriheten ligga i en rätt uppgjord Tull-Taxa. När jag nu yttrar mig i detta ämne anser jag såsom en skyldighet att besinna å ena sidan att våra 1515 Fabriker uppgå till ett värde af 7* millioner, men å andra sidan att Landets värde uppgår till 380 millioner. Om den beskattning som utgår af Fabrikeme ej utgår mera än ^del af hvad öfrige Näringsidkare i Städerne erlägga om deras antal äro i förhållande till dessa rjdel, så visar detta genast huru mångas rätt i denna sak är inbegripen, och besinnar man då huru få Fabriker skulle uppbära den genom, att en Tull af 10, 30 å 5o procent, i stället för förbud, ålades sådane varor ,60m de fabricera, kan jag ej tveka, att heldre låta dessa otjenlige och onaturlige anläggningar falla, än att låta det hela blifva lidande. Jag utgår från en helt annan anda än en vård talare denna förmiddag. Han ansåg Staten såsom en familleJag hämtar från mitt modersmål en annan tanke. Jag finner ordet slägte, ej användt till Nationer: Ej ett Svenskt slägte, men ett menniskoslägte. Derifrån kommer jag till ett annat resultat än han, och derföre hyser jag ej någon Btn. jg Juni i e. m; $5? någon fruktan att någon olycka vållas, om handelsandan blifvér gällande; Han har sagt ett den redan, flere århundraden styrt verlden:
G:le Att i 6:te Art. ardra §:n orden dock skola alla dylika Reglemente 11 och ö.f verens k ommelser ovilkorligen underställas etc. — höra sålunda förändras: dock må alla dylika Reglementen o e h ö fv e r e 11 s k 0 m 111 e 1 s e r, der så å s t u nd a s , underställas etc. Och skulle de Resp. MedStåliden vördsamt och vänligen inbjudas att i dessa Bea slut, med Preste-Slåndet sig förena. Från Wälloflige BorgareStåndet» S. D. Upplästes Riksens Ständers Electo~ rers Protocoll af nästl. dag, hvaraf inhemtades, att de till Riksens Ständers Justitia Om - Prof, Ut dr. d, ? Ombudsmans efterträdare utsett Lagmannen, Borgmästaren, Juris Utriusque Doctorn J. Ullberg; Och skulle ExpeditionsUlskottet anmodas att för Lagmannen Ullberg uppsätta behörigt förordnande, sami att härom jemnväl föreslå en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t. S. D. Vid förnyad föredragning af Stalsoch EkonomiUtskottens Utlåtande N:o 563, i anledning af anmärkningar vid Stäls-Utskoltets Betänkande, IS':o 277, och EkonomiUtskotlets JSr:o 153, om understöd af Staten för Höganäs Stenkolsverk, blefvo Utskottens Betänkande förkastade, och instämde BorgareStåndet i-Högloft; Ridderskapets och Adelns genom ProtocollsUtdrag af den 3 dennes tillkännagifna Beslut, med det tillägg, att den såmedelst bevilljade uppoffring blifver den sista, som Staten i och för ifrågavarande Stenkolsverk, kommer att vidkännas. Bihang till R, St. Prat. <j:de Sami, 8 5,f Fröt. Ut dr. rf. 6 Nov. 1823- S. D. Följande Betänkanden föredrogos å nyo oqh biföllos: