Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet: Af Herr Sanlessons från StatsUtskottet återställde Motion, dels om ändring af CommerfceCollegii Kungörelse, d. 29 Julii i8o3, angående lästeafgift för fartyg, som med Turkiska pass förses, och dels om förslag till allmänt stadgande om vitens bestämmande; af Riksdagsfullmägtigen Peter Anderssons från Hallands Län till Statsoch BevillningsUlskotten remitterade, men af sistnämnde Utskott återlemnade, Motion, angående förbud emot utländska yppighelsvarorm. m.; af dels inom Ridderskapet och Adeln och dels inom BondeStåndet väckte Motioner, angående jemkning i Ståndspri - 356 Den 29 Maji. vilegierne, rusthållsoch roterings-skyldigheterne samt jordnaturen, och undanrödjande af nuvarande olikhet i jordens beskattning, genom införande af en enda allmän beskatlningsmethod, lämpad efter inkomsten, jemte de inom BorgareStåndet i' ämnet gjorde tillägg och erinringar; samt af Herr Löwenströms, Johan Jacob, från. Lagutskottet återlemnade Memorial, om öfverseende och förbättring af Författningarne, rörande Postverket. 2:0 Jterremisser af nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden: StatsUtskottets : Angående aflöningen vid innevarande Riksdag för RiksStåndens och deras Utskotts Secreterare, Canzlier samt Vaktbetjening; om utdelning af Ridderskapets och Adelns tryckta Protocoll vid tvenne föregående Riksdagar, samt öfverlemnande till hvarje LandsliöfdingeEmbete af ett exemplar af RiksStåndens Protocoll vid berörde Riksdagar, jemte Bihanget till desse Protocoll; och öfver J. Dumraths ansökning, om bestämmande af viss tid, efter hvars förlopp den uti Sökandens i Stockholm belägne fasta egendom RiksgäldsContoret beviljade inteckning, till säkerhet för en förnyad Assignation, måtte till ali kraft oth verkan upphöra. LagUtskottets:
S35 geise att alla raina vid KrigsAcademien uppfostrade vapenbröder med mig dela outsläcklig kärlek till Konung och Fädernesland och lika bestämd afsky för all söndring i tänkesätt medborgareclasser emellan, hafva uppmanat mig till denna varma, men, som jsg vågar hoppas, förlåtligt varma förklaring, hvilken jag anhåller måtte få motionen åtfölja. Herr Nordenankar, Gujlaf-. Rusthållen i Småland äro, jag tror ej att jag deruti misstager mig, i allmänhet goda Hemman, och Augmentsräntorne, med måhända ganska få undantag, så tillräcklige, att någon billig anledning till missnöja eller klagomål öfver tryckande rustningsskyldighet i de provincerne aldrig varit, och troligen aldrig förekommer. Friherre Sparre nämner om att återuppsätta den afsuttne Bataillonen af Smålands Dragonregemente och att de fleste af Rusthållarne önska det: jag medgifver gerna att många af dem dermed skulle vara väl belåtne; men säkerligen äro för närvarande äfven många, som ej deruti skulle finna någon fördel. Rusthållarnes vinst eller förlust genom contractet om afsittningen, beror ondast på Spannmålspriserna. Är Markegången hög så är vinsten ingen, är den åter låg, torde någon fördel dervid vara; likväl förenar jag mig med Friherre Sparre i den anmärkningen, att 63s Den 7 illarlii. de summor sorn för Hästvacancesafgiften utgå, ej i någon väg återkomma, utan äro för provincen förlorade. Men någon vidlyftig discussion i detta ämne anser jag ej vara lämpelig. Det var genom öfverenskommelse med de rustande, contractet uppgjordes om Batailloneos afsittande för 30 års tid; hvaraf jag menar att 12 nu äro förflutne. Skulle Kongl. Maj:t i nåder för godt finna desses återuppsittande innan de 30 årens förlopp är jag fullkomligt öfvertygad om, att det ej anbefalles utan likaledes Rusthållarnes samtycke och begifvande dertillj hvadan jag finner denna fråga ej annorlunda kunna anses, än som endast beroende af Kongl. Majit, och de rustande sjelfve.
I fråga om de, vid 1849 års slut, i Afdelningens räkenskaper balanserade och i 1 §. af Revisorernes berättelse omförmälda äldre fordringar, får Kollegium, under åberopande af de upplysningar, Rikets Ständers Revisorer rörande samma fordringar meddelat, i underdånighet anmäla, att, enligt Krigskollegii in pleno fattade beslut, afskrifning blifvit beviljad, dels, under den 4 Maj 1850, för 434 R:dr 3 sk. 10 rst. förkjutna reseoch traktamentskostnader till ledamöter i blandad krigsrätt för behandlingen af en mellan Kapitenen Gyllenram och Fältkamreraren Nygren uppkommen rättegång, dels, under den 14 Januari 1851, för 132 R:dr 44 sk. 8 rst, utgörande värdet af i förrådet å Gumboda felande persedlar, för hvilka aflidne Regementsqvarterinästaren, Kapiten C. A. von Essen bordt ansvara. Vid redogörelserna för anslaget till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Krigskollegium med flera verk hafva Revisorerne i 2 §. anmärkt, att en brist för år 1848 af 29 R:dr 12 sk. 6 rst. och för år 1849 af 186 R:dr 25 sk. 5 rst. uppstått, hvilka brister icke, i likhet med uppkomna brister i öfriga af denna Afdelning förvaltade statsanslag, blifvit i hufvudböckerna, bland andra fordringar, i afvaktan å godtgörelse balanserade.
Den största sorg, som i detta föshiillande kan drabba honom, a r väl den, nar han p&amp; bröllopsaftonen tar slöjan af bruden lian har nämligen inte annu skldat hennes ansikte - och hennes utseende ej motsvarar hans förrg~tningar - men; en sorgen ar snart släckt. Ä r han blott rik nog att kunna Ilta de 1 2 fmms springa - för denna summa köper man bar en hustrn af hennes far - s % sander han efter nkgra dagar, under liiuiglig fiireviiridning, bruden hem till hennes föräldrar, och sedan - ja, sedan kan hau bege sig till en ny marknad och pröfva sin lycka p&amp; nytt. », Och därmed later hon sig nöja! :: utbrast jag hiipemi. Hon? ' Ilror ni det finnes nggot, som den arabiska krinnan icke nöjer sig med? Hon vet ännu ej, att hon SS någct annat an ett bohagsting. Skulle det korta äktenskapet Imma några frukter, sk har - Iion rätt att draga saken inför domstolen, men också endast i detta fall har hon ratt att beklaga sig. », Tunis liar ju så länge varit i närmare beröring med Europa, har detta icke verkat någon förmildring i sederna?, » Ni ser ju deras hus och huru väl de förstå att stänga sitt personliga lif ute från all beröring med yttervärlden? Detta a r symboliskt för hela deras lif. Tunesaren är i hög grad fanatisk och konservativ. Därtill lintar han européen och i synnerhet fransmannen alltför mycket för att låta sig påverkas af dem. Hade alla utlandingar ett hufvud, skulle lian med förtjusning hålla i skaftet - p % yxan. Tror ni d l lian skulle tilllta dem att ingripa i hans intima förhållanden? B Nej, hon hade ratt. Och nu förstod jag, livarför den tunesiska kvinnan ar maskerad på ett så spöklikt satt, när hon någon gång visar sig i det fria. Hon ar nämligen icke blott beslöjad, som hen-. nes turkiska syster, utan under den hvita slöjan, som faller löst ned från hjässan, bar hon därtill en svart bindel, livillien rullas i flera livarf om ansiktet, så att endast ögonen äro fria.
– Hör, kapten, fortfor han halfhviskande, – ser ni dender? Han trodde sig visa på spökskeppet, men pekade mot den punkt af hafsbottnen, der skonerten var sänkt. Drake svarade blott med en genomborrande blick på sin förste löjtnant, och befallde honom hissa ned skeppsjullen. Drake tillfrågade Skytte, om denne ville åtfölja honom i land. Svaret blef, i öfverensstämmelse med den förres hemliga önskan, nekande, men Skytte anmodade honom i stället att medtaga ett bref, som följande morgon genom någon af Drakes tjenare kunde förskaffas från Sjövik till Signildsborg. – Gerna, svarade Drake, – men skrif försigtigt och tillåt er icke ens en aflägsen antydan på den person, hvars öden ni kommer att dela. Gustaf Drake är död för alla, utom för er sjelf. Adolf skyndade att skrifva detta bref. Det var till hans mor. Han berättade, att han flytt ur sitt fängelse ombord å ett fartyg, med hvilket han nu ginge att söka sin lycka i främmande land. Han slutade med ett hjertligt farväl till sin mor och en helsning till sin far, att om ödet skonade hans lif skulle han en gång, då tiden hunnit läka gamla sår, återvända med fläckfri ära till sitt fädernesland och sitt hem. Medan detta bref skrefs, hade Drake afkastat sjömanskläderna och pådragit en ståndsenlig drägt. Han tog brefvet, gaf Ruys och Felix några ytterligare instruktioner och lät derefter ro sig i land. Under hans frånvaro blef besättningen, enligt hans befallning, af Ruys och Felix öfvad att efter signalpipan sköta seglen. Skytte förströdde sig en stund med att betrakta dessa öfningar, som snart gingo rätt väl, emedan många af besättningens medlemmar var sjövara karlar, som lärt sig tjensten på fartyg af olika slag: på örlogsskepp, handelsfartyg och kapare. Men snart blef Adolf öfverväldigad af trötthet: han hade på de begge sistförflutna dygnen knappt tillslutit sina ögon. Han gick till akterkajutan, kastade sig på en soffa och sjönk i en orolig sömn.
Föredrogos å nyo och gillades StatsUtskottets d. 29 sisth Martii afgifne, och d. 3 dennes på bordet lagde Utlåtanden : N:o 70, angående nödige medels anvisande till kostnadens bestridande för tryckning af visse Committerades förslag till en förändrad organisation af åtskilige Styrelseverk, m. m. N:o 71, angående Allmogens arbetsskyldigheter vid särskildta Kungsgårdar och Boställen. S, D. Föredrogs å nyo och bifölls Statsoch BancoUtskottens d. 2:dra dennes afgifne och d. 3;dje derpå följde, på bordet lagde Utlåtande , angående Götha Canal Directions anhållan, att nu genast få, uti Riksens Stan - Trot. IJtdr, d. 7 April 1323. ju ders Bank, å Bolagets vägnar, lyfta de af detta års anslagne ByggnadsBiträde, återstående 200,coo R:dr, utan att behöfva förut hafua infordrat den sista Actielnsättning, som Riksens Ständers beslut år 1815 utsätter, innan utgången af innevarande år. S. D. Föredrogos å nyo och återremittera, des, i anledning af dervid gjorde anmärkningar , följande StatsUtskottets den ^9 siatf. Martii afgifne samt d. 3 dennes på bordet lagde Memorial och utlåtanden. N:o 76, med hemställan, att åtskilige till StatsUtskottet remitterade Memorial måtte till det Särskildta Utskottets handläggning få öfverlemnas. N:o 77, om Löneförbättring för KronoBetjeningen på Gottland och i Bohuslän, samt om befrielse för Kronobetjeningen i allmänhet, från deltagande i trycknings-kostnaden af Landshöfdingarnes kungörelser. N:o 78, Om Vadstena Kloster-kyrkas öfver» låtande åt Stads - och LandsFörsamlingarne derstädes. S. D. e. m. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets d. 18 sistl.
Den för artisten lingt mera intressanta kvinnan i Madrids förstäder ar en öfverlefva från fordom, en relik fran det gamla Spanien, hennes figur milas på solfjädrar och tambouriner och hon ar den typ som ar så tilldragande för sedeskildrare sisom Mensonero Romanos eller P&amp;ez Galdos. Afkotnling i rätt nedstigande linie af de gamla majas och manodas, odlar chudan som en konst den obundna friheten i tal; hon ar uppbrusande, häftig, med starka kanslor och otyglade lidelser. Chztlnn har icke undergått någon förändring sedan D. Ramon de la Cruz skref &amp; % %do. Ch~dalzs hand ar lika öppen och fri som hennes tunga; hon är fardig att inleda gräl med sjalfva solen och hon ar i stand att slita af sig kläderna på kroppen för att hjälpa en fattig. Fina och nobla drag omväxla hos henne med raa och barbariska och då de förra framträda, väcker hon en oemotstindlig sympati. Hennes konversation ar full af kvickhet, hennes handlingar äro ögonblicksbarn af hennes hjärtas kanslor. Hon beräknar aldrig, hennes oreflekterade munterhet ar tilldragande såsom barnets upptåg. La chztla ar öppen och oegennyttig, hon rädes icke för att ålägga sig de största uppoffringar och oupphörliga umbaranden för att uppfylla alla fordringar, som föremalet för hennes kärlek ställer på henne. D i hennes kanslor aldrig i någon mån regleras af reflektionen och d; hennes begrepp om godt och ondt äro ganska förvirrade, hander det ofta, att hon förslösar sin rika kärlek p i den mest ovärdige. Med produkten af sina händers arbete - ja kanske med af egen skam - föder och Mader hon niigon utrangerad tjurfaktare, någon lättjefull student eller nigon afsigkommen stackare. Madrid öfverflödar på förbindelser, där mannen ej gär annat an tillfredsställer sina lastbara vanor, tillbringar förmiddagarna i sängen och kvällarna pa kaféet, altid drucken och med cigarren mellan läpparne, under det att kvinnan arbetar som en slaf för att den föraktlige mannen ej må sakna pengar till fortsattandet af ett lif i sysslolöshet och last.
8IutliAen neli med us8eende ieke allenast ä det 8toru untulet »k elever vid foIk8koIlär3re-8eminariern8, utun oek L unAeluAe,dieten derus, utt sudana tiinder för verkställiAliet al 8tadAan om folknndervisninAen, 80>n Aenom brist pä skiekliZe lärare kunde uppkomma, vurdu i möjliAuste mätto undanröjda, bär XoiiAl. Majit velat till Riket» 8tänders bepiöläande öfverlemnu, om ieke det till -stipendier för bemälde elever vid sista liiksdaAen beviljade ansia» sk 9,000 lkirdr om äret mä till oell med det är, dä nästs liiksduA 8>iitU8, ku utAu till sörliöjdt belopp uk Völk tu8en Riksdaler ärliAen. XonA>. Ma j t: t Aör 8iZ-körokriAt förvissad, utt Rikets Ständer, vid bebsndlinAen ut' sistnämnde tvänne anslsAsfruAor, ieke 8koiu lemnu obemärkt, att de lör foik-8kol6-86minariei»a oeb elevernes stipendier nu äskade förllöjdu summorna äro lum,»ude 6Aentli«en elter bebokvet vid den tilljiunkt, dä fnlkskolornu öfver bela lii ket böra orAUniseras, oeb dä pä en AUNA möjliAust största untul skollärare erlördras; men utt, enär detta bebos blifvit svält oeb skolorna endast efterkund pukulla elever frun 8emin»rierna, att i alAunAiie kärares ställe inträda, ansluAen i förliullande bärtill elter ali ssnnolikbet kunna minskad. Kon Al. Majit förblikver Rikets 8tänder med ali KonAl. Xud oekVunest val bevuAen.
Hufvudtiteln tillhörande och till aflöning åt dc på indragnings stat ännu qvarstående civile tjenstemän vid Flottanafse dd anslagssumma af 5,877 R:dr 50 öre: hvilken återstod, i den män densamma genom afgång blifver obehöflig, kommer att såsom besparing Riksgäldskontoret tillställas. § 201. I stället för det årliga bidrag till Teknologiska institutet, som af Manur faktur-diskontens vinstmedel tillförene utgått, men numera är å. Riks-statens sjette Hufvudtitel uppfördt, kommer ett, detta bidrag motsvarande, belopp af TjugUett tusen R:dr att utaf nämnde vinstmedel, genom Kongl. Kommers-kollegium, till Riksgälds-kontoret, före hvarje års slut, inbetaläs. § 202. Under det i § 22 af detta reglemente stadgade vilkor, eger Riksgälds-kontoret att, under hvarje år. från Kongl. Stats-kontoret emottaga den vid samina års böljan befintliga behållning utaf de depösitionsmedel, som från Landtränterierna samt Öfverståthållare-embetets kansli blifvit till Kongl. Stats-kontoret inlevererade. § 203. Jemlikt de beslut. Rikets Ständer under föregående riksdagar fattat, i afseende på den erhållna och till kostnader för Myntverkets nuvarande lokal begagnade köpeskillingen för den af Kronan försålda, vid Regeringsgatan härihufvudstaden belägna, så kallade Hofbageri-egendomen, — bör, sedan Myntverkets ställning framdeles så förbättrats, att samma köpeskillings belopp. Tjugufem tusen R:dr, kan af nämnda Verk, utan olägenhet eller mehn för dess obehindrade verksamhet, återbetalas, detta belopp, i den mån det varder disponibelt, genom Kongl. Stats-kontoret, till Riksgälds-kontoret öfverlemiras. 14 Stats' Utskottets Memorial N:o 230. § 204.
H. St:r föreslå, att hos K. M:t be gära anställande af en sådan undersökning intill nästa Riksdag af alla de förhållanden, som böra vara kända för denna frågas siuteliga bedömmande af R. H. St:r och denna önskan eller förslag anhåller jag så mycket mera få såsom min reservation äfven bifogad Höglofl. Utskottets ifrågavarande Betänkande, som jag ej kan tänka mig, att R. H. St:r skulle vilja bespara några 100, eller lät vara några 1000 R:dr, på bekostnad af några enskilda medborgare, hvilka dermed skulle orättvist betungas. De exempel från åtskilliga Städer, om hvilka, i anledning af Herr Löfvenii motion, nu erhållits uppgifter, då deribland förekommit fråga om andel i kostnad af Spruthus och Eldsläckningsanstalter i Nyköping, äfvensom om andel i Brandvaktens aflöning uti Carlskrona, äro väl de mest öfvertygande för den af mig nu försvarade sats; ty, om Betänkande n. 97 om man ej vill elier kan medgifva eller förutsätta, att Brandvakten i en Stad skall vara frikallad från alt upptäcka och anmäla en olycka, som uppkommit i ett Kongl. Maj:ts och Kronans hus, eller att Städerne ej skola vara skyldige biträda med sina sprutor till eldsvådors dämpande, sä måste man väl ock medgifva skyldigheten för nämnde hus att deltaga uti dessas bekostande för alla Kronans Hus och Lägenheterne i Städerne; hvarjemte för sådane hus, som Kronan inköper af enskifte, det väl ej kan gå an antaga den sats* att Kronan skulle äga tillvälla sig bättre rätt än förre egaren deraf hade, och i förhållande hvartill naturligtvis äfven köpeskillingen blifvit öfverenskommen. och af Kronan betald, eller, som är detsamma, att Säljaren af ett sådant hus skulle kunna med Kronan' afsluta en afhandling till 3:dje mans, Stadens, förfång; utan önskade jag, att R. H. St:r, vid anhållande hos K. M:t om den förenämnde undersökningen, tillika ville bestämdt uttrycka den mening, att Kronans af enskilte köpte eller hädanefter köpande
På samma gång statens utgifter för ifrågavarande ändamål betydligt minskas derigenom, att, i stället för löner åt en stående befälspersonal, blott lämpliga mindre ersättningar i form af arfvoden utgå till de beväringsskyldige, som för sitt danande till befälsämnen nödgas uppoffra tid och möda, måste nemligen bevärings-inrättnmgen sjelf otvifvelaktig! röna det fördelaktigaste inflytande deraf, att manskapet finner sig genom visad duglighet och nit i tjensten kunna vinna utmärkelse och förmåner i öfrigt. Med afseende å allt detta och då det förnämligast är bristen på underbefäl, som gjort sig känbar, har Kommitén icke tvekat att, för sm del, understödja ett förslag i den riktning, som uti denna punkt af promemorian blifvit angifven, och får således i underdånighet tillstyrka: att man genom bildandet af en elitcorps bland beväringsmanskapet må söka förskaffa sig befälsämnen och dymedelst i någon mån afhjelpa de olägenheter, som förorsakas af brist på tillräckligt underbefäl; och att, för sådant ändamål, tillfälle måtte beredas de beväringsskyldige, som frivilligt sådant åtaga sig, att emot vissa fördelar undergå den utsträckta vapenöfning, som är ett nödvändigt vilkor för deras danande till underbefäl. Eliternas tjenstgöringstid har Kommitén antagit i allmänhet böra sammanfalla med tiden för deras beväringsskyldighet. Till följd häraf och då en flerårig vapenöfning mer än väl lärer för vinnande af nödig utbildning behöfvas, har Kommitén ansett, att dessa Eliter böra utväljas endast bland det beväringsmanskap, som fullgör första årets vapenöfningsskyldighet
S. D. Föredrogos ånyo Statsoch Lag-Utskottens Utlåtanden: N:o 13, angående regleringen af de till rikets Hofrätter upptagna utgifter, bifölls; N:o 14, om särskildt anslag för fångars vård, bifölls; N:o 15, angående förändrad plan för fängelse-reformens genomförande, bifölls; N:o 16, om ersättning till Länsmän och Nämndemän i vissa fall, då de, i följd af deras befattningar, måste öfvervara ransakningar i brottmål, bifölls', och N:o 17, om befrielse för rikets städer från skyldigheten att bekosta fångars underhåll, återremitterades. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets Utlåtanden och Memorial: N:o 52, angående Friherre C. J. Fleetwoods ansökning om eftergift af öfverränta å diskont-lån, bifölls'. N:o 53, öfver ett af förre Handlanden Gödecke gjordt ackords-anbud, bifölls', Bih. till R. St. N:o 54, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 35, angående afskrifning ai f. d. Handlanden M. J. Bergelins skuld till Banko-diskont-verket. Med förändring af Banko-Utskottets Betänkande N:o 35, och Memorial N:o 54, beslöt Ståndet, att bevilja den af Handlanden Bergelins sterbhusdelegare sökta afskrifning af bemälde Bergelins hela skuld till Banko-diskonten: och N:o 55, om afskrifning af ett odlingslån, bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 167, i anledning af dels Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling, samt om förändring i nu gällande stadganden, i afseende på indelta räntors och kronotiondes utgörande och de årliga markegångsprisens bestämmande, dels ock enskilda i samma ämne väckta motioner. Härvid förekommo:
Delta svar finnes ock redan uti den ifrågavarande §., hvars ordalydelse är, att borgenär, som ej å inställelsedagen sin fordran bevakar, och den ej eller förr bevakat, har förlorat all vidare talan i saken. Utskottet anser sig nu endast böra till sitt förra yttrande lägga den erinran, att icke något antagligt skäl lärer kunna uppgifvas, hvarföre laga kraft vunnen coneursdorn bör gifva borgenär bättre rätt, än en annan laga kraft, vunnen dom. Örn det nu är afgjordt, att borgenär, som underlåter att i gäldenärs .första concurs bevaka sin på laga kraft vunnen dorn grundade fordran, förlorar sin fordririgsrätt: så måste det vara lika gifvet, att den borgenär, som underlåter att i gäldenärs senare concurs bevaka sin genom laga kraft vunnen dom i denna förra concursen till betalning fastställda fordran, äfven måste anses vara sin fordringsrätt förlustig. 5 Cap. 35 §. Då Herrar Ribbing och~af Sillén, hvilka klandrat, alt Utskottet icke antagit den med J&äg-Ulskottets Utlåtande N:o 100. 35 1798 års Concurs-stadgci öfverensstämmande redactiun af denna §, som Herr Alund före» slagit, utan ansett dess nuvarande lydelse böra bibehållas, till stöd för detta sitt klander icke anfört andra skäl, än sådana, som i Ut. skottets Betänkande redan äro besvarade, får Utskottét, Ilvars öfvertygelse härutinnan är oför» ändrad, endast åberopa de motiv, på hvilka Utskottet tillstyrkt afslag å Herr Ålunds motion. 7 Cctp. och 8 Cap. 6 §.
- Anclersson, Hilding, f. Bergen.sti.BJ.e, fru, Vexiö. Bergsteclt, Aii~aiida~, f~: ö: lreii, Arbogn. Brancll~erg, Aiiiia, fru, Laln.clsliroria. Brimdell, Ktxrin, frölceri, SnriCl.svn.ll .. Bur~~za~ii., H.~11cta, frölren., LrileK. Dam.ielsson., An im? &amp; öken, kr ist in el: ^ a,i; irii~. ' De Lnvrtl, Ebba, h k e n, Sö clerh nnui. Edelstam, Axeliii.e, firn, Wgliöpiri. Edstri~m, Maria, fru, Fridhem, kx&amp;mdl .. Ekevall, Selma, fru, SkelleRea. Fischer, Lotten, fru, Elc.eber.g$ Lidköpiii g. Fischersti~öm, Anna, fröken., ha8r1skrona .. Florén, Aiiclriette, f r ~ i, Nari.estail. Grape, Augnstat, frii, Ui.ii.eB. : ~: Gör; lnssoii, Sopliie, fröken, Lar~idskroiiau. Holm; Siri, fröken, Lule&amp;. Holmgrei~, Ami-BIargret, ih, Upsala. johan hans so ii., Rosin.r~, f. (3-rczf ' stroni, fni, UmeL Jul.ia, Aniial, fru, Säter. Krusenstj erna, v., Fredrique, frii; Eskilstma. Lewenhagen, Anna, fixi, i \ lalnzö. Lilj ebaclr, Jens y, fru, Iiapasaiida. ' - d ' ' i Da med * betecknade hafvn under aret nfaagt sig oiiibiiclsskapet. Munthe, Maria, fröken, Ystad.