Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
REGISTER öfver Motioner hos Preste-Ståndet vid 1865 och 1866 års Riksdag. A. Agardh, Professor, Motion N:o 48, om anslag till lön åt en Professor i Geologi vid Lunds universitet. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66, Mern. Akademi-adjunkter, om förbättring i deras löneförmåner. Motion N:o 53. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. om anslag till förbättring af lönevilkoren för dem i de verldsliga fa kulteterna vid Upsala Akademi. Motion N:o 47. Stats-Utsk. Utlåt. Alfvesta station och Carlshamn, om jernväg och vattenkommunikation mellan. Se Carlshamn. Amorteringslån åt mindre jordbrukare. Se Hypotheksbankens obligationer. Anjou, Biskop, Motion N:o 95, om anslag på indragningsstat åt Föreståndaren för folkskolelärare-seminarium i Wisby L. J. Ringbom. Stats-Utsk. Utlåt. Annerstedt, Biskop, Motion N:o 18, om riksdagslcostnadernas bestridande af Rikets Ständers Riksgäldskontor. Stats-Utsk. Mern. N:o 4 och 5. R. St. underdån. Skrifv. N:o 1. Motion N:o 100, om anslag för bibehållande af folkskolelärarinne-semi narium i Strengnäs. Stats-Utsk. Utlåt. Arboga och Köping, om anslag för fullbordande af jernvägen emellan. Motion N:o 87. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 80. R. St. underdån. Skrifv. Arrhenius, Doktor, Motion N:o 40, om årligt anslag till befrämjande af s. k. tyska skolor och till bildande af lärare för döfstumma. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv.
S. D. Föredrogos å nyo följande StatsUtskoitets Memorial och Utlåtanden! N:o 388» rörande charteringen af den förbindelse, sorn af Götha Canal-Bolag skall aflemnas och intecknas uti Canal-Verket och dess egande fastigheter, bifölls; N:o 389, med svar på återremiss från Ridderskapet och Adeln af Utlåtandet, N:o ao8 Prot.-Utdrag den 11 Februarii 1830* 295, i anledning af f. d. Kamereraren vid Götha Ganal-Bolags f. d. Discont-Contoir i Götheborg C. A, Iggeströms till Utskottet ingifna ansökan, i afseende på dess uppbörds-brist, lades till handlingarne; Nio 390, med svar på de hos Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet gjorda anmärkningar vid Utskottets afgifna Utlåtande, N:o 272; öfver Riddarhus -Directionens framställning , dels om [tryckning af Riddarhus-Directionens Protocoll öfver justeringar af Ridderskapet* och Adelns Protocoll, och dels om anslag till upprättande och tryckning af register öfver Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 1815 års Riksdag, äfvensom yttrande öfver de hos bemälde tvänne Riks-Stånd, i sammanhang med anmärkningarne , väckta motioner om anslag till upprättande af Register öfver Riks-Ståndens Protocoll viding Bevarande Riksdag; Ståndet biföll den förändring och det tillägg, uti Betänkandet Nio 272, hvilka Utlåtandet N:o 390 innehåller; N:o 391, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Bergs-Gollegii under» Pröt.'Utdrag den ix Februarii 1830.
Jag har icke gjort anmärkn. dervid, alt Utsk. godkänt det stadgande att viderboende och nabo icke skola hafva lösningsrätt, då försäljningen skett till någon inom slagten, såsom en allmän sats, men jag har gjort anmärkn. dervid att enl. Utskis förslag en närmare slägting icke skulle hafva lösningsrätt framför en fjermare. Om raan också icke kan stifta en lag för alla möjliga fall, tror jag dock att Utsk. hort ät detta förhållande iemna mera upmärksamhet, särdeles som det synes kunna hjelpas med några ord. Jag vill nu förslagsvis upläsa några ord, som jag nu tecknat på papperet, men som jag öfverlåter åt Utsk. att sedan vidare utveckla. Om man nu efter det stadgande som lyder: »kommande dock lösningsrätt till försåld eller pantvis upbuden fastighet för viderboende eller nabo ej att ega rum i de fall, då försäljning eller pantsättning skett till någon som inom börden är» tillägger: »derest icke viderboende eller nabo är närmare hördeman», tror jag att all rättfärdighet är uqfylld och lagen tillräckligt klar. Men som sagdt, dessa ord äro nu i hastigstighet upskrifna, och det må sedan blifva LagUtsk:s sak att utbyta dem mot andra som bättre uttrycker meningen. — Då jag hört att man begärt bifall på en punkt och återremiss på en annan, så får jag för min del anhålla, att Betänk, måtte blifva i sin 608 Den 26 Februari. helhet återremitteradt, ty jag skulle tro det vara mindre välbetänkt om man företoge sig att återförvisa till Utsk:s behandling den ena punkten och bifalla den andra, särdeles som alla äro öfverens derom alt detta Betänk:de står i närmaste sammanhang med det ang:de testamenlsrätten. som i går förevar och blef återremitteradt. Hr Olivecrona, Samuel Detlof: Till LagUtslus Betänk: de N:o 12, i hvad detsamma angår de 4 första punkterna, lemnar jag obetingadt bifall.
Arfrvoden för Riddarhus - Fiscalen och Cancellisterne; se Xiddarhus-Fiscal. — för Riksgälds - Contoirets Fullmägtige; se RiksgLlds-Lontoirets Zullmägtr geFör Banco-Fullmagtige; seBanco-Zullmäg tige. För Deputerade'uti Krigsrevision; se Deputerade. För Stats-Commisiarien ibröä-lius; se rrölleliuL. — För I Casieuroch tFasiaffrifware i Riksgälds. Contoiret; se Riksgälds - LontoiretS Zullmagtigc. Arrendesumma; fe Tullarrende-Societet. B. Banco-Zullmagtige; angäende deras afresa frän ^teckholm kill Qrcvro, 1 Del. ZZ. — Angäende förhöjning af deras arswodcn, 2 Del. 179. 280. Z46. Z55. 4go. Deras wal; se wal. Banco Utffotket: Ledamöters wal; se wal. — Angående deras ed, i Del. 88- 59- 66. — Desi Memorialer ow Betänkande»; se Memorialer. — Znstructionen för; se Inst ucticn. — Desi stl-rels dä Ri sdagar hällas Utom töckholm, 1 Del. 156. Kecker, Larl von, yt. rande, I Del. iso lotz. Beklädnad för Jnvdlte Infanteriet; se Infanteriet. Berättelse, Niddarhus-Directionens; se Rstddarhus-Di' rection— Konungens, sni Rikets styrelse sedan si» fia Riksdag; se Lonungen. — Adcliga Iiingfrutiifts Direciionens; se Jungfru - Stift. — Justitia - Ombudsmannens; se Iustltiä-Ombudsman. — Depu. terades till öswer.revision af krigs,rakcnstapcrne; ss Deputerade.
Den kreditivsumma, som, enligt ofvan åberopade grundlags-stadgande, bör å Riksgälds-kontoret anvisas, för att, på sätt detsamma innehåller, under tiden emellan innevarande och nästkommande riksdag, vara tillgänglig, då Konungen, till rikets forsvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig, hafva Rikets Ständer fastställt till En million femhundratusen Riksdaler, hvaraf 750,000 R:dr äro afsedda för rikets försvar och 750,000 för andra ändamål. § • För bestridande af ifrågakommande utbetalningar utaf de, genom nästföregående 2:ne §§, å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver, böra detta verks härtill disponibla tillgångar begagnas, och, i fall dessa icke äro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af Riksgälds-kontoret upplånas emot Kontorets obligationer, ställda till inlösen antingen efter viss förfallotid, eller efter föregången uppsägning; egande Fullmägtige att, med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma räntevilkoren samt fastställa 4 Slati-Vlskoltets Memorial N:o Si6. betalningsterminerna för dessa obligationer; dock får obligationernas förfallotid icke utsättas sednare än fem år efter deras utgifningsdag, och någon obligation icke utfärdas å mindre summa än 400 Ridr.
Benzelstjernas efterlemnade Enka, Magdalena Benzelstjerna, ingifvit underdånig ansökning, hvaruti, med omförmälande af den olycka, som år 1817 drabbat sökanden och hennes man, då det af dem bebodda Commendantshuset å berörde Castell genom vådeld afbrann, vid hvilket tillfälle hela deras enskilda förmögenhet gått förlorad, under det mannens uppmärksamhet och omsorg varit egnad åt räddandet af E. K. M:s och Kronans i ett närbeläget kruthus förvarade betydliga krulförråd och andra efFecter, Enkan Benzelstjerna underdånigst anhållit, det E. K. M., med afseende så väl härå, som å den längre tid af 43 år, hvarunder mannen varit i tjenst, samt i anseende till sökandens högst betryckta belägenhet med fem hemmavarande oförsörjda barn och barnabarn, täcktes Nådigst tillåta, att de 15o R:dr, hvilka år 1821 blifvit Capitainen Benzelstjerna i lifstiden, såsom en årlig löneförbättring, personelt tilldelade, fortfarande finge utgå till henne och barn; och har E. K. M, efter vederbörandes hörande, genom Nådig Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott af den a5 sistlidne Januarii, till Rikets Ständers afgörande i Nåder öfverlemnat, huruvida icke Enkan Benzelstjerna måtte, till erhållande af den utaf henne nu sökta pension, å allmänna Indragnings-Staten uppföras. Vid öfvervägande häraf hafva Rikets Ständer, med afseende å de för Capitainen Benzelstjernas Enka förekomne serskilde bevekande skäl och omständigheter, funnit godt bifalla, att den bennes man personelt tillagda lönförbättring, i5o R:dr årligen, må jemväl af henne under sin återstående lifstid fä ifrån och med mannens frånfälle d. 16 Augusti 1833 uppbäras och i sådant afseende å alltnänna Indragnings-Staten upplagas. 180 Expeditions-Utskoltets Förslag till und, Skri/velse ÅT:o loff.
Kungsörs län befrielse från erläggande af nu utgående lösen för de räntedagsverken, hvilka af deras stamhemman skola utgöras; Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets underdåniga hemställan, samma förslag, sådana de finnas delta protokoll vidfogade, i nåder gilla samt förordna, att, i enlighet dermed, nådiga propositionen skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo F. L. Tillander. Ank, till Exp. Utsk. den 3 Jan., kl. 5 e. ra. Kongl Majis nådiga Skrifvelse till Rikets Stander, i fråga om restitution af hvad utaf hemmans-innehafvärne ä Öland blifvit i ränta för den å hemmanen på Ön fördelade utmark, från och med år 18fi, till Kronan erlagdt utöfver det nedsatta belopp, hvarmed berörde ränta, eller så kallade utmarksskatt numera utgöres; gif ven Stockholms Slott den 2o December iSfj. Med anledning ej mindre af en utaf hemmansinnehafvarne å Öland den 5 Oktober 1838 till Kongl Maj:t i underdånighet ingifven och af Kongl. Majit under den 15 Februari 1840 till Rikets då fö rsamiade Ständers Stats-Utskott öfverlemnad skrift, innefattande förnyad framställning om upphäfvande af den årliga spanmålsränta lill sammanlagdi belopp Kongl. Maj:Is Nåd. Skrifvelse, N:o 59. 11 af 864 tunnor 24ihdels kappar, hvilken blifvit bestämd alt utgöras för deri mellan hemmanen på Öland fördelade utmark eller den så kallade alfvaren, än äfven af en ulaf riksdagsfullmäktige!! från nämnde ö i enahanda syftning väckt motion, anhöllo Rikets Ständer, uti skrifvelse den 5
Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf äfven, att Gr. Levenhaupt, Gustaf, såsom fullmäktig för adliga allen Liljenberg N:o 1431, inlemnat sin pollet, för att bereda plats för ättens hufvudman, samt i stället uttagit pollett såsom fullmäktig fiir adliga alten Palin N;o 2237; i följd hvaraf H. Ex., enär Gr. Lewenhaupt sålunda afgått från den honom uppdragne befattningen att vara Elector, anmodade Hrr Haakman att genom skeende val ersätta denna ledighet bland Kleetorerue. Frih. Nordenfalk, Johan; Såsom från var. från hufvudstadeu vid det tillfälle, då K. M:s nåd. propus. ang;de de s. k. tysta förmånsrätterna till vederb. Utsk. remitterades, har jag först nu haft tillfälle laga kännedom om de i afseende pä densamma gjorda anmärkn:r; och får jag i anleda, deraf utbedja mig några ögonblicks uppmärksamhet, för att, enligt mitt i sista plenum gjorde förbehåll, återkomma lill detta ämne. De anmärkmr, som blifvit gjorda mot K. M:s ifrägavar. nåd. propos. gä gemensamt derpå ut, att söka bevara åt myndlingar den förmånsrätt de hittills haft, och hvilken man anser särdeles vådligt att dem fråntaga. Man har icke egentligen hvarken medgifvit elier bestridt de olägenheter, som åtfölja desse tysta förmånsrätter, men desse olägenheter äro i alla läll så påtagliga, alt det synes mig öfverflödigt att ingå i någon undersökning eller bevisning om deras tillvaro och deras vigt. Hvar och en, som har någon bekantskap med affärer, känner 1 H. 44 340 Den 24 Augusti f. m. ganska väl hvilket afseende man håde inrikes oell utrikes, dä fråga är om fastighetslån, fiisler sid en förmodad förmyndaregravation, och huruledes det, å en annan sida, är rent af omöjligt att fullständigt styrka, 0111 man är fri från förmynderskap, eller icke.
På dessa skål afstyrker jag för min del användandet af Stats-obligationer eiler lån till fyllande af tredje HufvudTitelns anslag. Den andra anmärkningen kan jag ej heller för min del godkänna. Då Rikets båda Hufvudförsvars-verks AnslagsSummor åro delade, vinnes den stora fördel, att ingen Collision uppkommer emellan desse Verks administrationer, skadelig för det hela. Hvarje Styrelseverk blir då först i tillfälle, att förut med visshet kånna tillgångarne, och derefter i tid vidtaga de anstalter, som åro nödige, i synnerhet vid sådane anskaffningar, som fordra längre tid och betyd i Ugare surntnor: då blir det Styrelse Verket» fel, »70 D*n 7 Julii f, ml om Stalén öfverskrides eller skuldsåttes, hvilket nu är svårt, snart sagt oinöjeligt, att förekomma, då ofta behofvet påkallar en åtgärd, till hvilken man förmodar få medel, men hvilka vid slutliga regleringen af Stats-anslagen för båda försvars-verken blifva otillräckliga för något af dem. Alla Länder, hvilkas läge fordrar ettsårJ skilt försvar till lands och sjöss, hafva erkänt den nödvändighet ätt dela och åtskilja medlen till dessa försvars-verk; derföre hafva ock de förnämsta Constitutionella Staterne i Europa, såsom England, Frankrike, med flere, på detta sått inrättat deras årliga StatsUtgifter; Och deras Ministérer för NationalRepresentationen framlagt till antagande särskilta Budgeter för hvardera försvars-verket. Så önskar jag äfven att det måtte blifva hos oss, då vi kunna hoppas att i en framtid ernå en önskad fullkomlighet i detta angelägna verk. Når nu härtill kommer, att igenom den föreslagna delningen i särskilta Titlar, Revisionen blifver både lättad och förenklad, synes det mig, som StatsUtskottet ägt tillräckliga anledningar till den föreslagna förändringen, och då 64 §.
Landtm, samt de öfriga talmannen öfverlemna att uppvakta K. M. för att med honom afgöra denna fråga, utan att någon hemställan i sådant afseende göres af R. St. Hr Cederschjöld: Jag instämmer med den siste värde talaren sä mycket hellre, som jag är fullt säker derom, alt Hr Gr. o. Landtm, samt de öfrige Ståndens Hrr Talmän ej skola underlåta att föreställa K. M. nödvändigheten af några dagars uppskof, utan att Ständerna derom behöfva fatta något beslut; och jag styrkes så mycket mer i det hopp, att de skola vinna sin önskan, som jag gör mig säker derom, att de skola linna ett mägtigt understöd af Konungens rådgifvare, hvilka, om jag icke minnes orätt, för några få dagar sedan genomdrefvo återremissen till BancoUtsk. och dervid säkerligen beräknat den tid, som fordras för det återremitterade ärendets afgörande. Frih. Cederström: För min del kan jag icke instämma i Gr. Horns framställning, att R. o. Ad. borde öfverlemna åt Hr Gr. o. Landtm samt de öfriga talmännen att med K. M. afgöra, när riksdagen skall afslutas. Talmännen hafva dervid ingen röst, utan det tillkommer K. M. att ensam derom besluta. Talmännen och Hr Gr. o. Landtm, hafva ingen annan ratt, an att anmäla, det de ärender, som varit föremål för R. St:s öfverläggningar, blifvit afslutade. Grundlagen innehåller, alt då Landtm, och Talmännen kunna göra en sådan anmälan, så fattar K. M. sitt beslut om dagen, då riksdagen skall aflysas. Att i förväg bestämma, när riksdag skall slutas, är att i förväg bestämma, när göromålen skola vara afslutade. Jag kan derföre icke annat än protestera emot bestämmandet af 2 eller 3 dagars förlängning, då jag icke vet, om ärenderna förr eller senare blifva slutade, och jag förnyar min nyss gjorda anhållan, att R. o. Ad. måtte uppdraga Hr Gr. o. Landtm, att hos K. M. dagligen anmäla, i hvad mån ärenderna fortgå och när de äro afslutade. Gr.
Såsom skäl derför har man sagt, att tingshusbyggnad vore en communal-angelägenhet; men många andra af samma beskaffenhet äro lika väl att anse sorn communala, och jag tror ej, att några slags rättigheter kunna borttagas utan ersättning. Hr Rosenblad, Bernh.: Jag anhåller att få yttra mig håde om sak och form. Hvad sjelfva saken angar, erkänner jag, att ehuru få med mera nit än jag strida mot bemödanden, som gå ut på kullkastande af sådana onera, som äro fästade vid jorden, så är jag dock af annan tanka i fråga om verkliga communal-augelägenheter. Säteriägares rättighet i detta fall är det desto större skäl att borttaga, som, då de erhöllo denna rättighet, de tillika hade att ombesörja, jemte andra anstalter, sin egen jurisdiction. Jag vore således benägen alt medgifva denna rubbning; men då frågan är afgjord (dervid pluraliteten gör intet till saken), kan jag ej neka, att enär jag anser tvifvelaktigt, huruvida inbjudn:r instämma med grundlagen, och de aldrig utan i högst vigtiga fall böra leda till resultater eller antagas, yrkar jag afslag å denna. Ilr Hjärne: Jag gillar ingalunda frånträdande af ett en gång fattadt beslut; men dä sådant ej är förbjudet, följer jag min enskilda öfvertygelse i hvarje fall. Jag är härvid af olika tanka med den siste talaren och tror, att inbjuda. just i vigtiga frågor ej bör äga rum, emedan ju vigtigare en fråga är, ju mera bör den varit öfvervägd och beslutet till följd deraf desto fastare. Hvad denna sak säiv skildt beträffar, bestrider jag ingalunda Frih. Cederströms och Gr. Horns yttrande, att dea i någon mån ingriper i äganderättsförhållanden; men då den gör det till en så obetydlig grad, hade jag trott, att man ej borde lemna ett tillfälle å sido att småningom närma sig målet af jemnlikhet i skattebördor. Derföre ät’ det, jag nn velat uttala min öf* vertygelse.
Uppskjutandet till dess en under arbete varat/de Tåg-ordning skulle föredragas, att pröf va Ständernas anhållan om en allmän förordning, i afseende för truppers och effeders sändande företrädes tis sjövägen. Här har Regeringen på intet vis hindrat sig sjeif, att vid mera betydliga sändningar låta använda den af Riksens Ständer Ömkade transporl-methoden, utan endast uppskjutit att föreskrifva underordnade myndigheter, läll, då de böra afsända sjö- eller landväg. Alt sjö-transporter oftast äro förmonligare, innefattar ej, att de alltid äro det, och att stadganden i denna del tillhöra Tåg-ordningen, och till och med utgöra en väsendtlig anpart deraf, förekommer mig ögonskenlig!. N:o 42. Med Utskottet bar jag till en del instämt i frågan om behandlingen af fattigvårds-måiet. Jag har, i anseende till delta måls stora vidlyftighet, icke ansett mig kunna deltaga 1 anmärkningen mot den förre Stats-se - Constitut i oris-Ut slottets Memorial, IV-o i5. a3 ereteraren för dröjsmålet, men väl i ogillandet deraf, atl cn sS vigtig sak blifvit till Sländerne remitteiad, genom blott skrifvelse, och ej genom proposition. Slutligen instämmer jag med Herr Prosten Hallströms yttranden i dess reservalioiij Mom. 4;de angående Tidnings-indragningarne; och Morn» litte angående yrkadt Åliggande för Konungens Rådgifvare? hela personalj att i ett uppgifvet fall lenina sina platser. N:s 17 och 58. STOCKHOLM, Kongl. Cans litti tions-Ut sk olle Is Memorial, JV'.o i 4. t N:o 14. Ant. till Exj>. Utsk. elen 18 Juni, kl. 7 e. m. Memorial, med förslag lill ändring af 109 § RegeringsFormen och 80 § Riksdags-0rdningen, rörande tiden, för Riksdags fortfarande.
Ridderskapet och Adeln liar Herr Friherre Ridderstolpe, Fredrik, uti motion, framställt behofvet afen ny Utmätnings-författning, hvilken, såsom orden lyda, i sig förenade alla de föreskrifter, som nu befunnos nödige, på grund af landels ekonomiska ställning, samt tryggade hvarje mans rätt, och stadgade crediten, ulan att befordra lusten till skuldsättning, å den ena sidan, och, å den andra gynna ockraren, dervid, bland annat, nödigt vore att bestämma fixeradt arfvode, oberoende af utmätningsmannens boställes aflägsenhet, vid de fall, då gäldenären ej tredskades; och har motionären, för den händelse vederbörande Utskott ej skulle medhinna detta vigliga mål under loppet af innevarande Riksdag, föreslagit, att Rikets Ständer mätte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att ämnet blefve utarbeladt och förslag till en ny Utmätnings-författning uppgjordt af en Comité, bestående utaf en Häradshöfding, en Borgmästare och en Kronofogde från Svea och samma antal från Götha Rike, samt af Rikets Ständer utvalde: en Ädelman, en Prest, en Borgare och en Bonde; dervid afseende torde böra göras å behofvet af en ledamot med kännedom om förhållandet i Rikets nordliga landskap. Hos Ilederv. Bonde-Ståndet har Olof Lindbäck från Hallands Län väckt den motion, att, lill befordrande af skyndsamhet i execulionsverket, antingen det af Lag-Comiteen uppgjorda förslag till Utsöknings-Balk, med Bilt. till R. St.
Utan binder af Lanken» privilegium stande det enskilde nu ocb i framtiden fritt att Lolag inrätta till bankrörelse» bedrifvande, med iakttagande ak livad om sädane Inrättningar sk Konung ocb 8tänder stadgadt linnes. 7 §- Denna Lag ege kraft ak Allmän Livil-Lag ocb mä körtb^ ej annorlunda ändras, än pä sätt i LegeringsKormens 87 §. stadgadt är. Åtskilliga Ledamöters Leservationer medfölja. 8tockbolm den ig 8eptember 182g. Leservationer: Kk Hr Öfverste K..- Dä dag finner rättvisan fordra, alt ej någon slags transactivn i Lan - ,66 6 tat sLane oocb Lag-Lltskottens ken ej mä äga rum ifrän det att Lanken vägrat inlösen ak någon dess serie!, Iran jag, för min del, icke undgå vika, det förra delen af 2 §. bör gifvas köljancle förändrade lidelse: Vägrar Landen att inlösa sina sedlar pä sätt stadgat är, vare Lankokullmägtige pligtige att ifrän samma ögonblick inställa ali Lancorörelse af Iivari slag rist vara mä, ocb anmäle körbällandet tili K. id:ts ocl» Likets 8vea Hofrätt. Lnskild man, k vars 8edei Lanken vägrat invexla, äge jemväl rätt att säciant anmäla bos kemälte Hofrätt, som rlä inforrirsr LancoLullmäktiges förklaring, l,vilken inom 3:ne riagar efter erbällen rlel ak rien gjorrls anmälan akgikvas bör.
Då den sorn» ilia, som nu är Caria! Bolaget bevil]jad, utgår af Statens medel, fordrar billigheten, att administrationen af verket vidtager sådana åtgärder ätt dessa medel, återgå tift Landets invånare, och ej hopa sig i vissa KnU-Stade.v, till vinning för några få individer på det allmännas bekostnad.. Jag anhåller vördsammast, att denna min mening må, genom proposition af Herr Grefven och LandtMarskalken, blifva för Bidderskapet och Addn framställd, och om bifall dertill lemnäs^ sedermera med de öfriga Stånden cornmuniceras, och sedan blifva beslutet om GöthaCanals fortsättning tillagd. Begärdes på Bordet, I anledning af gjord anmälan att åt Ledamöter icke för det närvarande vöre tillstädes vid Riksdagen, beslöt Högloft. Ridderskapet och Adeln anmoda följande Herrar, såsom varande vid valet närmast i röste-tal ti\l de förordnad® !goo. Den 31 Juli f. m. Suppleanter, att sig till biträdande i de£ förstärkta StatsUtskottet infinna, nämligen; N:o 48' Friherre Creutz, Fullmägtig Friherre Cederström, Jacob. 51. röste?, N:o 1.732» Herr Adlerbeth, Jacob. 51. _ N:o 1504. Herr Kuylenstjerna, Johan Carl. - 51» — Högloft. Ridderskapet och Adeln åtskildes den 50 Juli klockan -§ till 2 på morgonen. In fidem Protocolli A. G. Silverstolpe. Mandagen den 3* Juli. Plenum kl. | till i på dagen. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet i Höglofl. Riddevskapt ts och Adelns plenum den 29 Juli i8i5* '<? S. D. Vid slutlig föredragning af Statsach BancoUtskottens samfäldta den 17 den - \ Den 51 Juli /. m. nes på Bordet lagda och den 22 återremitterade Betänkande af den 15, i anledning a£ Kongl. Maj is