Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot är den af Kongl. Maj:t i Nåder vidtagne anstalten, hvarigenom Rusthållare vid afsutne delen af Smålands Kongl. Hussar-Regemente blifyit tillåtit, att emot befrielse af liäst-vacance-afgiften hålla hästar för 12 Artilleriets behof, af den west välgörande verkan för Länet och vore önskelig!, att denna förmån linge vidsträcktare än nu begagnas. Bland diverse onera och allmänna besvär kan väghållningen med O o skäl omnämnas och är olika tryckande i mån af vägarnes mängd, olika tillgång å lagningsämnen och de väghållningsskyldiges mer och mindre aflägsenhet från sine vägstycken. — Om tiden för väglagningen kunde allmänt förändras till hösteller vårtiden i stället för sommaren, vore sådant i flere fall tjenligt. — På mitt förslag om ändring i väglagningstiden, hafva Sunnerbo Härads Bronings-skyldige innevånare förenat sig derom, att i October månads slut iståndsätta sine vägstycken samt att örn våren tidigt igenfylla gropar och utskärningar, med yttrad önskan, att vägsynerne förrättas i början af Maji månad. Jag afbidar öfrige Häradernes yttrande i ämnet, innan någon allmän föreskrift kan till efterrättelse meddelas. Skjutsningsbesväret är väl den svårare årstiden å de allmänna vägarne betungande, men då endast reserve-skjuts utgöres här i Länet, anses denna såsom en inkomstkälla, den Allmogen för ingen del vill sakna. Hvarje Fjerdingsbonde eger sin häst, med hvilken han vill förtjena allt hvad förtjenas kan. — För Småland, der endast smärre hästar kunna, i anseende till det magra betet, underhållas, är den så kallade reserv-skjutsningen för resandes fortkomst den lämpligaste och dess bibehållande af Allmogen önskad. Politie-.
N:o 8, i anledning af vackt motion, om föreskrifter emot gifte husmäns och inhyseshjons utvandringar från Skane lill Danmark: N:o 9, i anledning .af väckte motioner, orri upphörande af förhöjd presterlig tjenstårsberäkning, m. m.; N:o 10, i anledning af väckte motion, om förändrad! befordringssätt till regala pastorater; N:o 1:1, i anledning af väckt fråga om landstiskals-tjensternas indragande: N:o 12, i anledning af väckt fråga om utfärdande af fullmakter för Länsmän: N:o 13, i anledning af väckt motion om upprättande af förslag vid länsrnaris-tjensters tillsättande samt om uppbördsborgen för länsmän; $amt N:o 17, i anledning af väckt motion om Statens öfvertagamie af utgifningen utaf Bibeln, Psalmboken och Kathechesen. S. D. Föredrogos och återremitterades, på grund af gjorde anmärkningar, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde den 22 dennes på bordet lagde betänkande!!: N:o 14, i anledning af väckt motion, om beredande af tillgång på duglig vaccin; och N:o 16, i anledning af väckt motion, angående föranstaltande af en normai-upplaga af Katechesen. S. D. Föredrogs och lades till handlingarna Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 22 dennes på bordet lagda memorial N:o 15, angående återlemnande af en utaf Prot.-Utdrag dm 29 Januari 1831. 183 rtksdagsfullmägtigen Måns Mansson vackt motion, om dels skyldigheten att vårda utmätt gods, och dels utfärdande af instruktion för länsmän. S. D. Föredrogs och bifölls Bevillnings-Utskotlets den 25 Jeunes e. m. på hordet lagda memorial N:o 2, om antagande af t'å kanslister, Frän Högt.
Likaledes skola alla Svenska Saker först granskas och beredas af Svenska Stats-Rådet, som , i likhet med Norrska Regeringen i afseende på Norrska Saker , häfver rätt att afgöra alla mindre vigtiga Svenska mål , och till det sammansatta Stats-Rådet (Interims Regeringen) underställa de vigtigare. I det sammansatta Stats-Rådet (InterimsRegeringen) skola de Norrska Arenderna af den Norrska Stats-Secreteraven föredragas, i Protocoll fattas och på Norrska Språket expedieras; och de Svenska Arenderna af den Svenska Stats-Secrete aren föredragas, i Protocoll fattas och expedieras på Svenska Språket. Saker, som angå båda Rikena, föredragas af Hof Cantzleren och expedieras till hvartdera Riket i dess språk och genom dess Stats-Secreterare. Diplomatiska Arender föredragas äfven af Hof - Cantzleren och införas i ett särskildt Protocoll. Arenderna afgöras genom de flesta rösterna, och när rösterna äro lika, bestämme Ordföranden utslaget. Alla Resolutioner underskrifvas af samtliga Ledamöterna. Det llefi 30 Juli. Det säfnhiånsatta Stats-Bådet (Intferims-Regeringen) skall hafva sitt säte i Stockholm. Norrska Stats - Ministern och den Svenskå justitiae-Stats Ministern skola , vid bagge Stats» Badens första sammanträde, draga lott om hvil» kendera där fots t skall föra ordet. Efter den genom samma lottning Först fastställda ordning skall Ordföranden sedermera hvar åttonde dag ombytas, sä att hvardera Stats Ministern, deit ena efter den andra, och endast en vecka i sender må föra ordet. Vid alla de tillfällen, då efter Norriges oell Sveriges Grundlagar, Rikets Styrelse föres af Stats-Rådet, skola bägge Rikenas Stats-Råd , till lika antal och efter ofvan anförda grunder *, sammanträda. 8 §. Valet af Förmyndare , att föra Styrelse» tinder Konungens minderårighet , skall verkställas efter samma föreskrift och på samma, sätt j feom förut i 3 §. är stadgadt, angående välet af Thronföljare. 9 §•
Horn anfört, dividera den i tariffen upptagna summan med hemmanens antal i länet och sedermera tillämpa den derigenom erhållna summan, vid bestämmande af hemmanens taxeringsvärde inom hela länet. Detta skulle vara den största orättvisa man Den 2 December. 29 kunde tänka sig. Man vet nemi. allt för val, att i Sverige äro liemmanen af en mycket ojemn beskaffenhet. Månget 1‘8 hemman i en ort är mycket mera värdt, än ett helt hemma i en annan ort. Sålunda är åtminstone i min ort fallet det, att månget £ hemman der har vida större värde, än månget helt hemman annorstädes o. s. v. Deraf har blifvit en följd, att då man vid pröfningscomiléerna har funnit, att taxeringssumman för länet har allt för mycket öfverskridit minimitariffen, så har pröfningscomiteen nedsatt taxeringsvärdet på hvarje hemman med 3, 4 a 5 proc. öfver hela länet. Sålunda har den proportion, som taxeringsmännen bestämdt, blifvit bibehållen, och ingen orättvisa har derigenom kunnat uppstå; utan, om en nedsättning har skett, så har den skett efter de grunder, som taxeringsmännen hvar i sitt district stadgat, genom det värde fle åsatt hvarje hemman. Jag kan derföre icke frångå min förut yttrade mening, att tillstyrka bifall till den förändring, som Bevilln.Utsk. nu föreslagit, såsom ledande till en tydlighet, hvilken förut verkligen icke fans. Hr Aminoff: Så mycket jag kan minnas, så tror jag, att Hr von Heijnes motion egentligen hade afseende på egendomar i städerna. Han citerade åtminstone exempel på förhållandet här i Stockholm. Här finnas hus, som ägas af flere intressenter, der en och annan del blifvit till högre pris inköpt, dels af dem som förut varit intressenter, dels af andra personer. Då har det alltid händt, att den del af huset, som sålunda gått i handel, har blifvit taxerad till det värde, hvartill den har blifvit såld. Hr von Heijne insåg det orättvisa deruti, att en del uti ett hus skulle beskattas högre än de öfriga delarne i samma hus.
De Utlåtandet bifogade förnyade förslag till Bevillnings-sladga, Instruktion för Taxerings-förrättningarne och till Förordning angående Mantalsoch Skattskrifningarnes förrättande godkändes slutligen med förbehåll om iakttagande af de rättelser, hvilka Ståndets vid föredragningen och afgörande! af Utlåtandet fattade, härofvan omförmälta beslut kunde föranleda. S. D. Föredrogs och godkändes Allmänna Besvärsoch EkonomiUlskoftals Betänkande N:o 146, i anledning af väckt motion om lönhult ing i sättet lör upprättande af de statistiska tabeller, som nu i Justilie-Stats-Expeditionen uppgöras. S. D. Föredrogos Slals-Utskoltels Utlåtanden: N:o 156, i anledning af väekta motioner om Statens medverkan för åstadkommande af tillverkning inom landet af jernvägs-material bifölls; N:o 157, i anledning af Rikets Ständers år 1859 församlade Revisorers berättelse, angående samma år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1857. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Bevillnings-Ulskoltets Memorial: N:o 37, rörande verkställd omröstning, angående vissa ännu icke afgjorda Tullbevillnings-lrågor; och N:o 38, rörande verkställd omröstning, i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut, angående Stämpelpappers-afgiften. S. D. Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 15, i anledning af väckta motioner angående Tobaksskatt, blef efter skedd föredragning af Ståndet, bifallet. Föredrogos och Indes till handling arne Banko-Utskottets Memorial: N:o 34, i anledning af alenemiss al Utlåtandet N:o 20; samt N:o 35, i anledning af älerremiss af Memorialet N:o 2 7.
Men, menar G., om denna fruktan för fattigdom kunde försvinna, så skulle också menniskor hellre njuta en trygg, mindre ansträngd tillvaro, än lefva i en öfveran strängande jagt efter ett lifvets öfverflöd, som ingen behöfver. Denna moraliska lyftning sätter förf. högst af alla de fördelar, som upphäfvandet af privateganderätten till jorden skulle medföra. Innan jag slutar detta referat af arbetets hufvudinnehåll, vill jag med några ord beröra innehållet i de båda sista afdel-ningarna, som af förf. nämnas: Lagen för det menskliga framåtskridandet och det individuela lifvets problem. Såsom förut har påpekats, hatar förf. med hela sin själ den åsigten, att allt lidande skulle vara en naturnödvändighet ' Han är en optimist från början till slut, och med orubblig öfver-tygelse fasthåller han sin åsigt, att menniskan skulle kunna hafva ett himmelrike på jorden, om icke de dåliga socialainstitutionerna vore. Ja, han tror, att menniskans ondska mest utvecklats derigenom. Han anfaller skarpt den gängse äsigten om den fortsatta kampen för tillvaron, hvarigenom de för existenskampen mest lämpliga individerna bibehållas och fortplantas, något, som han absolut förnekar. Vidare förnekar han ärftlighetens mera afgörande betydelse för menniskoslägtets utveckling. Ja, han anser rent af, att menniskoslägtet öfver hufvud taget alls icke utvecklats, utan tror, det råmaterialet menniska, om jag så får uttrycka mig, är ungefär det samma på alla stadier; om en kines uppföddes under europeiska förhållanden, utan att han sjelf eller hans omgifhing hade en aning om, att han vore af främmande säd, §kulle han fullt lämpas efter de bestående för* hållandena, och man skulle aldrig märka, att han hörde till ett folk med stillastående kultur. På samma sätt med en europé eller amerikanare, om han under liknande förhållanden satts in i det kinesiska samhället. Att en ras utvecklats till högre fullkomligheter, hvilka genom ärftligheten konstituerats, tror lian absolut icke på, och allt hvad som gjorts för att just uppvisa ärftlighetens makt, synes vara honom absolut obekant. Det är milieuns inverkan, som för honom spelade hufvudrollen.
Som en liten länk i den stora kedja af hithörande arbeten, hvilken sedan länge genomgår de civiliserade folkens literaturer, är Hjalmar Strömers » Framtidsvinkar » fortjent af ganska mycken uppmärksamhet. Detta dock icke som skulle deri några nya vetenskapliga rön för första gången framställas. I det hänseendet kan innehållet i hr Strömers bok ieke ega några ansprak. Det kan numera hämtas ur åtskilliga tillförlitliga källor. Men den stora förtjensten ligger i de vetenskapliga resultatens sammanförande och framställande i en lättfattlig, populär oeli öfvertygande form, som sätter livar och en i tillfälle att tillgodogöra sig forskningens förarbeten till verklsåskådningens omgestaltande.Bokens fullständiga titel är: ¿Framtidsvinkar, en serie förpostfäktningar mot djefvulen, verlden och vårt eget kött m. m., öppnade i Kongl. Vetenskapsakademien och afslutade i Blandís teater, sedan jesuiterna under tiden med polisens tillhjelp förfogat, det sådana saker ej vidare i den kongl. akademien måtte fä angripas ». Som motto for föreläsningsserien anföras följande ord af apostelen Paulus: » Vi hafva icke strid emot kött och blod allenast, utan emot förstår och mandariner, emot denna verldens höge, som regera i okunnighetens mörker ». Man skulle såsom mindre vigtigt kunna med tystnad förbigå det onödiga i åtgärden att vid sjelfva titeln på en bok med allvarlig tendens och med mensklighetens största frågor till föremål för behandling fasta minnet af de tillfälliga omständigheter, hvarunder föreläsaren Strömer i vår hufvud-stad för några år sedan uppträdde med dessa sina » förpostfäktningar ». De små makter, som då satte sig i rörelse för att hindra spridandet af den » farliga » sanningen, hafva icke en så anmärkningsvärd betydelse för utvecklingen, att de med ett enda ord behöfde omnämnas, men en sådan betydelse kunde deremot bokens innehåll ' hafva lika väl, om icke bättre, utan den reklam, som titeln nu innebär. Men man kan också gerna påpeka detta förhållande, emedan det sammanhänger med ett drag, som allt emellanåt lyser igenom framställningen. Utan att egentligen synas ega någon slående qvickliet till sitt förfogande, älskar förf.
Jag får allenast såsom rättelse i hwad Friherre Lraei behagat i assi - ende Den si Illlik - ZZZ Snde pä enstifteN anföra, nämna, akt frågor oM rättelser berun icke gä lill Kamar-Collegium Utan Kongl. Maj:ts nådiga pröfning direcke underställas. ^err Lnirdt Marskalken gjorde följande proposition: bifaller Rivderstastec och Adeln att förewarande betänkande öfwerlemnas till KonglMaj:t med anhällau, att KoNgl. Maju, täcktes deröswer såsom ett Oeconomiskr ämne, kaga de författningar, som till allmän nytta, Utan xnstiltes försäng, kunna tjynligast anses. Arlherre ak lstLkanlon önskade alt i propositionen malle tilläggas efter orden oeconomistt ämne följande ord: och utan hinder af allmänna lagens föreskrifter. ^err Larrdt-Marffalken förnyade härefter pkopvpiionen med denna tilläggning och blcf d«ifamma med Ja beswarad. Justerades följande: Utdrag af protokollet, hallik hss Höalosi. RipderffiMet och ?lde!n widPlnima Riksdagen i Orebro ben 31 Julii 18-2. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Lag Utskottets den LZ sistledne pA bordst lagda memorial; I anledning af skedd äterremist, rörande Prosten IstuclslirömS Memorial om en präscnpttons tid af 2 högst z är för rättigheten att söka ämwine ning af den jord, som genom missräkning frangatt en hemmansägare wid en storskiftes eller enftstleS delning. lät kuprs. S. D. Föredrogs a nyo och bifölls Banco» Utlkoltets den 9 sistledne pä körder lagda memoria cst Zz6 Den2iZuM. as, rörande förhöjning af arswodet för det hederwarda Bonde-Ständets fullmägtige i Banqven. bit kuxra.
Rikets Ständers upplysta bepröfvande underställes detta vördsamligan. Stockholm' den 3 Mars 1829. tiéiito Un kottets Betdnkaneh. /V» 34. Betänkande, angående ett i 1827 års Revisions - Berättelse omnämndt Förslag till förändring sned Anmaningarne vid Banco-Dijconten och Province-Låne-Contoiren. n wfver den af Rikets Ständers Revisorer år 1827 gjorda framställning i detta ämne, (Berätt. tryckta Exempl. pag. 3o) hafva Herrar Banco-Fullmägtige uti deras Berättelse till Banco-Utskottet (4 Afdeln. §. 14) anfört följande; !' I fråga om anmaningar för Discont-. ”Lån, så väl vid Banco-Discont-Verket i ”Stockholm som Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö, har länge varit insedt ”och ej utan skäl anmärkt, att samma annstalt blott ofullkomligt motsvarar sitt än-, ”damål, då den ej kan utsträckas till både "Låntagare och Löftesmän, utan endast till ”de förstnämnde. Det händer nemligen ganska ofta, att en Löftesman, som med skäl ”förmodat, att ett Lån, för hvilket han in”gått ansvarighet, skulle blifva genom Huf"vudgäldenärens försorg vid bestämda tinder omsatt och liqvideradt, ej förr än Batico-Utskatten Bet dukande JV:« 34* T ”genom pågående Lagsökning blifver upplyst derom, att han 1 denna förmodan "misstagit sig, och dymedelst helt 0- "väntadt försättes i bekymmer och förlägenhet, att för Länets liqviderande kun”na i hast anskaffa nödige medel. Redan i ”Banco-Reglementet af år r8i5 stadgades "väl, med härå fästadt afseende, att, sedan "en Låntagare blifvit för e förfallodagen på"mind om Lånets inbetalning, men, så väl "å berörde dag som fjorton dagar derefter, ”uteblifvit med äskad betalning, Cautioni"sten skulle genast anmanas, att
Sökanden, som äger god skolunderbyggnad, kan äfven åtaga sig att undervisa minderåriga barn. Svar under märke » O — n » sändes till Smålands Allehandas annonskontor, Jönköping. (G. 86307) E ÄTTRE, anspråkslös flicka önskar till hösten plats i familj för att deltaga i husliga göromål. Har genomgått kurs på konditori. Svar märkt » H. » Berga p. r. (223) B LATS I MINDRE FAMILJ sökes af en bättre flicka från landet. Villig att mot fritt vivre vara behjälplig med matlagning och handarbeten. Svar till Mathi, Vinberg p. r. (232) P ANSPRÅKSLÖS FLICKA TjiN TYST OCH ANSPRÅKSLÖS, 20 års. flicka af god familj, önskar plats som sällskap och hjälp i familj eller hos ensam dam, hon talar och skrifver franska. Svar utbedes till » Henriette », Svenska Telegrambyråns Annonsafdelning, Stockholm. (S. T. A. 6259) LATS I PRÄSTHUS eller arman bättre familj helst på landet, önskas of en 23 års anspråkslös flicka för att gå frun tillhanda i hushållsbestyren etc. Lön begäres cj. Svar märkt » 23 år » insändes till S. Gumselii Annonsbyrå, Göteborg. Idun Stockholvi. 8: I d u n m. pl. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Utgfifningfsticl: hvarje helgfri fredag. P r e n u m e r. Träffas å b y r å n k l. Lösnummerpris: 15 öre. Allm. Telef. Johanna eke kampen för tillvaron, utan kampen för det rätta är människolifvets mål. Vårt århundrades humanitetssträfvanden äro därför dess ära. Ett framstå- ende rum bland dessa sträfvanden i våra dagar intager utan all gensägelse striden för djurvärldens rätt. F ö r denna k a m p kunde icke o c h har ej heller kvinnan blifvit främmande.
Sammanlagda beloppet af de under rubriken »Diverse anslag» ifrågasatta tillökningar skulle således utgöra Rant R:dr 205,000: — hvilket belopp dock, i följd af här förut föreslagen öf verföring till förenämnde 2:ne beklädnadsanslag af 28,755: fi. från reservationsanslaget till gemenskapens vid flottans korpser natura-underliåll skulle minskas till 176,244: ;>+. men genom nyssberörde anslags ökande med 5: 6. framkallas verklig tillökning under denna rubrik med en jemnad summa af 176,250: — I sammanhang härmed och ehuru anslaget till gemenskapens vid flottans korpser natura-underhåll, genom den i merberörda protokoll intagna utredning om årliga utgifterna derå, visats blifva, äfven efter nu föreslagna minskning, under vanliga förhållanden för dermed afsedt ändamål fullt tillräckligt, vill Kongl. Maj:t likväl, til! förekommande af brist å anslaget i händelse af ovanligare stegring i prisen på proviantartiklar, föreslå Rikets Ständer, att låta de på detsamma redan befintliga och än vidare uppkommande reservationer der få qvarstå. Kongl. Maj:ts Nåd. För handeln. Uti det under denna rubrik ensamt förekommande reservationsanslag: Lotsenoch Fyring sstaterna, hvilket, å nu gällande riksstat uppfördt med R:dr 240,460, lämpligen kunde benämnas: Lots-och fyrinrättning en med dertill hörande personal, föreslår Kongl. Majt en årlig förhöjning af R:dr 122,440: — motsvarande dels det belopp, 1 10,000 R:dr, hvarmed hittills beräknade statsinkomsten af båkoch lotsmedel här förut blifvit ökad, och dels ifrågastäldt vederlag, 12,440 R:dr, för förvaltningens af sjöärendena andel i uppbörden vid Landsorts fyrbåk; hvarvid Kongl. Maj:t tillika förutsätter, att de på nyssnämnda statsinkomst utöfver beräknade beloppet deraf uppkommande öfverskott fortfarande få, såsom hittills, för de med ifrågavarande anslag afsedda behof användas.
I bolren foreIiomimi~ visserligeiz Btslrilligt, soin i och for sig ej kan m r a s: roencle for ungdom, men Ncznsen s; jiilf Br .sB lefnadsfrislr, sb glad och h~irtig bdde i motoch medg&amp;ng, att han m&amp;ste viicka sympati 110s bBde gamma1 och uug, ' som kan beundra mannakraft och manna inod, och. skildringarna Bro dessutom s&amp; m5ilande och liffulla att de ntm~ tvifvel slrola v8cli.n de nngas intresse. Illnstrationerna iiro b&amp;de ~nclsrn och talrilr: ~ ocli flern goda kartor meclfolja boken. I Afri k i ~ s viltl~l~ilrkor af A-ear. TVkisAaw. Pris in b. I demn bok g6ra vi belrantslrap ined tvanne broder, Tom och Tiin Grey, tvilliugar af en orov~ckaiide likhet, hvilken likbet Btski.1- l i p ghiger spelai: dein spratt bbde i deras hemland England och i Xfrilras vildmtirlrer, dit cle eftei: mfinga iifveatyr anliinda. De iiro knder sin vistelse i slrolan och vicl universitetet framst8ende sportsiniin, blifva sedan dulctiga jiigare ocli gralrtiga. skyttar, hvilket kominer dein rii1 till pass, eftersom de - isynnerhet Tom - pfi sill vaud~: iiig till gnldlazzdet trgffn pA en sgdan inassa vilddjur, i synoes11et lejon, att det iir forvdnande att tiana tvillingarila vid lif, nBim bel: iittelsen slutrw. Boken iir in&amp;Iianda for iifventyrslysten 14-Brig nngclom roande, ell viss mosalisk ton genoingBr den och 61 % sprAket eudast.
Som det emedlertid vore önskligt, att, till förekommande af olika tydningar, en redaktionsförändring företoges, hvarigenom ordet »skall» insattes i stället för »må», får jag anhålla, att punkten varder till Utsk:t återremitterad, för att i den föreslagna syftningen behandlas. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall lill Utsk:ts ifråga vide förslag, dels återremiss deraf och dels af Hr Lagerbjelke, att IL o. Ad. måtte antaga det förslag, som Hr Wistrand i sin vid Betänkit fogade reservation afgifvit. ‘‘62 Deu 10 Mars e. m. Härvid anmälte sig och yttrade Hr Lagerbjelke: Jag afstår från min begäran om bifall till Hr Wistrands reservation och förenar mig i yrkandet om återremiss. Hr Gr. o. Landtm, framställde härefter först propos. på bifall till Utsk:ts förslag, hvarvid svarades många nej jemte åtskilliga ja, och sedermera propos. på förslagets återremitterande, då svaren ut folio med många ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Utskds hemställan medlerst å sid. 14. Bifölls. Utsk:ts hemställan å sid. 15, jemte texten till det föreslagna nya monr.t i slutet af Instruktionen. Hr von Geijer, Bror Bengt Gustaf: (Betta yttrande har blifvit talaren för justering tillstäldt, men har sedermera icke af honom återlernnats.) Frih. af Ugglas: Den siste talaren har medgifvit, att uti den 8:de §:n af Bevilln.-stadgan verkligen förefinnes någon oklarhet. Att så är förhållandet kan jag så mycket mera intyga, som jag vet, att den vid sednast företagna taxeringar inom (lera län icke blifvit rätt uppfattad. Detta har halt till följd, att när taxeringshandlingarne sista året inkommo till pröfnings-komitéerna, blefvo dessa nödsakade att i flera afseenden verkställa ny taxering.
4^ bränvinet, hvarigenom det så allmänt öfver» klagade öfverflödet på denna vara torde fått ett på sedligheten mindre skadligt inflytande. I öfrigt förenar jag mig uti Herr Lefflers framställning om olämpligheten af den i 1824 års Tariff befintliga beskattnings-proportion för de enkla pannorn#. Herr Prosten AstrandI I de Höglofl. sammansatta Utskottens förslag, att med pannerymdsafgift beskatta ali bränvinsbränning, kan jag icke instämma, emedan denna beskattningsgrund äc i sin princip osäker och vacklande, och alltid blifver i tillämpningen högst obillig och ojemn»- Utskotten hafva såsom grundval för beskattning gen antagit ett medeltal af det tillverkningsbelopp, som med hvarje af de olika slags bran-’ vinsredskapen tros kunna tillverkas. Det är dock högst problematiskt, huruvida Utskotten rätt träffat detta medeltal, dd de tillförlitliga uppgifter Utskotts-Beredningen haft att tillgå, framställt så högst olika resultat, att t. ex. Pistoriska verk än visats komma till endast 2r's, än till mer än 8 gånger så stor tillverkning, sorn under samma tid med en enkel panna af lika stor kannerymd kan åstadkommas; och det är efter min öfvertygelse icke välbetänkt att antaga en beskattningsgrund, byggd icke stort bättre än på måfå. Men vore äfven det af Utskotten antagna medeltal för den med de olika redskapen möjliga production någorlunda lräffadt, så blifver dock den föreslagne beskatt - 48 Bil. t.Bevittna Lag• och Oec-Vtsk.