Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Hon är inte det minsta vacker, och fastän hon är behaglig och treflig — i mitt tycke — slår hon nog ej vidare an på skapelsens herrar. — Herman hjälpte mig att vika samman duken, men ingen af oss nämnde fröken von Adler. Min man blef alltid ur humör, när jag förr började tala om tjänsteandarne, och nu lekte han dessutom med vår lille gosse. Jag tog mod till mig och trädde ut i köket. Diskningen gick flinkt, men i förlägenheten tog jag en handduk och började torka tékopparne, och då jag ej visste något att säga, frågade hon mig, h v a d vi skulle ha till middag nästa dag, och om jag ensam brukade göra upp matordningen för dag eller vecka, eller om jag önskade, att vi två skulle göra det gemensamt. Där stod jag nu och kunde inte annat! Lyckligtvis sansade jag mig så pass mycket, att jag försökte mig på att, med tillhjälp af Stjernes springpojke, få både min gosse och hans vagn i oskadadt skick uppför trappan. och afund reder tvång, WIGSTRÖM - AF EVA (ave). KÄRASTE FASTER! Nu äro de sex veckorna förlidna, som du utsatte till pröfvotid, innan du från mig ville höra » ens ett hälft ord om det vågade experimentet » att blott ha en så kallad bildad flicka till min hjälpreda vid mina olika husbestyr. Jag förmår nu ej längre stå emot min lust att utförligt meddela dig min nu vunna erfarenhet och åsikter i det omtvistade ämnet. Du vet ju, att min uppfostran varit sådan, att jag före mitt giftermål litet eller intet kommit i personlig beröring med tjänstfolk. Mamma förde ett stramt regemente öfver sina pigor; vi barn tillhöllos att bemöta dem höfligt, men några andra samtal än sådana, som rörde deras sysslor, tillät mamma ej, och själf talade hon aldrig med någon tjänarinna om annat än sådant, som hörde till deras åliggande.
Maj:ts den 1 Juli samma år fattade ofyananförda beslut, förfallna frågan om Ljungby och Hossmo pastorats bestämmande till praebende åt biskopsstolen, icke ansett föreskriften i 10 § Regerings-formen, alt ”innan ärendena hos Konungen i Stats-rådet föredragas, skola de genom nödiga upplysningars inhemtande Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o (i. 7 från vederbörande embetsverk af den föredragande beredas,” påkalla annan förberedande åtgärd i samma fråga, än infordrande af de vid föredragningen anmälde upplysningar rörande beloppet af inkomsterna utaf biskops-embetet samt de ifrågaställde pastoraterne. Ärendets beskaffenhet synes icke hafva fordrat sådan skyndsam handläggning, som uteslutit tillfälle att infordra utlåtanden, för att, jemte de af Domkapitlet lång tid sedan afgifna, i Stats-råds-protokollet åberopade yttranden, beträffande Ljungby och Hossmo pastorat, tjena till fullständigare ledning vid ärendets afgörande; och för den verkningskrets, Kammar-kollegium genom Instruktion har sig an visad, lärer det icke kunnat anses främmande, alt i en sak af denna beskaffenhet afgifva ett yttrande. Om i allmänhet bör, såsom en giltig sats, erkännas, att regerings-ärendenas handläggning måste vinna i säkerhet och lämplighet genom inhemlande af upplysningar från de myndigheter, hvilka böra förutsättas hafva vunnit erfarenhet om de särskilda förhållanden, sorn i hvarje sak, efter dess beskaffenhet, böra komma i betraktande, eller åtminstone äro i besittning af rikare källor för forskning om sådana förhållanden från äldre tid; så måste sanningen häraf än viliigare medgifvas i de särskilda fall, då, såsom Utskottet anser i förevarande mål inträffa, Konungens rådgifvares åtgärd icke kan undgå att blifva föremål för klander.
Banko till betäckande af kostnaderna för en af vetenskapsmän med fregatten Eugenie verkstäld resa, samt för dervid gjorda inköp af natur-alster m. m.; 5:o angående inqvarterings-skyldigheten i Stockholm; 6:o om beviljande af ett lån till förlag åt handlande och näringsidkare i Jön köping; 7:o angående pension för framlidne Landshöfdingen m. m. C. U. Nermans enka; samt 8:o angående Guvernörens å ön St. Barthelemy, Ofverste J. H. Haasums berättigande att vid afskedstagande! varda uppförd till pension å rikets allmänna indrag nings-stat. S. D. Remitterades till Stats-Ulskottet Kongl. Maj:ts den 29 sistl. Mars på bor det lagda nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående begärdt anstånd med föreskrifna kapitaloch ränte-inbetalningar å de till hamnbyggnaden vid Cimbritshamn beviljade lån af allmänna medel. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet Kongl. Maj:ts den 29 sistl. Mars på bordet lagda nådiga Proposition till. Rikets Ständer om antagande af decimal-system för mått och vigt; tillika med de i anledning deraf nu afgifne yttranden. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet Kongl. Majrts den 29 sistl. Mars på bordet lagda nådiga Proposition till Rikets Ständer, i anledning af väckt fråga om anta gande af visst medelporto för alla bref, som genom postverket inom riket befordras. Prot.-Utdrag den 1 April 1854. 179 S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde, den 22 och 23 sistl.
Kanhända att, redan nr drömmar räckt, på trappan hon står i sin sammetsdräkt och räknar de stunder, som svinna; kanhända att, smekt af snöhvit hand, re ' n springarn ses skrapa med hofcen i sand och yster af längtan brinna att bära i sporrsträck framåt på sin rygg så stolt, så trygg sin trotsiga härskarinna. Sträck ut, sträck ut, min springare god! Se österns skyar purpras i blod! — Syns slottet ej snart? — O, hur vägen är lång! Nu spanar hon kanske från snidad balkong. Framåt! Hon får icke bida! Snart följas ci åt på daggig stråt, snart rida vi sida vid sida i fröjd öfver slätterna vida. Framåt, framåt! — Hur det vidgas allt mer mitt hjärta i arla timma! Du vaknande värld, som jag för mig ser, du tjusande jord, som emot mig ler och rodnar jor morgonens strimma, en åtrå sällsamt min själ betar: jag ville dig kgssa på panna klar, jag ville dig famna kånslocarm och jublande hålla dig tryckt till min barm i stormande kårleksyrsel oslitligt, för evigt kcar. Framåt, framåt, i galopp framåt å glittrande bana på daggig stråt! — Hallå! — Hör, ekot från höjd till Iiöjd besvarar min öfver svallande fröjd! Oroligt sjudande hjärtat slår: det jublar, det njuter, det längtar, det trår — Det är, som ville det sprängas af känslor inom det, som tränyas. Framåt, framåt, min springare god, och frusta af lifslust och stampa af mod! Mot ståndigt ljusare nejder det bår. Snart famnar jag henne, mitt hjärtas kår. Re ' n ter sig i fjärden för spanande syn det åldriga slottet vid skogens bryn. I morgonens vikande dimma dess tinnar och rösten glimma. Sträck ut, min fåle, och snabbt mig bär dit bort, där redan min tanke är! Flyg fram som en falk öfver marken, flyg fram som en vind genom parken! Otålig mig väntar mitt hjärtas kär — hon får icke längre bida!
så ar det icke med stöd af ett eller af tjugu uttryck ur bibeln, utan det ar derför, att jag tror det ar ratt, och derför att jag anser, att det ar detta det galler: att göm rätt - att gifva en hvar sitt, mannen sitt och qvinnan sitt:). Med hänsyftning till den efter föredraget sedvanliga diskussionen af frågan, säger han redan från början, att ingen bland de närvarande m5 tro lians nytestamentliga öfvertygelse i qvinnofrågan kunna rubbas af, att han möjligen tör få ett eller annat lösryckt bibelsprsk emot sig. Att han ej skall få sjalfva grundtankarna i nya testamentet emot sig, ar honom nog. Ty hans öfvertygelse ar icke grundad p2 abstrakt teoretiserande, går ej ut p5 ett uppliafvande af skilnaden mellan man och qvinna eller något annat sadant rotlöst hugskott, utan haller sig till verkligheten. Han betviflar visst icke, att mellan man och qvinna kan förefinnas afven nigon andlig olikhet, att der tör vara itskilligt, hvartill ena könet öfverhufvud lämpar sig bättre an det andra. Men att de begge böra: hafva rättighet att sysselsatta sig med allt hvad de duga till; och f2 stå vid hvarandras sida både i det enskilda och det offentliga. lifvet, allt i förhållande till den plats de hafva gafvor att fylla ?. det tror Iian vara det mänskligt ratta för dem bada. Och han håller på det: efter som han öfverhufvud håller p i:; det mänskliga *. Och vill någon invanda, att det icke ar den mänskliga uppfattningen af qvinnofrågan, som det har galler, utan den kristliga, så svarar han:, Vi som tro, att människan ar skapad i Guds bild och att vår herre ar kominen i verlden för att frälsa manniskolifvet - just allt det mänskliga - vi kunna icke tvifla pä, att det bästa mänskliga åskådningssätt i en sådan fråga som denna ar tillika det kristliga.
St. icke skäl att berörde utgift å Stat uppföra. 19:0 Öfaier StålhållareEmbetets Statsanslag har till oförändadt belopp, 34,163 R:dr 20 sk, i o rst., blifvit bibehållet, Bihang t. R. S:t Prat. 10:dé Sami. 2-dra Band. 31. 242 Exp. Utsi. Förslag till und. Shijv. N:o 292» 20:0 ÖfverIntendentsEnibetets 11a utgående AnslagsSrmma, 8,513 R:dr 42 s^- 8 rst., har erhållit dea tillökning af 1,000 R:dr, som uppkommer genom arne ArchitectsLöners hitflytlande från Femte HufvudTiteln och Anslaget för Fria Konsternas Academie. 21 :o TabellCommissionen upptages till dess förra Anslag, eller i,525 Rrdr 3G sk. 22:0 Landtmäteristaten. Uti denna Stats år i8a3 till 20,252 Rrdr 22 sk. 10 rst., med 6,971 Rrdr 9 sk. 11 rst. indelning, bestämda Anslag har, genom reglering af aflöningen, en minskning blifvit stadgad med 1,002 Rrdr 14 sk. 10 rst., hvaremot, genom indelta räntornes rättande, enligt Räkenskapen, en tillökning uppkommit af 54 Rrdr a5 sk. 11 rst. Beträffande det i E. K. Mrts Nådiga Pro ♦ O position omförmälde Förslag till en lämpligare och jemnare Lönereglering för LandtmäteriStaterne i Provincerne, för verkställigheten hvaraf något serskildt nytt Anslag på Stat icke erfordrats; så, och jemte det R. St. till E. K. M. i underdånighet öfverlemna vidtagandet af de åtgärder, E. K. M., för ändamålets vinnande, kan i Nåder finna nödiga, anhålla R.
Då vände hon oss ryggen med en I stället för den man oss slår med häpnad nu, föraktfull axelryckning och gick åter in i Det sig så eget kunnat skicka, salen. Jag följde efter. Klubban slogs Att pappan önskat sig en liten älsklig fliclza, just i bordet därinne, och det tillkännagafs, Som kanske varit nu en tjock, bornerad fru. Snorres rimkrönikor. 1898 Så — med ett skutt inom de egna landamären! Se ' n krönikan sist skrefs, hvad har här händt se ' n dess? Jo, allra först vi haft en kvinnlig fredskongress: Protester därifrån man läst i landets press Mot krig och våld, mot rätt, som skipas med gevären, Och man har rätt däri, jag håller gärna med, Ty ljufligt är det tal, som bådar evig fred. Men slopas militärn, jag tror, jag mig betackar, Och bland de unga mör det växer upp en storm, Ty kuslig blir vår värld med idel svarta frackar, Om den ej lyses upp af någon uniform. Och så en kinkig sak, om spridd blir denna läran, Hvem i all världens da ' r ska se ' n ta hand om — » äran »? Vi hälsa så med fröjd den kvinnliga kvartetten, Som nyss sitt lärdomsprof bestått i Fyris stad, Ej glåmig och förläst, men kraftig, frisk och glad, Det vet jag allra bäst, som varit med och setfen. De visa fädren där ha nyligt gjort ett rön, Som myror grundligt satt i deras lärda hjässor, Det stuckit upp en lärd utaf vårt svaga kön, Som icke skäms en smul att duga till professor, Ur detta bryderi man sist den utväg fann: Hon far professor bli, så snart hon blifvit — man. Så öppnats än ett fält, som dock har sina faror, Nu få vi fara kring som » probisar » med varor, Affärer göra upp i hvarje stad och by, Och kvinnan bör ju ej ett hyggligt yrke sky;, Men tänkom litet på vår hy, På faktum, allmänt kändt, jag vill min varning stöda; De manliga, jag sett af detta kända slag, Ha liksom varit, tycker jag, En smula blossande och röda.
Det var först nuvarande Bevillningsutskott , sorn i dess Betänkande, om grunderne för den blifvande Bevillningen , den 23 Januarii innevarande år, om Herr von Tornes Förslag fällt ett fördelagtigt, på rättvisa grundadt omdöme, och ehuru Utskottet ansett sig icke böra frångå den nu gällande Beskatt, ningsgrunden efter synbar förmögenhet , har likväl Utskottet, på ett sätt, som lemnar ett dyrbart bevis på dess liberala tänkesätt, insett och erkänt vigten af de fördelar , som genom andra Bevillnings grunders antagande skulle vinnas, då Utskottet yttrat, att för omförbemälte Beskattningsmethode eller ”Inkomstafgift af verkelig förmögenhet tala i sy ner”het de omständigheter, att rättvis jemnhet i ”Taxeringen här skulle åtföljas af enkelhet i ”Räkenskaperne och Skattskyldigheten i syn. ”nerhet träffa den verkeliga förmågan att bära ”den”. Vidare, att ”Beskattningen skulle ännu "närmare uppfylla sitt ändamål, om den i allmänhet kunde lämpas efter hvarje Medborgares behållna inkomst, i förhållande till dess ”förmögenhet och rörelse”. Af det följande i Utskottets Betänkande vill det likväl synas, som, i frågan om dessa grunders tillämpning, Utskottet mer följt första ingifvelsen af de farhågor 1810 års Bevillningsstadga efterlemnat, än grundeligen beräknat och ölvervägat det resultat i motsatt förhållande, som, i följd af de 356 Den 24 Martii, /. m. uppgifne rättelser! och förbättringar otvifvelagi tigt bör uppstå.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag utfärdats till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. Föredrogs Hr Åkermans, Fredr., d. 26 dennes bordlagde motion om Riksbankens reorganisation. Hr Wolffelt, Mauritz Constantin: Då det möjligen kan hända att jag, då denna motion återkommer ifrån Utsk., icke har tillfälle att vara närvarande vid dess afgörande inom Ståndet, utbeder jag mig att nu få beledsaga densamma med några ord. Hr Åkermans motion innefattar så många tänkvärda och efterföljansvärda sanningar, som man hade rätt att vänta af en man med haus skarpsinnighet, och med de djupa insigter, han eger i finanserna och stats-ekonomien. Jag gillar till största delen hvad han yttrat, men ber dock att få i ett hänseende yttra mig afstyrkande. Ingressen till motionen framställer den satsen, att silfverutvexlingen är en mätare på landets finansiella ställning i förhållande till utlandet. Denna sats är ganska riktig; men då motionären vidare i sin utveckling af densamma, med anförande af de summor, som från utlandet indragits i riket, vill antyda, att denna silfverutvexling är en mätare på landets finansiella ställning i allmänhet, samt då denna sats ofta höres uprepas, ber jag att få uttala min opinion i ämnet. Det är naturligt att ett land, sådant som Sverige, hvilket på de sednare tiotalen af år vaknat till ett industrielt lif, hvarom man för 50 år sedan knappast kunde drömma, ovillkorligen för sin vidare utveckling behöfver kapitaler. Men de kapitaler, som hafva blifvit indragna, visa icke att landets ekonomiska ställning är på något sätt försämrad. De kapitaler, som inkommit i och för jernvägarne, äro på dem nedlagda, och dessa jernvägar äro icke blott Statens, utan utländska kapitaler hafva Der. 30 Noveni Der f. ui 47f> afven användts för enskildes jern vägsbyggnader, utan att landels ställning derigenom blifvit på något sätt försämrad, ehuru naturligtvis nämnde företag ännu icke burit den frukt, som man deraf i framtiden kan vänta.
Äfvenså flottas timmer på de från Wester-Dalarne åt Wermland gående vattendragen. Sammanlagda längden af länets flottleder beräknas hafva år 1860 utgjort omkring 80 mil.— Wermlands län åger en mängd mycket begagnade flottleder. Klarelfven, öfver 20 mil lång, är den förnämsta. På densamma flottas icke allenast de skogsalster, som komma från de i närheten af denna eif belägne orter inom Wermland, utan äfven en mängd från Norge och Dalarne. Å andra sidan äger äfven flottning rum från Wermland till Norge. Jernvägar mellan sjöarne och vattendragen underlätta likaledes trädvarutransporten. — Slutligen äger timmerflottning rum i Elfsborgs län (Dalsland), till hvilket ändamål ett vattendrag af 3 mils längd blifvit under qvinqvenniet upprensadt, samt äfven, ehuru i inskränkt skala, i Blekinge län. Bland fabriksanläggningar och tillverkningar, hvilka erfordra jemförelsevis stor åtgång af skogsalster, och derföre under nuvarande ofullkomliga hushållningsmethoder eller planlösa afverkningar mer eller mindre väsendtligt bidraga till skogsbeståndets förminskning, omnämnas i en del län hufvudsakligen glasoch tegelbruk samt i Jönköpings, Kronobergs, Wermlands, örebro, Westmanlands och Kopparbergs län kolning, hvilken handtering derstädes anses särdeles skogsödande, dels till följd af sjelfva det hittills öfliga, högst ofullkom - kolning, stängselsättet, laga skiften, betning, barkmjölsberedning, skogseldar. 45 liga koluingssättet *), dels till följd deraf, att sjelfva hygget ofta verkställes utan att det ringaste göres för återväxten. I flera län, särdeles Stockholms, Upsala, Jönköpings, Kronobergs, Gotlands, Blekinge, Christianstads (skogsbygden), Göteborgs och Bohus, Skaraborgs, Wermlands, Orebro, Gefleborgs och Westerbottens, anses det vanliga *tängselsättet med gärdsel och stör mycket skogsödande. Om än sålunda Kongl.
Domstolens nndcrdäniga hemställan af d. 16 i denna mä» nåd, hwarigcnom i anseende till de betänkligheter, som möta wid inkommande undcrdäniga ansökningar om eftergift af sädanc niebel, hwilka tillhöra Riksens Ständers Pcnninge-Werk och de stag af ersättningar till StenS-Wl",kel, hwilka icke härröra frän nägot af ben till ersättning dömde Personens brott eller sel, titan annorledes upkommit. Högste Domstolen, uppä de skäl desi Protocvll af ofw rnberörde dag omständcligen innehåller, har till Kongl. M-j:ts nädiga gvdtfianandc öfwcrlemnat, om icke till Riksens Ständers Stals-Uistot» ket den fräga kunde öiwcr lemnäs, om och hwad In» struction mä wara nödig att »reddela wcderbörande Siäilderncs Fullmägtige och Embctsmän hwilka häruti böra warda hörde. Närwarande Justitiä-Räderne lo en och IkerHe!m äbcropabk stg härwlb Högsta OomstolenS under» bäniga Den zo Oclober. 4667 däniga hemställan, hwarnti StatS-Rädcts öfriga Leda. möter instämde, dock med den förändring, alt de ansägo frägan om Jnst^uction för StänderneS Fullmägtige eller Euibctsmän, uti detta fall böra hos Riksens Stän, der anmälas; och täcktes Kongl. Maj:t, med bifall till StatS-Radets underdäniga hemställ-n, i näder befalla, att proposition i likhet dermed, skulle för Riksens nu församlade Ständer i wänlig ordning framställas In testam krotocolli l. ?. kitall. Remitterades till Stats - Utstottet. FörcdrogS ä nyo det hos Högloft.
Dito — 50: £reDje Dito — 30: —, gjerDe Dito — 20: — gemte Dito — 2lcteurer od) 2lctrtcer, HTupeanter, ©ångare, ©ångerjfor, ©anamåpard m. p., forn tillhöra De Äongl. ©pectaclerneS ©tat, taperaS, Då De njuta infomft af information, i fpra Claier: ‘görpa Clajjen 25: SlnDra Dito - • • — 15 SreDfe Dito 8 gjerDe Dito — o: Och för löneförmonerne färjfilDt, efter förut paDgaD grunD. 2lctenrer ocl) 2lctricer, fcTTuftcanter, ©ångare, ©ångerffor, SDanamåftare m. fl., forn tillhöra öfrige ©pectacle*troupper, taperaS i fpra Claper: görpa €lajjen ^ 2lnDra Dito — 15 £rebje Dito -8 §jerDe Dito — 5 i4 Sltbctefoli: t ©täberne, forn tde öro lagftabbe ocl) ej eller njuta flänt>ig årös lön, utan arbeta för Dagspenning, eller efter färjfilb öfroerensfommelfe ocl) beting: tTIanfon: 3 Stocholm od) (Botbebovg: Ogifte odj €nflingar, fatut gifte utan minberåriga barn . 9v:Dr 1: 24. ©tfte, famt Snflingar meb minderåriga 33arn . 24. 3 be åfrige ©tåbente: 35e förre SDe febnare dXttunbån: Ogifta eller <Snfor utan minderåriga Q3arn: 3 Stocholm od) ©ödeborg 24.
— Stockholm den 2Z Ianuarii 1810. Pä Högloft. Nidderffopet 06) AdelnS Ledamöters wägnar. ^sacob De la 6aMieLIaes b'lemiirA. Pä Högwördige Preste - Ständers Ledamöters wägnar 1K. VVeiclman. deicoIau8 Oarclell, Pä Wällvfl. Borgare - Ständers Ledamö, kerö wägnar Larl DanccherF. AnN. kreciin. Pä Hrderwarda Bonde, StändetS .Ledamö, ters wägnar. ^nstsrs ^nclerslon. VVessir>§« kröclelins. kt. 6. Ingman» Bifölls. Upp - Dm «7 Ianuarkt.' 1085 Upplästes ett af Stats - Utssottet ingifwit sä tydande : wordsamc Memorial! Tiri Stats r UtffottttS lörnvade Utlätande, har män del Hcderwacds Bonde - Ekander bilfwik älerförwift StaleUtskottets Betänkande ak Len L » denna mänad, l ywad som rörer aftö ning för Bo: deSläudeks Secreterare, Caucekiivä) Wakt, Betjening, hwaremot Högloft.
Då han är på större middagar och har många, som han hedrar genom att enskildt dricka dem till, ser man honom mången gång blanda sitt vin med vatten. Kaffet efter middagen intages i östra delen af galleriet. Aftnarna tillbringar konungen olika: stundom i drottningens enskilda våning, stundom i tjänstgörande statsfruns rum. Därvid konverseras och musiceras det, eller ock läser konungen högt. En och annan gång anordnas musikaliska aftonunderhållningar på slottet, de mindre i statsfruns våning, de större vanligen i pelarsalen. Ofta besöker konungen på aftonen teatrar och konserter, frimurarlogen eller baler och soaréer, till hvilka han mottagit inbjudning. Hans majestäts supé är högst enkel. Den utgöres oftast af en kopp buljong, hvilken, då drottningen ej är hemma, intages antingen i konungens våning eller hos tjänstgörande statsfrun. Denna måltid expedieras mycket raskt. Härefter drager sig konungen tillbaka till sina rum, dock ej för att söka hvilan, utan för att ännu två å tre timmar arbeta. Hans majestät sysselsätter sig då med studier och brefskrifning. Alla för dagen inkomna handlingar, som kräfva hans underskrift, underskrifvas ock nu. Det har aldrig händt, att något häraf någonsin fått ligga öfver till morgondagen, huru sent konungen hemkommit, h hur trött han än må hafva varit. Aldrig före kl. 12, sällan före kl. 1, går konung Oscar till hvila. Han faller då i allmänhet genast i sömn och sofver mycket godt till, så- som blifvit sagdt, kl. 8 ä 8,30 på morgonen, för så vidt han ej har viktigare saker att utarbeta, då han redan kl. 4 ä 5 på morgonen sitter vid sitt skrifbord. Af hvad nu blifvit framställdt finna vi, att konungens tid är ytterst strängt upptagen. Detta jämte det tunga ansvar, som hvilar på honom, och de bekymmer, som nog mången gång trycka honom, gör, att han är i behof af rekreation. Sådan finner han i de utflykter och resor, han gör, hvilka, tröttande för mången annan, för honom äro en källa till förnyade krafter, och som bos honom bibehålla den ungdomliga spänstighet, som är så utmärkande för honom.
Jern-Konloret, om dess bibehållande vid dess innehafvandc kreditiv å Rikets Ständers Bank; motion af Herr Thure af Wirsén: se Motioner. Jernväg, om beviljande af ett låneunderstöd å fem och en half million Riksdaler för anläggning af en sådan från Frövi till Falun; motion af Herr Carl Axel Napoleon Gyllenhammar: se Motioner. —, om beviljande af ett låneunderstöd å 933,000 Riksdalar för anläggning af en sådan emellan Sölvesborg och Kristianstad; motion af Herr Enar Wilhelm Nordenfelt: se Motioner. —, om beviljande af ett låne-understöd å 295,000 Riksdaler för fortsättning af den mellan Hudiksvall och Forssa till sjön Dellen; motion af Herr Erik Oskar von Knorring: se Motioner. —, i anledning af väckt motion om låneunderstöd för anlägg ning af en sådan mellan Filipstad och Nordvestra stambanan: B. V. 541, 544, A. 544. —, i anledning af väckt motion om förändring i vilkoren för det vid sistförflutne Riksdag beviljade lån för anläggning äf en sådan mellan Kristianstad och Hessleholms station å södra stambanan: R. V. 427, 440, A. 440. —, om anslags beviljande för en sådan emellan Ålshult och Karlshamn, samt en kanal-anläggning emellan Ålshult och sjön Salen; motion af Friherre Anders Magnus Koskull: se Motioner. —, Borås’, om medgifvande af tre års räntefrihet för det åt bolaget för nämnde jernväg beviljade låneunderstöd; motion af Grefve Erik Sparre: se Motioner. —, i anledning af väckt motion om rätt till ersättning för flyttning af hus, som stå på mindre än 100 alnars afstånd derifrån: B. I. 516, 521, A. 526.