Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och så togo alla stadens fruar sig före – med den hjertliga, öfver måttan okonstlade förtrolighet, som kan ega rum i ett litet samhälle af hederliga menniskor med, notabene, ännu patriarkaliska vanor – att då och då hjelpa den gode guden att föda sparfvarne på marken. Kapten Lannerstjernas älskvärda barn blefvo bjudna till alla stadens barn. Kapten Lannerstjerna sjelf utsågs för sitt glada, qvicka och godmodiga skämt som själen i alla sällskapskretsar – staden hade smak för ett lifligt umgänge – och fru Lannerstjerna var öfverhopad af långt flera eftermiddagsbjudningar än hon kunde antaga. När hon då icke kom, sändes några prof från kalaset; och sedan sändes stekar, då man slagtade, bakbullar, då man bakade, och färsköl, då man bryggde, allt under försäkran att detta var häfdvunnen sed i gamla Strömstad vänner emellan. Dessutom funnos vid stora tillställningar små mystiska förhandlingar emellan fru Lannerstjernas smak och snälla händer och fruarnes hufvudbonader: man behöfde icke mer så ofta taga dessa prydnader från Göteborg ... Men det är nu tid att höra hvad kapten Lannerstjerna sjelf tänker om det brydsamma ämne, som sysselsatte så många vänner, nemligen hvad han i längden skulle hitta på till sin familjs uppehälle. Vi titta in i det trefliga granrisade rummet, der solsken och balsaminer utgöra bästa lyxen, och der den ännu sköna Maria, enkelt, men smakfullt klädd i ändrade öfverlefvor från fordna dagar, sitter vid fönstret och med gladt och friskt mod paljetterar en ljusblå koeffyr åt fru Majken Falk, som med osedvanlig lyx måste uppträda vid ett stort fadderskap, der man tagit för afgjordt att någon vida notablare dam, kanske sjelfva fru borgmästarinnan, skulle ha burit barnet till dopet; men då det nu blef endast apotekarens fru, så ålåg det denna att visa hvem hon var, och det i trots af att apotekaren i tre dagars tid svurit på att det icke skulle gå en styfver ur kassalådan.
Qmbud, för att granska och inventera Contoirens för det föregående året afslutade räkenskaper, generella förvaltning, Gassabe» hållning, Handlingar och Rånedocumenter, samt, efter befunnen riktighet, och, sedan de till RånCoFuUrpägtige ingått med Berättelse och Protocoller om Revisionens förlopp, hvilka Handlingar desse sednare böra till Revisorernes öfver StatsBapcooch RiksgäldsVerken närmare granskning öfverlemna, tiR Direptionen afgifva decharge sorn till RancoFullmägtiges godkännande skall uppsändas och. af dem, så yida hinder | BancoStyrelsens sida dertill icke möter, till Directionen Sedermera Öfverlemna*; utan ock vara berättigade örn de så för godt finna att äfven under årets lopp, minst 3 tiU antalet, anställa improvisoriska Revisioner, i hvilket afseende tillgång på Verkets alla handlingar och räkenskaper ej får dem förvägras; dock att derigenom någon rubbning eller uppehåll i Contoirens varliga göromål icke må f inyrd sakas. R?Yisovecue åtnjuta Scc. 8cc, Banco Utskottets Betänkanderta •§, 26. Dervid har någon erinran ej blifvit gjorda ®eh torde, denna §. alltså förblifva oförändrad. Detta allt underställes vördsamt Rikets. Ständers upplysta bepröfvande t och varda de emot pluralitefens tanka af Rtskillige ledamöter anförde särskilda meningar och reservationer, enligt förbehåll, uti hosföljande ProtocoIlsUtdrag bifo-. gade. Stockholm den 30 öctober 1-823.. ZJtdräg af Protocollet, hållet hos lilMils Högloft Ständers BancoUiskott den 30 October 1823. S. D. Vid justering af Höglol'1.
Hen slags Handelseller Närings-frihet , som afser öfvergången från de utländska Handeln inskränkande prohibitiva författningar till ett mera liberalt systéme, tillhör, i sammanhang med denna fråga, icke Riksens Ständers pröfning, så vidt den inskränker sig inom yttrande öfver de i E. K. M:ts Nådiga Skrifvelse framstälde ämnen. Frågan om närings friheten inom Städerne, eller huruvida nu varande Skrå-ordningar och Reglementen skola upphäfvas eller förändras, utgör, i följe af meranämnde nådiga Skrifvelse, ett desto liufvudsakligare föremål för Riksens Ständers handläggning; och Riksens Ständer anse, -att den Skrå-Embelen hittills tillagde myndighet kan umbäras, och, jemte deras nu varande organisation, bör upphäfvas, samt att det ordnande af Näringarne inom Städerne, som ändock kan blifva behöfligt, bör innefattas i nya, efter nu varande tids förhållanden lämpade, Handt - Underdåniga Skrifvilier. var kerloch Handels-Reglementen, utgående från de hufvud-grunder, att stadgad ålder och bepröfvad skicklighet utgöra egentliga vilkoren för inträdet bland Städernes sjelfständigt Närings-idka re, och att en utväg för slikt inträde derföre bör öppnas äfven för dem, sorn icke genomgått de hittills vanliga läro-graderne.
Betänkande N.o 34* 9 öhr is tel i g t och medborgerligt åliggande — men elt åliggande, som icke bör uppfyllas genom yttre tvång, utan genom frivilliga öfverenskommelser, till följd af en erkänd och vunnen öfvertygelse om sakens nytta och behöflighet. Det är med denna skyldighet, som med menniskans högre pligt er i allmänhet; — Den bör betraktas, såsom en helig samvets-sak, hvilken ingen må underlåta; Och likasom ett Folks religieusa bildning i allmänhet icke lämpligen vinnes genom tvångs-medel, utan genom uppmaning och upplysning, då folket sjelft tillegnan sig densamma och frivilligt åtager sig medlen för dess ernående, så bör äfven Folkskolan på samma sätt uppstå; helst Folkskolan i första rummet bör betraktas vara ett utvidgadt medel för Religions-undervisningen, såsom den grund, hvarpå all sann Folkbildning lill sin natur måste hvila. — På detta sätt torde ock saken lättast tillvägabringas. Folkskolan, besörjd och bekostad af Communerna sjelfva och hägnad af dem, såsom, ett verk af deras omtanka och frivilliga uppoffring, skall omfattas med den förkärlek och interesse, hvarmed man i allmänhet vårdar allt, som man för ett godt ändamål sjelf skapat eller kunnat åstadkomma; hvaremot inrättandet deraf, föreskrifvet såsom en ovilkorlig Lag, lätteligen, kunde komma att betraktas såsom en påtvungen beskattning eller ålagd börda. Det mest magtpåliggande för denna angelägenhet finna Utskotten vara, att, genom ett vaksamt nit å Regeringens sida, Communerne uppmuntras och uppmanas att besörja Folkskolors inrättande. En allmän öfvertygelse om nyttan af sådana anstalter och om Communernes åliggande i detta afseende, framställd och uttalad af Representationen, skall utan tvifvel sätta Regeringen i tillfälle att kraftigare kunna verka för det vigtiga ändamålet. Utskotten anse sig således böra vördsamt föreslå och hemställa: 1:0 attg Rikets Höglofl.
R:dr årligen, äskar Kongl. Maj:t en förhöjning uti förevarande anslag med i jemnt tal 25,200: — Salpeteruppköp. Kongl. Maj:t anser, att, oin lösningspriset för inhemsk salpeter nedsättes från 45 till 40 R:dr centnern samt således kommer att för de till krigskrut påräknade 2,000 centner utgöra 80,000 R:dr om året, och öfriga kostnader för salpeterverket jemväl från nästa statsregleringsperiods början inskränkas till hvad efter den minskade rörelsen blifver oundgängligt, samtlige utgifterna för ifrågavarande behof skola kunna betäckas med räntan, efter 5 procent, å den redan samlade, till minst 800,000 R;dr beräknade fonden, eller årligen 40,000 R:dr, jemte årligt statsanslag af 60,000 Rdr; Och föreslår Kongl. Maj:t fördenskull, att anslaget till salpeteruppköp, förut bestämdt till 1 10,000 R:dr, nedsättes med 50,000 R:dr och således upptages till endast 60,000 R:dr. Diverse anslag. Reseoch traktamentsp enning ar. Med afseende å de uti detta förslagsanslag årligen uppstående brister, hvilka under åren 1859, 1860 och 1861 i medeltal utgjort 46,946 R:dr 33 öre, föreslår Kongl. Maj:t en förhöjning i anslaget med 46,650: — hvarigenom detsamma, hvilket i nuvarande riksstat finnes utfördt med endast 11,350 R:dr, komme förslagsvis att upptagas till 58,000 Rdr. Öfriga i riksstaten under fjerde hufvudtiteln upptagna anslag föreslår Kongl. Mnj:t må oförändrade bibehållas.
Det är icke tänkbart, om än Nationens hela inanbara styrka ställdes under vapen, att vederbörligen, utan Flottor, försvara detta land ; öfverflödigt vore derföre, att, med ytterligare reliexioner, angående sjöförsvarets nödvändighet i allmänhet, eller med kustförsvarets, i synnerhet, uppehålla Ridderskapet och Adeln. Vi äga en dyrköpt erfarenhet t dessa ämnen, jag vädjar till den, och till Konungens vishet, som skall bereda oss tid, till alla våra Militaira ansta!Iters planmässiga förkofran, i mån af de tillgångar sorn Rikets Ständer härtill kunna anvisa. Jag vill blott dröja ett ögonblick vid den af Herr Noröenschöld framställde tanka, att Flpttornes sammanslagning till en Corps, snart vore att förvänta, och att ett sammanflyttande af alla Sjöstation erne till Carlscrona deraf skulle blifva en följd, till besparing genom Stockholmska och Götheborgska Escadernes établisseraenters indragning. Att sammanslagning af dessa begge Corpsen länge varit tillämnad, är bekant; vi afbida Kongl. Maj;ts nådiga befallning om verkställigheten deraf med all undersåtlig vördnadjoch undergifvenhet, såsom bland annat ledande till begagnande af hela den militairpersonal, som finnes vid Örlogsflotta» a och dervid nu Den ii Martii, 663 icke är fullt behöflig för den så betydligen minskade Flottan hvilken sjöförsvaret i hela dess vidd så väl fordrar; men att deraf hämta skäl till hela sjöstyrkans sammanförande på en punct, torde vara mindre förmånligt och högst betänkligt att tillstyrka. Dervid framställer sig genast: i;o. Att Carlscrona är för långt aflägse från centralpunkten på försvarslinien af Östra kusten, i Uplands skärgård der fiendtliga anfall från Åland, med största lätthet med skärgårdsfartyg kunna försökas; än längre är afståndet till
Ditt fordringsägare utaf Unco-LsjairsUr cs nm äga kilstä-id under rwänne ärb tid, ar upsäga och återfordra de Sumirior uti ofwannämnda mynt, hwilka de uclanat. annorlunda, au a t de borde förpliktas, at i sädank sali aknöjaö med.betalning uri Lrsäir-Sedlar, räki-ade til en Siettedels afdrag, eller med 20 proLsnts »g>» emot 6m,co myntet. Handels Balkong y:de Liji. 2. och z. §§. tillägger dock en Borgenär, ak a dag förelaggkan, i samma stigs eller samngodt mynt, eber om hav sa will, kil fyllnad, uti annat stag, efter khp, som det atlanta wid föttallodagen högst galdc, >i! fullo njura betalning för dest reda penninge-försträck. Samma Opire'.-i 4. snutt UchökningS Balkens 4 L'p» y. §, jämnsörd meS 2. (öep. 4 §, -stadqa'äfwen, ar om wist dag ar färelaggd, eller ock ut! Skul, debref k, bag lil betalning nämnd/ !N mä Borge» när, i förra händelsen, wid försallo dagen, och uti den sednare, när han will, söka sik ater.. Om således beräkningsgrunderna utaf Län uti L.mco-mynk, ma» och man emellan, f?'ola undergå sä wäsi-chlcliq fnrändiing, emot närwarard? gällande lag, sa kan deras pröfning icke nog upmärksamt anställas» Frägan innefattar Twänne Delar. ira At stad. ga en upyäsivarbe werkan af de ti! denna dag, em-ckian Borgenär och Gäldskyldig» pä Lagens föreskrift och fria alta! hmilande öfwereirSkommelftr 2:u. 2ct förordna en np
De till rustning anslagne stamoch augmentshemman med deras räntor antecknades för hela regementet i så kallade indelningsverk och ett sådant är för lif-regementet det åberopade af år 1687, som dock sedermera undergått förändringar, hvarefter det nu gällande enligt Kongl, brefven den 29 December 1715 och den 26 Februari 17*17 tills vidare tjenar lill efterrättelse; men dessa indelningsverk, som endast utgöra anteckningar om hvad i hemman och räntor blifvit på rustning anslaget, upphäfva ingalunda verkan af de Kongl, bref och föreskrifter som för indelningen legat till grund, och sålunda antecknar, exempelvis för denna fråga, 1687 års indelningsverk det då och ännu förhandenvarande förhållande, att jordeboksoch hemmantals-dagsverkena af stamoch augments-hemman i Ulfsunds län äro från rustningen undantagne och Ulfsunds kungsgård förbehållne, men deraf följer på intet vis, att Kongl. Maj:ts vid indelningen genom det åberopade nådiga brefvet af den 16 December 1680 rusthållarne gifna försäkran om ersättning för dessa, för kungsgården då oumbärliga dagsverken, skulle hafva förlorat sin gällande och förbindande kraft. Ehuru sent denna ersättning rusthållarne meddelas, lärer det väl dock en gång böra ske, om de ej skola för alltid blifva försatte i annan och sämre belägenhet, än ej allenast rusthållare i allmänhet, utan äfven särskildt de vid samma kompani rustande inom Kungs-Barkarö socken, hvilka redan år 1685 erhållit den utlofvade ersättningen medelst anslagen kronotionde spanmål.
Då det är mig obekant, hvad beslut de öfrige Stånden fattat, så väl i hänseende till detta, som det 28 Den ia October f. m. näst föregående Utlåtandet, hemställer jag, örn icke Rtdderskapet och Adeln skulle vilja medelst ProtocollsUtdrng underrätta dem om de anslag vi nu beslutat, så väl till Herr Strinnholm, såsom författare af Svenska Folkets historia under WasaKonungarne, som till Herr Cederschjöld, såsom utgifvare af RiksdagsHandlingarne under Frihetstiden, samt inbjuda de öfrige Stånden, alt sig med Ridderskapet oell Adeln härom förena. Uppå derefter af flans Excellence Herr Gref ven oell LandtMarskalken framställd proposition, beslöt Ridderskapet och Adeln, att inbjuda de öfrige RiksStånden, att förena sig med Ridderskapet och Adeln uti dess i anledning af StatsUtskottets Utlåtanden N;ris a/p och 243 nyss fattade beslut. Då nu ånyo föredrogs StatsUtskottets under N:ris 244» 245 och 246 afgifne, samt den 14 sistlidne September förmiddagen på bordet lagde, Utlåtanden öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte nedannämnde Betänkanden: JNT:o 140. I anledning af väckt motion om Statsanslag för utgifvandet af nyttiga böcker åt de fattigare folkklasserna; N:o 141 * Angående begärdt fortfarande anslag för Elementareller Prof-Skolan i Stockholm; Den ii October f. m. 29 N:o 143. I anledning af väckte motioner om förökade Anslag för vissa Lärolnrättningar m. m.; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkandeii redan blifvit den 22 sistlidne Maji af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till handlingarne. Öppnades Herrar Electorers Lista till Val af Ledamöter i nedannämnde Utskott, och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: Efter N:o x58.
Febr., på bordet lagde Motion, angående reglering af Krigsmagten till Lands och Vatten; jemte de af åtskiilige Ledamöter, rörande samma ämne, denna dag afgifne yttrande. 2:0 Friherre Wrangels, Henning, den r dennes f. m., på bordet lagde Memorial, om medel till afhjeipande af allmänna förlägenheten. 3:o Herr Königs, Joli., den 1 dennes f. m., på bordet lagde Memorial, angående mått och steg till beredande af jemnlikhet uti tyngderne af Rustnings-skyldigheterne under krigstid; jemte Herr Frankens, Aug., i anledning deraf afgifne yttrande. 4:o Herr Montgommery, Gustaf, den 1 dennes f. m., på bordet lagde Memorial, om sammanslående af Westerbottens och Norrbottens Höfdingedömen under en Läns-Styrelse; jemte de af åtskiilige Ledamöter rörande samma ämne denna dag afgifne yttranden. 5:o Grefve Cronhjelm, Polycarpus, den 3 dennes f. m., på bordet lagde Memorial, om sammanslående af Artilleriets, å Marie - 12,46 RiJcs-St ändens ,berg oell Ingenieur-Corpsens i Hufvudstaden förlagdp Läroverk; jemte Herr Frans Sparres , i anledning deraf, denna dag afgifne yttrande. S. D. Remitterades till S t ats-Uts kottet: 1:0 Herr Lager h jelius, Pehr, den 28 sistl. Fehr. på hordet lagde Motion, angående bildande af en såkallad Krigs-Cassa. 2:0 Herr af Uhrs, Gustaf, den 1 dennes f. m., på bordel lagde Memorial, om. en förändrad Förvaltning af Strömsholms och ICungsöhrs Kungsgårdar. 3:o Herr Gripenvaldts, Au g'.
Verkets aflöning skulle erfordras en tillökning af ... R:dr Runt 6,420: — hvarutöfver jag, enligt ForValtningens likaledes gjorda hemställan, utber mig att här få utföra ett emot det bidrag lill Förvaltningens aflöning, som nu frän Lotsoch Fyringsstats-medlen utgår, svarande belopp af R:dr R:mt 4,001: 50, hvars uppförande på Stat jag desto heldre i underdånighet anhåller, att Eders Kongl. Maj:l täcktes af Rikets Ständer äska, som nämnde medel äro för sitt egentliga ändamål väl behöfliga. 1 afseende på de till Förvaltningens personal nu utgående ljuspenningar, hvilka vid tillträdet af de nya lönerna, om de beviljas, skulle upphöra, torde jag fä yttra mig, Bil. N.-o 4 lill Kongl. Mnj:ts Nåd. Prop. N:o 4, om Statsverket 4856. 5 när frågan om regleringen af anslaget till skrifmaterialier m. m. för nämnde Embetsverk förekommer. Flottans Officers-Korps tjenar ännu, smärre jemkningar inom staten oberäknade, med samma löner, som vid 1824 års reglering, eller för 32 år sedan, i Nåder < bevil jades. Om icke den emellan då och nu liggande långa tiderymd, med derunder inträffade förhållanden, som verkat till väsendtligt fördyrande af lefnadskostnaden, ensamt skulle göra tillfyllest för att ådagalägga behofvet af en betydligare förbättring i korpsens löner, bör dock en jemförelse emellan dessa och dem, som åtnjutas af Émbelsoch ( Tjenstemän inom Verk och Stater, hvilkas organisationer under tiden blifvit förändrade, ej derom lemna något tvifvel. Jag har derför ock ansett mig pligtig att inför Eders Kongl.
såsom grundplåt till en fond, som skulle bära hennes namn. Denna summa har fröken Casselli nu öfverlämnat till Normalskolan, att under namn af » Hilda Cassellis fond » förvaltas af lä- roverkets direktion. Enligt gifvarinnans bestämmelser skall af räntan å denna fond årligen utdelas ett stipendium till en lärjunge i en af Normalskolans två högsta klasser eller i dess fortsättningsklass till hjälp vare sig för afslutande af skolstudierna eller för hälsans vårdande. Stipendiet utses af en nämnd, bestående af rektor och föreståndarinna jämte tre af skolans klassföreståndarinnor, hvilka väljas af läroverkets kollegium. I densamma deltog ett femtiotal personer, bland hvilka många vegetarianer, läkare, representanter för pressen och så naturligtvis åtskilliga som infunnit sig endast af nyfikenhet. Smörgåsbordet bestod af lagade smörgåsar, påströdda med hackade rödbetor, grönsaker och dylikt, samt sallad. Vidare serverades soppa, nämligen afredd grönsaksbuljong, ugnstekt blomkål med grönsaker, stekta rotfrukter, färserade jordärtskockor med potatis, pirogue på ris med champignonsås och slutligen glace, hvarjemte som mellanrätt serverades frukt, äpplen, nötter, russin o. d. Alla dessa rätter (med undantag naturligtvis af glacen) voro ångkokta eller ångstekta och lagade efter Lahmanns recept med användning af smör, ägg och mjölk. Tillfredsställelsen med hvad som bjöds var allmän och odelad. Teater och musik. KUNGL. OPERAN. En intressant repris var Gounods komiska opera - sPhilémon och Baucis », hvilken uppfördes i måndags och som ej lär hafva gifvits härstädes sedan år 1879. Vi måste till nästa nummer uppskjuta ett närmare omnämnande af densamma, enär vi endast hade tillfälle att öfvervara en del af måndagsföreställningen. Så mycket kan emellertid redan meddelas, att operan tycktes lifligt slå au pä den talrika publiken, och att do uppträdande väl fyllde sina platser. — Till utfyllnad af programmet gifves balett-pautominen » Coppelia » med Délibes ' vackra musik. SÖDRA TEATERN förbereder tili slutet af veckan A. J. Johanssons svenska original » Prästen och skådespelaren » samt Aug.
S. D. Remitterades lill Stats-Utskotlet nu afgifna motioner af: l:o Doktor Björkman, att de pedagogier och smärre sladsskolor, som sedan förra riksdagen blifvit lörsedde med två Lärare, må upptagas bland elementar-läroverken och i alla hänseenden ställas under de för dessa gällande föreskrifter, jemte med anledning deral algilha yttranden af Kontrakts-prosten Kullman och Prosten Lundholm; 2:o samme motionär, all återstoden af de till bildande al pensioner för folkskole—lärare beviljade 120,000 IV.dr antingen nråtle lills vidare för samma ändamål få innestå och förräntas i Riksgäids-konloret eller ölverlemnas till de stift. Prot.-Utdrag den 30 November 1859. 91 hvilka af dessa medel .Inna icke fält sina andelar, till förräntning och behörigt användande, tillika nied Komminister Beckmans deröfver afgifna yttrande; 3:o Prosten Bergvall, om statsanslag till lön åt Kontrakts-prostarne på Gotland, jemte ett yttrande i ämnet af Prosten Söderberg; 4:o Professor Lindgren, om antingen årlig pension eller gratifikation åt f. d. Pastorn i Chicago G. Unonius, tillika med ett af Domprosten Enos dervid afgifvct yttrande; och 5:o Komminister Lexell, angående utvidgning af Lidköpings elementar-läroverk, jemte ett yttrande, som Biskop Butsch i anledning deraf nu afgaf. S. D. Remitterades till Bevillnings-Ulskotlet Kontrakts-prosten Emanuelssons denna dag framställda motion, angående upphörande af gästgifvars rättighet alt försälja bränvin och andra spirituösa drycker. S. D. Remitterades till Stals-Utskotlel nedannämnde i Ståndet denna dag väckta motioner: l:o af Professor Selander, om pension å Allmänna Indragnings-staten af 4,500 I\:dr R.mt till Landtbruks-akademiens Sekreterare J. Th.
I anledning af Kapitenen F. L. Rosenqvists af Åkershult hos mig skriftligen anmälda klagan deröfver, att Stockholms Stads KämnersRätt, som, efter hvad dess Protokoll utvisade, redan den 21 Mars 1807 hufvudsakligen afdömt ett af klaganden dit instämdt tvistemål, icke förr än den 10 derpåföljde Octoher domen lill parterne utgifvit; för hvilket dröjsmål, som skulle hafva vållat, att klaganden varit föranlåten börja ny rättegång, laga åtal emot KämnersRätten yrkats, jemte godtgörelse för klaganden, medelst sednare rättegången, orsakad kostnad och tidsspillan; hade bemälte Rätts Ordförande och Ledamöter, ibland hvilka äfven Notarien, uti häröfver infordrad förklaring andragit, att om något anmärkningsvärdt i afseende å öfverklagade dröjsmålet med Domens utfärdande kunde ligga Domstolen till last, Notarien ensam måste ikläda sig ansvar derför, emedan honom, i sådan egenskap, tillkom att uppsätta och expediera de af Rätten beslutna Domar och Utslag, i följd hvaraf Notarien äfven ansåg sig böra redogöra för anledningarne till dröjsmålet, hvilka bestått deri, att, då Rättens ofvannämnde dag den 21 Mars fattade beslut skulle af honom uppBih. till R. St. St. Just.
hvilket haft utseende och färg af tenn, samt skrapat det med något skarpt verktyg och sedan återlemnat det till Stadsfiskalen med yttrande, att vittnet trodde myntet vara falskt och förfärdigadt af hårdt tenn, men något annat intyg hade vittnet icke afgifvit; att, efter denna nu lenmade förklaring och sedan vittnet till slut yttrat förmodan, att den ovanliga färg, myntet haft, härledt sig från någon salva, hvaruti qvicksilfver funnits och hvarmed myntet kommit i beröring, Hagberg upplyst, att han uti samma vestficka, der han förvarat de hos honom såsom falska anhållna mynten, haft gråsalva inlagd i ett papper, utan att han dock kunde föreställa sig, att denna omständighet förorsakat myntens ovanliga färg; och att deruppå Rådstugurätten genom utslag frikände Hagberg från åtalet och stälde honom på fri fot. Protokollerna upptogo äfven undersökning rörande Hagbergs åtkomst dels till en sedel å Femtio Riksdaler, den Hagberg å gästgifvaregården i staden vexlat, dels ock till ett fickur, hvilket han innehaft; men enär Rådstugurätten i utslaget härom yttrade, att, som någon ägare till nämnde sedel och ur icke låtit sig afhöra, Hagberg ej borde för denna sak i häkte hållas, och att det således varit ensamt för utprånglingen af de förment falska mynten Hagberg hållits häktad, kunde nämnda undersökning lemnäs utan afseende.