Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Socker, rått beredt: krossadt eller Lump Spannmål, omalen: Kor Sviskon The Tjära Tobak: Blad Knaster |Trädvaror: Mahogony, o arbetadt, sågadt eller' tillhugget |U11, okammad och okardad jVin: på Fastager på Bouteiller: Bour gogne och Cham-! pagne , . Andra slag Underrättelse 111 i i 1 • ■ / om hvad vid Taxans verkställighet iakttagas hör. §• i' ‘ Alla varor må från Utrikes Orter till Sverige införas och från Sverige till Utrikes Orter utföras emot den i Tariffen stadgade Tull. §• Det varuvärde, hvarefter inkommande och utgående Tullprncent, äfvensom Transito-afgiften, enligt Taxan, erlägges, beräknas i Svenska Bancosedlar, med hvilka så väl inkommande och utgående tull, som Transitooch Nederlags - afgifter betalas. Under den i Taxan bestämda afgift å inkommande och utgående varor inbegripes, cj mindre den Tullförhöjning, som till ersättning för indragne Landtulls inkomster varit lagd på vissa varor, än ock den å Alun, Socker och Tobak vid samma tillfälle fastställda serskilda bevillning; men för inrikes tillverkade Socker och Tobak 76 Bil. t. Éxp.-TJtsk.-s försl. t. und. siri/'. JV.-o 386. erlägges dessutom, såsom hittills, vid skeende stämpling , för - ett skålpund ToppSocker två runstycken, samt för fyra skålpund Bref-, Cardus-, Spunneneller Rulltobak, fem runstycken. Hvad, vid Tullclarering ej i Summa hinner till i sk., uteslutes, och räknas deremot för i sk. hvad som stiger till och öfver £ sk. §• 3. Alla inom Sveriges Rike byggde större och mindre Fartyg, som bevisligen tillhöra Väre trogne Undersåter, samt med Vårt och Rikets Commerce-Collegii Fribref äro vederbörligen försedde, för unne Vi i Nåder Helfrihet, både vid inkommande och utgående, så att den i Taxan utsatte Tullprocent beräknas för alla Varor, sorn med dessa Fartyg till
Jag har jemväl hört det inkast göras, att de fyra Norska medlemmarne af Interims-regeringen skulle, jemte en Svensk, kunna komma att bestämma de Svenska Regerings-besluten. Men då, ifall ifrågavande förslag skulle vinna framgång, enl. detsamma intet Svenskt ärende skulle komma att föredragas i Interims-regeringen utan att en Svensk vore Ordf:de med vanligt votum decisivum, måste jag betrakta det antagande, som Gr. Lagerbjelke antydt, vara så oantagligt, att jag för min del måste stryka detta argument helt och hållet ur räkningen. Jag frågar emellertid om icke 1840 års Regering hade långt, mera befogenhet att vägra sauktion på det då afgifna grundlagsförslaget, deruti ingenting var stadgadt ang:de föredragningen och då icke eller någon tillämpningsgrund i praxis fanns derför, och för det andra om det skulle höfvas R. St. att till svar på Konungens Propos., säga: vi förkasta förslaget ianseende till en bristfällighet, hvartill vi sjelfve iiro skulden? Den andra af de anmärkn:r, som af Ulsk. blifvit emöt förslaget framställda, afsef den omständigheten, att de föreslagna förändringarne skulle bilda en egen förfatln., och icke, såsom Utsk. anser vara det rätta, komma att ingå som en ingredierande del af. RiksAkten. Jag får häremot erinra hvad som också blifvit förut påpekadt, att i Norge är den praxis vidtagen i afseende på grundlagsförändringar, att hvarje sådan kommer att utgöra en additionell artikel till den ursprungliga författmn. Då nu RiksAkten är att anse såsom ett internationellt kontrakt, så följer deraf, att det ändringsförslag, som nu är i fråga, måste erhålla samma form som i Norge; någon olägenhet, kan så mycket mindre deraf härledas, som RiksAkten i Sverige är af civil-lags natur. I England är, såsom vi veta, hela lagstiftningen en samling af speciella lagar och författn:r, och man har icke förnummit att man hvarken i lagskipningen eller den allmänna Statsförvaltningen deraf haft någon olägenhet. Den tredje och sista anmärkn:n rörer ordet »hitintills».
Det hade varit mycket mer militäriskt riktigt, om Frilnn påstått, att den ena icke kan mäta sig med den andra till lands, och jag får medge, Den 29 November e. m. 613 medge, att i närvide stund, då genom ångkraften kommunikationen mellan de båda länderna blifvit så lätt, hafva också Ryssarne den största lätthet att, sedan deras jernvägar blifvit fullbordade, och då de beherrska Östersjön, från Östersjöländerna öfverföra sina trupper till hvilken punkt af Sverige som helst. Men jag skall be att få nämna hvad jag äfven i sista plenum antydde, om jag kanske ej så tydligt utvecklade det, nemi. att 2:ne staters sjömakter ej mätas efter deras folkmängd, utan dels efter deras materiella tillgång på skepp, dels efter deras tillgång att bemanna dessa skepp. Det finnes menniskor som, de må ölvas aldrig så mycket, ändock aldrig kunna biidas till sjömän. Nu är förhållandet, al t Sverige och Norige ha öfver 80,000 man, till sjökrigstjenst förpliktade, och en stor del af dessa äro, dels genom fiske, dels genom andra öfningar på sjön, ganska lämpliga till besättningar å fartyg. Jag tror, att man med en fullt öfvad stam, som utgör Wdel af flottans besättning, skulle ganska tryggt kunna tillägga lill denna stam */* sjövant folk. Danmarks sjöbefolkning oell dess förmåga att hålla en flotta, kan jag f. n. icke göra reda för, men det är dock alltid ett item, och som jag tror, ett ganska stort item, tili Svenska flottan, it hy att det är kändt, huru den i alla tider utmärkt sig och t. o. m. på ett framstående sätt upträdt mot verldens största marin och skickligaste sjöman, Engelsmännen. Jag tror ej, att de 2 miihr jag här föreslagit, äro något för djupt ingrepp hvarken i Frill. Raabs eller någon annans af Svenska folket fickor. Frih. Raab:
Hittills hade han förtjänat 3 dollars i veckan som betjänt hos en doktor; då bodde hustru och barn i ett källarrum och lefde på en 1: 75 i veckan. Två barn dogo – naturligtvis Nu voro de ju rika, menade mannen ... förtjänade 6 dollars och hade fått sin lilla flicka in som passupp hos Hubs. – Men hon dör väl snart hon också – där är en sådan stank, hade modern sagt och sett ångestfullt på Tore ... Louise, hon var en fin dame och han såg ut som en grefve med sina whiskers och sin förgyllda pince-nez ... vi ha haft det för bra, vi få nog vårt straff ... – Skrif för all del inte hem och tala om oss! hade de ropat efter Tore ... vi säga alltid, att vi ha det utmärkt ... Louise satt med hopknäppta händer och blekt ansikte och hörde på allt detta. Hon hade fallit af sista veckorna, kläderna hemifrån hängde löst om henne, voro nötta och omoderna. Men det märkte hon icke, hon ansåg ännu naivt sina solida plagg och snitten från Europa vara betydligt öfverlägsna amerikanernas luftiga tyger och många varierande moder. Icke ett förebrående ord yttrade hon nu, ... det var alltför kufvande stort och hårdt. I början följde hon Tore ut, hon kunde icke sitta inne och vara oviss. Fylld af sjuk ångest, ofta frysande och genomvåt, gick hon där utanför och väntade, trött så att hon dignade, och när han kom var det alltid detsamma ... ingenting ... ingenting! Då kunde hon gripas af raseri, af trots mot ödet, skilde sig tvärt från honom och vandrade bort ensam, stampade på känslorna, sökte glömma hela situationen. Ofta, synnerligen klara dagar, lyckades det. Som en elak dröm sjönk den nedom hennes horisont, hon gick käckt och spänstigt framåt i den kalla marssolen och hennes nordiska natur njöt af att känna vinden svepa utefter Lake Shore, hvars alla konstfulla villor tycktes reflektera insjöhafvets stålglitter. Härute var jämförelsevis tyst.
Slockholm den 26 Oclober i84o. Ani;, till Exp. Lisl;, deu XI Oct., bl. 2 c. m. Memorial, i anledning af äterremiss af Utskottets Betänkande N:o 272. (R:gS Afd ) Högloft. Ridderskapet och Adeln har till Stals-Utskottet återremitterat Utskottets Betänkande N:o 272, i fråga 0111 en Magazins-byggnads uppförande vid Mörbylånga köping på Öland. Detta Betänkande är likväl bifallet af de öfriga Riks-Stånden, nemligen af Högvördige Preste-Ståndet den 29 nasti. Augusti samt af Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda BondeStåndel den 22 i samma månad; vid hvilket förhållande Utskottet anser sig, i följd af 75 § Riksdagsordningen, icke kunna taga någon vidare befattning med omförmälde således af Rikets Ständer redan afgjurda fråga. Stockholm den 26 October i83o. Ant;, tili Exp. List;, d. 27 Oct., lil. 2 e m. Memorial, i anledning af erhållen äterremiss af Utskottets Utlåtande V.o 35. (R:gS Afd ) Till Siats-Utskottet har Hedervärda Bonde-Ståndet återremitterat Utskottets under N:o 35 afgifna Utlåtande, i anledning af väckt fråga om de vid Kronoparken Mösseberg belägna hemmans befrielse (rån skatt för dem anslagna andelar af nämnde Kronopark; men som detta Utlåtande blifvit bifallet af Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Aällofl. BorgareStåndet den 22 sistlidne April och af Högvördige Preste-Ståndet den ir i samma månad, så kan Utskuret icke, till följd af berörde äterremiss, ingå i ytterligare pröfning af ifrågavarande, enligt 'jo § i Riksdagsordningen, u af Rikets nu församlade Ständer afgjorda mål. Stockholm den 26 October 1840 STOCKHOLM.
U. 3oi. A. 313. «— i fråga om yrkad indragning af RegementsPastorsoch BataillonsPredikantsSysslorne vid Regementerne. XXIV. B, 395. XXVI. A. 95. 35 546 Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af väckta motioner om anslag af Allmänna medel för Arbetsoch Corrections-Inrättningar i åtskilliga delar af Riket. XXIV. B. 3p5. XXVI. A. g5. XLVI. U. 115. XLIX. A. 71. LVI. E. 45. •— i anledning af gjord hemställan om Ombergs KronoParks försäljning under Skatterätt till de deromkring närmast belägne Socknar. XXIV. B. 395. XXVI. A. 98. — i anledning af väckt fråga om ett förändradt sätt för Saltpetters transporterande. XXIV. B. 395. XXVI. A. 98. XXX. E. 65. — i anledning af yrkad granskning af de, rörande Skogshushållningen i Riket, gällande Författningar. XXIV. B. 395. XXVI. A. 98. _ t — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ökadt anslag till understöd för utflyttningar och vid egoskriften, m. m. XXIV. B. 395. XXVI. A. 217. XXXII. E. 323. — i anledning af väckt fråga om inrättande af ett Curhus i Söderhamns stad. XXVI. B. 4o3. XXVII. A. 175. XXX. E. 65, — med anledning af gjord framställning om Allmogens i Wadsbo Härad befrielse från hjelpedagsverkens utgörande till Mariaeholms och Cathrinebergs Kungsgårdar. 547 XXVI. B. 404. XXVII. A. 176. XXXIII. U. 475. XXXV. A. 274.
Under erkännande af den välvilliga afsigt, som ligger till grund för ifrågavarande förslag och fastän det syftemål, motionären velat dermed vinna, är i hög grad önskvärdt, kan Utskottet likväl icke samma förslag .biträda, enär, i anseende till det beroende förhållande, hvari gesällerna befinna sig till handtvcrks-föreningarnes nuvarande ledamöter, någon fördel af de förres upptagande i samma föreningar icke synes kunna vinnas; och då i öfrigt emot förslagetförekommer att, i de fall, då, enligt hvad författningen medgifver, handtverksförening är med fabrikseller handels-förening sammanslagen, gesällernas deltagande uti dessa föreningar, enligt Utskottets tanke, är olämpligt, får Utskottet vördsamligen afstyrka det föreslagna tillägget till förevarande §. § 32. Da de flesta handtverks-idkare och arbetare dels saknade den skrifkunskap och insigter i öfrigt, som erfordrades för att upprätta skriftliga och fullt förbindande kontrakter, dels ock i allt fall icke kunde dertill förmås, enär de dermed gjorda försök, långt ifrån att ingifva förtroende eller motsvara det dermed afsedda ändamålet, tvärtom alstrat misstroende och förorsakat mångfaldiga tvister, så har motionären hemställt, det stadgandet om upprättande af arbetskontrakter emellan handtverks-idkare och lärlingar måtte upphöra, samt i stäl - Aliut. Bese.- och Ekon - Utskottets Betänkande, N:e 128. 21 let stadgas, att lärling, utan afseende derpå, om han egde målsman eller ej, skulle, dock icke innan han uppnått 14 års ålder, inför handtverks-föreningen i lära inskrifvas på högst 5 års tid, emot skyldighet för läromästaren, att dervid till föreningens kassa erlägga 1 r:dr såsom inskrifnings-afgift. Med afseende härå har motionären föreslagit, att 32 § måtte, med utelemnande af mom. 2, såsom efter motionärens förmenande icke behöftigt, erhålla följande förändrade lydelse: Mom. 1.
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga Beslut den irsta innevarande månad, författadt förslag tillKongl. Majits Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående serskild vedergällning till Lag-Comiteens arbetande Ledamöter elter nu mera fulländadt uppdrag. Kongl. Majit behagade, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, delta förslag i Nåder gilla, sådant det finnes Protocollet bilagdt; och skulle, i öfverensstämmelse dermed, Kongl. Majits Nådiga Proposition till Rikets Ständer under denna dag expedieras. Ex Protocollo. A, F, Normelin. Ånk. i afskr. till Exp. Utsi, d. g Maji kl, 1 e, m. Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse tilt Rikets Ständermed öfverlemnande af Lag-Comitéens förslag till Allmän Civil-Lag; Gifven Stockholms Slott d, 12 April IÖ34- Kongl, Majit underrättade Rikets Ständer vid sista Riksdag om de Kongl. Majlis Nåd. Proposition Nio 54. 3 hinder, som motte slutlig granskning af Lag-Comite'ens förslag tifi ny Civil-Lag och anförde dervid: alt förslag lill ny Criminal-Lag då icke hunnit af Comiteen utarbetas, hvarföre Lag-verket i allt fall icke kunnat i hela sitt sammanhang till Rikets Ständer afgifvas; att flere i den nu gällande Civil-Lagen utsatte straff eller ansvarsbestämmelser i den föreslagne voro uteslutna, för att i S-raff-Lagen införas; alt den Civila Lagen, om den ock då kunde komma under pröfning, likväl på det hela hade saknat den fullständighet, att den kunnat till efterrättelse antagas; och att Kongl. Majit derföre fann sig föranlåten att än ytterligare uppskjuta med det nya Lag-verkets öfverlemnande till RiketsStänder; hvarvid Kongl. Majit tilläde: alt Kongl. Majit kände lifligt behofvet af en ny och förbättrad Lag, äfvensom den rätt, Rikets Ständer och Svenska Folket egde, att snart få hugna sig deraf, men att Kgl.
N:o 184, i anledning af väckt motion om indragning af KonvoyKommissariatet samt öfverflyttande till Stats-Koutoret af de Kommissariatet hittills åliggande göromål: B. XI. 116, 252, 261, A. 261, E 315. — N:o 185, i anledning af väckt motion om inrättande af en Öfverstyrelse för jeruvägsväsendet: B. XI. 117, 252, A. 252. — N:o 186, i anledning af väckt motion om rättighet för klockare i Halland, som innehafva boställen, att med penningar lösa den från boställena in natura utgående ränta: B. XI. 117, 252, A. 252. — N:o 187, i anledning af väckt motion om kungörande i tidningarne af förslag till organist-, klockareoch folkskolelärarebefattningar: B. XI. 117, 252, A. 252. — N:o 188, i anledning af väckta motioner, i fråga om meddelande af föreskrifter i afseende å Hypotheks-föreningarnes verksamhet: B. XI. 180, 252, 261, A. 263. — N:o 189, i anledning af väckta motioner om indragning af Biskops-embetena, med uudantag af dem i Upsala, Lunds och Hernösands stift: B. XI. 258, 288, 291, A. 297. 20 — A — Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänketiden och Utlåtanden: — N:o 190, i anledning af väckt motion om ändring af föreskriften i Kongl. Brefvet den 15 Augusti 1829, om den till svaga rotars understöd bestämda ersättning: B. XI. 258, 288, 297, A. 297, E. 328. — N:o 191, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande för bättre ordnande af Institutet för döfstumma och blinda: B. XI. 258, 288, 297, A. 297. — N:o 192, i anledning af väckt motion om ny uppskattning af civila och militära boställen, hvilka af embetsoch tjenstemän innehafvas: B. XI. 258, 288, 297, A. 297.
I afseende på förstadelen af Const.Utsk:s mern. instämmer jag med Hr von Hartmansdorff, och det så mycket hellre, som riksdagsbeslutet icke får och icke kan innehålla något annat än de nakna hvilande förslagen till grundlagsändringar, Öfver hvilka vid nästa riksdag skall med ja och nej beslutas. Att i det mern., som upptager de hvilande grundlagsändringsförslagen, äfven hafva låtit inflyta nya förslag lill grundlagsförändringar, är en egenhet, i afseende hvarpå jag icke kan annat än biträda Hr von Hartmansdorff, att det är mera än olämpligt; men jag kan icke biträda honom deruti, att förklara grundlagsförändringarna för obehöfliga och onyttiga, samt derigenom afslå dem, emedan jag icke är bland deras antal, som anse att man vid första riksdagen kan afslå förslag till grundlagsändringar. Emedlertid kan icke nekas, att det sammanblandande af olika ämnen, som Const.Utsk. i detta mern. tillåtit sig, utgör en anledn. till återremiss; men emot en sådan återremiss talar åter ett annat skäl, nemi. att Hr Frih. o. Landtm, framställt och Ståndet beslutat, att inför K. M. anmäla att riksdagsärendena äro fulländade, hvilket dock af detta mein. synes, att de icke så äro. Exped.Utsk. skall ovillkorligen uppsätta §§ i riksdagsbeslutet, innefattande fullständigt alla de till hvilande beslutade grundlagsfrågor och äfven de i detta mern. intagna. I händelse Hr von Hartmansdorffs mening skulle göra sig gällande, så medför den ovillkorligen en återremiss lill Const.Utsk., roed förklarande, såsom Ståndets gemensamma tanke, det grundlagsförändringarna äro obehöfliga, och kan Exped.Utsk. icke uppsätta riksdagsbeslutet rör:de de hvilande grundlagsändringarna förr än denna fråga blifver slutligen afgjord. Jag skulle således hemställa, om det icke vore mycket lämpligare, att R. o. Ad. förklarade att Const.Utsk. vore oberättigadt att afgifva något sådant förslag i afseende på riksdagsbeslutets uppsättande, som det hvilket finnes uti Const.Utsk:s nu förevar. mein.
A!aj:t8 Aädi^a Vres den 25 Oetoluer 1350 levind, leinäiiA ut8tläeIninA, ined 1845 äi'8 nt^äiiA tilliiitdalö^ande eoniraet, nn>, i ölver6ii88täii>inel8e ined livad lliliet8 8tänder jern väl nredAikvit, lill oell med är 1870 vtterliAgre I<ndäliAU8, einot det, ii! t den nu lZ68tänida liä8t vaeanee-asAiften till olde ii ullrud t lielnjij, under tulén e>liiMe8; 8ä liur Ivonod. Naj:t, nied liän8iAt till lein Indusen al 8tat8- Veiliel8 inlioni8ter, luiri^eiuun volut al detta Audina l)08lut lenina lldiet8 8liinder8 8tat8-Dl8liott del; Oeli LoiiAl. Naj:t lorldikver llileta 8tänder8 8tut8-Dt8lott nied ali Kon^l. Aud oell Vnne8t 8täd86 vällieväAen. Lo. 9 o/' /'^o/ooo//^ ö/^e/' ^Ura/rce-^^e/r^e^, ^a//e^ r>r/o,' /fo/r«/rAe/r r ^cr^-/^ac/et « i5'loe^o//?r§ .5/o^t r/e/r 2 Le^>te//rLcv 18^/). Mrvsrunäe:
Hvad Spannmåls-Räkningarne angar, har Fördelningen ej kunnat revidera dem sam sig bör, helst det sätt, hvarpå de hos Directionen forde blifvit, fordrar en närmare kännedom och tid till deras reviderande, än omständigheterna tillåtit Herrar Revisorer använda och inhämta; men hvad beträffar Direchonens Revisions-Contoirs anmärkningar emot Magazins-Redogörarnes räk. ningar, så har deraf blifvit funnet, att sistnämnde räknin - Den 8 Mars. 393 räkningar ej varit med den noggrannhet och ordning förde3 som förväntas bordt. Herrar Revisorer åtskilldes. In fidem Protolli Lud, Neijber, Pro tocoll hållet Hqs Riksens Högloft. Ständers Herrar Revisorer i Kongl. Allmänna Magazins-Direction den 7 December 1813. Närvarande; Ordföranden Herr Dagmannen Grefve Gyllenborg. Herr Friherre De Géer. Herr F riherre Foch, Herr Majoren m. m. Gyllenkrook. Herr Daprlshöfdingen m. m. von Echstedt< Herr Directeuren von Stockenström. Herr Arke-Biskopén Lindhlom. Herr Biskopen Tingstadius. Herr Doctor Stenhammar, Herr Prosten Hasselrot. Herr Doctor Mellgren. Herr Borgmästaren Sandberg. Herr Grosshandlaren Lamberg. H err Radmannen Bager. Herr Borgmästaren Nolleroth. Herr Borgmästaren Ekstrand. t Och 394 Den 8 Marst Och af Bonde Ståndet: Der Jonssom Bengt Svensson, Jonas Nilsson. Jon Jonsson. Anders Nilsson och Sven Palsson. §. i. Justerades Herrar Revisorers Pleni Protocoll för den % oph 17 sistlidne Novemb. §. 2. Efter af Herr Grefven och Ordföranden gjord hemställan, ém icke den vid Herrar Revisorers sammanträde den 17 sistlidne November väckta och till särskildt öfverläggning då tippskutna fråga, om förhållandet med de af Capitainen friherre Stael von Holstein i dess tryckta skrift omnämnde anmärkningar vid Kongl.
Andra slag (än filtar och öfriga sådana färgade, sorn tilllbehandlas lika med hvita af samma slag, samt i allmänhet alla tyger i finhet öfver 80 trådar på tummen ningen) Shawlar, Shawletter och andra Dukar: ran - Släta, af färgadt garn, större eller mindre, färgad Kamulls ränning och Kardulls in - dier af större bredd än 6-1 samt tryckta, under 7 qvarters fyrkant, fransarne oberäknade Ylle-: Alngods: Boy Flanell, af slag, qvarter Kläde, Dråp, Halfkläde, Vadmal, Ratin och Corderoy; äfvensom Casimir af andra färger än hvitt, gult och rödt, eller af större bredd än 6 qvarter Halfylleeller af Ull med blandning till minst hälften af Bomull, Lin eller Hampa: Alngods: Flanell Införselstull. Banko. St. Skrifvelse, N.-o 197. Qvantitet för tullInförselstull. beräkningen. banko. R:dr sk. rst. Väjnader: Halfylle-: Alngods: Shawlar, Shawlelter och andra Dukar af Ull, eller Ull och Bomull tillsammans: Under 6 R:dr 32 sk. värde stycket . 100 R:d vr. 33 16 Linn<?- och IlainpAlngods: Lärft, hvaraf en qvadrataln väger lill och med 1 3 lod 1 skalp. 5 — -! Expeditions-Ulskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 197. 619 Förteckning å de artiklar, för hvilka, såsom enligt Rikets Ständers förslag lill utförsel förbudne, tullafgifter blifvit till nedan utförda belopp bestämda, för den händelse att förbuden skulle af Kongl. Maj:t upphäfvas. Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. R:dr sk. rst. Jern:
Ämnet är gudomligt: min afsigt dermed likaså. Endast anledningen just nu är en smula alltför mensklig; om man annars icke vill medge mig, att sjelfva Hungern är gudomlig, – hvartill han visserligen har en stark mine i sin allmakt. Piecen är oskyldig som Guds Ord, och kunde få laudatur i sjelfve H–s 78 censur. Detta är dock ej att le åt. – Någon borde skrifva deremot, för att upplifva frågan allmänt. Lefve mitt fäderneslands ädla och raska Ungdom! Jag rustar till, att kunna vara dess auctor, på något rätt värdigt sätt; och hvarom vi kunde engång, längre fram i lifvet, tala med glädje. Frankerne få alltid kraft mot hösten. Hamburg den 25 October 1793. — Min afsigt är att sedan gå till Kiel, dit hela Tyska Lärdomen (för Danska Tryckfrihetens skull) nu flyktar. Klopstock är en kakistokratissimus 79. Äfvenså Wieland och Goethe. Käringar med hjeltars mine! som låta sig HofMensklighetensrathisiren, Geheimerathisiren etc. etc och tiga i sak, men buga djupt för Tyranniet, och le mildt åt Skråcket. Lübeck den 5 November 1793. – Hvad de Resande äro fånar! Då man ser allt med egna ögon; så mycket märkvärdigt, och så mycket tvärtemot hvad de säga: så måste man häpna öfver deras vettlöshet; tilldess man besinnar, att just desse resande äro de samma stående eller sittande Dumhufvuden, som blänga en Kung midt i synen, och – äfven om de se Jönsen der skenbarligen för sig – tillbe; eller som slå upp någon tjock förgudad lunta, läsa med egna ögon allt det undransdumma deri, och – tillbe ändå. Lübeck den 5 December 1793. Jag skrifver flitigt – har en stor operation för mig – men – dagens små ”måste” komma ständigt och nagga mig nedantill. Här i Tyskland är allting så der barbariskt; derföre har man här ock ett nytt slag af dyrhet, okändt af alla vettiga hufvuden.