Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ofta, och äfven vid de sist förflutna Riksdagar , hafva öfverläggningarne varit ställde derhän , att erhålla ett närmare bestämmande af skyldigheten att gifva och rättigheten att få inqvartering för Troupper, som dels äro i ständig Garnizon förlagda, och dels af tillfälliga händelser blifva commenderade. — De InqvarteringsFörfaUningar, 6om finnas hafva, genom tidernas förändrade skick , blifvit nu mera hvarken lämpliga eller användbara, och de derigenom uppkomna skiljaktiga meningar hafva medfört olägenheter, som, för att ådagaläggas, fordrade en vidlyftighet, den jag bör undvika. Emellertid hafva de närmast och svårast drabbat Andra Gardes - Regementet , hvars rätt mig åligger att iakttaga. Jag vill icke ingå i ett omständligt upprepande af dess särskilta öden i detta fall; men för hvar man är att inhämta, huruledes, då Svea LifGardet och LifGardet till Idast fått Cassern på Statens bekostnad , är detta Regemente för en otillräcklig Inqvarterings - Summa nödsakadt hyra sig rum i privata hus, besörja rummens inredning, vara blottstäldt för uppsägning , och hvad som värst är, ej kunna pä ett ställe sammanhållas, utan vara spri dt på serskilta och aflägsna Malmar här i Staden. Jag har vågat, att i underdånighet hos Kongl. Maj:t göra framställning härom, samt äfven uppgifvit Förslag, antingen till inköp af Hus, som skulle kunna utvidgas och till Cassern in. yedas, eller ock en plats, hvaråjjenlig Cas 156 Den 5 Jannarii. sernbyggnad kan uppföras. Och ehuru både Kongl. Maj:t och äfven Hans Kongl. Höghet KronPrinsen i Militäriskt afseende Nådigt funnit, att mitt yrkande varit behörigt, och haft skäl med sig; har likväl saknad tillgång af Medel hitintills lagt hinder för verkställigheten , eller att nu kunna ingå i anstalten dertill.
Ehuru jag för ingen del hyser den ringaste förhoppning att kunna inverka på R. o. Adis beslut i förevide fall, och hvilket beslut troligen blifver öfverensstämmande med Utskits, måste jag dock med några ord uptaga R. o. Ad:s dyrbara tid. Det gifves nemi. tillfällen i lifvet, då man är skyldig att strida, om man ock är öfvertygad om en olycklig utgång. »Utskit säger att — »Då K. Mit icke aflåtit någon framställning om medels anvisande för de i denna motion omförmälda behof, kan Utskit icke antaga detsamma vara af den angelägna beskaffenhet, att R. Stir böra dervid fästa afseende, och hemställer således att motionen ej må till vidare åtgärd föranleda.» Jag ber om ursäkt att jag ej kan finna det fullt sanna uti denna sats. Jag vet, ty Den 11 April f. m. jag känner det bestämdt, att ingen kim vara varmare tillgifven vår Ridderliga Konung och hans utmärkta Konselj, fin jag, men det kan icke hindra mig anse den andra Statsmakten eller R. St:r ega full rättighet, ja, ofta skyldighet att taga initiativet uti frågor af den beskaffenhet som denna. Fräta sednaste Riksdag hafva vi äfven ett färskt exempel på riktigheten af min sats uti den vigtiga frågan om Stockholms befästande. K. M:t äskade då ingenting för detta ändamål, men glädjande för mig och många med mig liktänkande väcktes motion derom af enskild man, och vi minnas med hvilka följder. Det är således icke så alldeles öfverensstämmande med praxis, att, på grund deraf att K. M:t icke afiåtit, någon framställning i ett anslagsämne, icke göra sig den mödan att ens taga kännedom af frågan. Hade Utskit gjort detta, så kunde detsamma erhållit alla möjliga uplysningar.
Det ämne vårt skådespel behandlar är legenden om Judas Iscarioth, hvilken legend i 13:de århundradet framstår som färdigbildad af beståndsdelar, hämtade dels från Mosis historia, dels från Oedipisagan273. Ämnet sammanhänger sålunda med Jesu historia och skulle ur denna synpunkt kunna kallas ett bibliskt; men huru föga likhet detta skådespel har med de gamla bibeldramerna synes dels deraf, att legenden är temligen fritt behandlad och endast händelsens allmänna gång hämtad derifrån, hvaremot alla biomständigheter äro af förf. sjelf uppfunna dels ock synnerligast deraf, att just der legenden visar in på det bibliska området, der upphör förf. att följa den. I legenden hänvisar den ångerfulla Cyboræa sin son Judas till Jesus, och han blir af honom upptagen till lärjunge, i skådespelet åter gå mor och son i kloster; i legenden förråder Judas frälsaren, i skådespelet förråder Judas den kyrka, i hvars sköte han blifvit upptagen. Det har varit en rigtig instinkt, som ledt förf. till denna ändring; ty i ett stycke af så verldslig hållning hade Jesu uppträdande föga passat. Men just denna hållning visar tydligen, att den naivt religiösa tonen är uppgifven, och att andra fordringar på dramat inträdt. Visserligen kallas stycket en Kristlig Tragico-Comoedia, men dermed skall troligen endast betecknas, att ämnet icke här som uti den ”hedniska” Tisbe är hämtadt från antiken, eller ock möjligen att den moral, deri läres, är kristlig; ty i stycket förekommer föröfrigt ingenting religiöst, om ej dit skall räknas, att Pilatus i sista scenen temligen omotiveradt låter påbjuda, att alla skola dyrka Gud. Deremot är det moraliska elementet mera betonadt; redan titlen visar det. Till och med diefvulen uppträder som moralpredikant, och Judas sjelf framhåller i varnande ord sitt eget dåliga exempel (IV. 2).
Enär Utskottet sålunda i det Väsendtlig* bibehållit hvad som förtal blifvit stadgadt, angående bruket af stämpladt Papper ; har det förefallit Utskottet mindre lämpligt, att betunga StatsVerket med omkostnaden för tryckning af det förslag till en ny förordning härom, hvilket härjemte nu vördsamt aflemnas till Rikets Höglofl, Ständers närmare pröfning ; och, utom denna besparade kostnad, har Utskottet af den underlåtna tryckningen äfven trott den fördel vara Rikets Höglofl. Ständer beredd, att, då de föreslagne förän - 4 BevillningsUtskottets Betänkande Nio 15, dringar äro utsatte bredvid de nu gällande stadgarne, kan jemförelsen lättare, och med mera noggranhet samt minsta uppoffring af tid, företagas och verkställas. De uti blotta ordställningen, i afsigt att gifva meningen en större fullständighet eller tydlighet, af Utskottet föreslagne smärre förändringar äro på detta sätt så i ögonen fallande, att Utskottet tror sig kunna , till undvikande af en onödig vidlyftighet, undgå derom anföra något vidare; hvaremot Utskottet nu går att redovisa de skäl, som , hemtade dels af Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition, dels af serskilde Motionairers framställningar, och dels af Utskottets egen uppmärksamhet vid ämnet, föranledt några föreslagne, mera väsendtlige förändringar : och tror Utskottet sig härvid lämpligast kunna och böra följa den ordning, Uti hvilken dessa ämnen förekomma i den projecterade Författningen. §. 3, 6 Mom. Inom Utskottet anförde exempel, att mera än sannolika skäl förekommit, det Chartor, som förut varit begagnade och påtecknade, blifvit någon gång, genom serdeles konstskicklighet, befriade från den emottagna påskriften, och å nyo använde, har visat angelägenheten, att i möjligaste BevillningsUtskottets Betänkande N.o 15. 5 måtto söka förekomma ett sådant missbruk, och föranlåtit de förändringar, som äro föreslagne så väl uti 3 §. 6 Mom. som ro §. 3 Mom. af nya Författningen. 3 §. 8 Mom.
Ständerna hafva en erfarenhet hvart denna bana leder i de s. k. filialdisconternas utredning, der Ständerna medgifvit sådana accorders fastställande, hvaraf förlusterna varit ganska betydliga. Sjelfva saken är i denna fråga ganska obetydlig, emot den grundsats att icke mera än straffräntan bör afskrifvas. Denna bör deremot vid alla sådana tillfällen afskrifvas, ty den är eli ocker, som icke bör trycka den, som gifvil sin borgen på en persons skuldsedel till Banken. Jag instämmer således med Hr von Hartmansdorff deruti, att Utsk:s betänk, mätte afslås och sjelfva frågan bifallas på det sätt, som reservanterna hafva föreslagit. Sedan öfvcrläggningen härmed förklarats vara fulländad, oell, uppå H. Ex. Hr Gr. o. Landtmis förfrågan, huruvida Hr Bildt, sorn förklarat sig instämma med Hr von Hartmansdorff, men yrkat återremiss, vidblefve detta yrkande, Hr Bildt anmält, det han afstod från sin begäran om återremiss, blef propos. ä bifall till Utsk:s utlåt, framställd, men besvarad med nej, hvarefter 11. Ex. hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s i detta utlåt, gjorda hemställan, på del sätt, att sökanden Jan Pehrsson förunnades eftergift af den, å berörde af Rådmannen Lind hos Bancodisconten upptagna län, upplupna s. k. straffräntan. Ropades ja. Föredrogs och bifölls BancolJtsk:s d. 18 dennes f. m. på bordet lagda utlät. N:o 3<i, i anledu. af K. M:s nåd. skrifvelse lill R. St., ang:de åtgärder för ordnande af Rikets penningeväsende. BancoUtskrs d. 18 dennes f. m. på bordet lagda mern. N:o 37, med förslag lill sammanjemkning af RiksSlms beslut, i anledn. af Ulsk:s betänk. N:o 15 och utlåt.
Alla öfriga nuvarande uti jordeboksoch hemmantalseller ordinarie räntan inbegripna persedlar förvandlas till en bestämd penninge-ränta, att, jemte de till penningar förvandlade bråktalen samt nuvarande silfver-skatten och skatte-titeln penningar, utgå enligt i allmänhet stadgade grunder. Christianstads lein. Af nuvarande ränte-persedlarne hade E. K. M:t ansett spanmål samt dessutom penningar lämpligen böra såsom särskilda skatte-titlar bibehållas, hvaruti deputerade och E. K. M:ts Befallningshafvande i länet instämt; och hafva, i öfverensstämmelse med hvad E. K. M:t nu föreslagit, Rikets Ständer för sin del beslutat, att: l:o. Såsom hufvudränte-persedel inom Christianstads län bestämmes: spanmål; 2:o. De öfriga föga betvdliga persedel-räntorna förvandlas till bestämd penninge-ränta, att, jemte de till penningar förvandlade bråktalen och nuvarande skattetiteln penningar, utgå enligt i allmänhet stadgade grunder. Blekinge län. E. K. Må hade ansett att, af nuvarande ränte-persedlar, spanmål och dessutom penningar lämpligen kunde komma i fråga att såsom särskilde skatte-titlar bibehållas, hvaruti deputerade i länet instämt och hvarvid E. K. Mås Befallningshafvande icke ansett sig hafva något att tillägga; och hafva Rikets Ständer, i likhet med hvad uti den Kongl. Propositionen blifvit föreslaget, för sin del beslutat, att: l:o. Till hufvudränte-persedel inom Blekinge län bestämmes: spanmål; 2:o. Den öfriga nuvarande, föga betydliga ränte-persedeln bräder förvandlas till bestämd penninge-ränta, alt, jemte de till penningar förvandlade bråktalen och nuvarande. skatte-titeln penningar, utgå enligt i allmänhet stadgade grunder. Hallands län. Af de nuvarande hufvudränte-persedlarne hade E. K.
Ben is December e. m. i3f Fredagen den 12 December. Pbnum klockar, half till 6 eftermiddagen,. Herr Rosenqvist, Fredrik Leonhard uppläste följande: Den ena medborgerliga rörelsen beror af den andra, likasom Statens välmåga grundar sig på alla gagn eliga näringars florerande; således då en näringsgren lider, så lida alla och det hela. Jag tillstår uppriktigt, att jag icke känner någon borgerlig rörelse här i Landet, som kan komma under namn af florerande; om ej krogoch bränvinsrÖrelsen; hvaremot alla andra äro aftynade. Deribland sätter jag i första rummet Fabrikerna, och förnämligast Klädesoch Bomullsfabrikerna. Med den största tillfredsställelse inträder man uti våra Fabriker, der man finner de skönaste och kostsammaste inrättningar af alla slag. Också ser man Svenska kläden, som fullkomligen täfla med de utländska i godhet och vackert utseende. Den verklige Fäderneslandsvännen gläder sig, att se konsterna hafva sigit till denna höjd på medborgarnes enskilda bekostnad. Jag säger enskilda; ty Staten har föga dertill bidragit hos oss emot i andra länder. Men hvilken mörk tafla visar sig ej för den äkta Fosterlandsvännen, . då han ser ganska inånga af dessa i38 Den 12 December t. m. sköna inrättningar stå utan arbetare, och stora Magaziner och Salubodar fulla af de skönaste kläden och tyger, utan afsättning och utan efterfrågan, blott för det de hafva den olyckan att vara Svenska. Hvilken mörk och ryslig prospect för den äkta Patrioten, när lian tänker på följderna för Fabrikanterna, för dessa konstens och flitens lifvare, som födt och klädt och närt och lärt så många tusende arbetande raenniskor, och att desse sednare, i brist af arbete, skola sorn liggare uppfylla alla gator, gränder och landsvägar, samt lill en del äfven fängelser och correctionshus; ty förr än de vända sig till åkerbruket, hvarvid de äro ovane, tigga de sig fram, under hopp om bättre tider; och jag har sjelf sett i Frankrike, huru landsvägarne under kriget voro fulla med arbetslösa fabrikshjon.
Detta läns stamholländeri, sorn består af Voigtländer-race, är uppställdt på kungsgården inom Ofvansjö socken. Vid sednaste inspektionstillfället befunnos kreaturen i utmärkt godt skick och väl hållna. Ehuru djur af denna race synas fortfarande sakna förtroende hos ortens jord brukande befolkning, ett förhållande, som bekräftas af afvelsdjurs ringa efterfrågan, men vid ett i Ofvansjö socken hållet landtbruksmöte den mening uttalats, att ifrågavarande race än vidare borde inom länet bibehållas, har Styrelsen, i förhoppning att större efterfrågan å unga djur skall vid staniholländeriet uppstå, förordnat, att detsamma tillsvidare bör i länet förblifva. Hallands län. t Vid sednast anställda inspektion af detta läns, utaf Pembrokeshire-race bestående stamholländeri befunnos djuren vackra och korna särdeles mjölkgifvande, hvartill orsaken ensamt får sökas i den omständigheten, att till bete åt sistnämnda djur upplåtits oslagna klöfvervallar. Enligt hvad Styrelsen upplyser, skall detta förfaringssätt, fastän ej ovanligt i andra länder, likväl, såsom ansedt alltför kostsamt, ännu icke här i landet, med undantag af provinsen Skåne, hafva vunnit något allmännare insteg. — i 59 — Östergöthlands län. På egendomen Haddorp nära Linköping är iurättadt ett stamholländeri, som uteslutande utgöres af Svenska kor och tjurar, hvilka vid derå sednast hållna besigtning befunnos i godt skick. Tvenne af länets hushållningssällskap anskaffade tjurar af oblandad Svensk härkomst, hvilka uppgifvits vara de bästa, som inom orten stått att erhålla och derföre måst af Styrelsen antagas, hafva emellertid befunnits sakna flera af de, för åstadkommande af en ändamålsenlig förbättring, af der redan befintliga kreatursstam, erforderliga egenskaper. Den af Stamholländeri-styrelsen i förut afgifven berättelse uttalade åsigt örn svårigheten att genom detta holländeri kunna åstadkomma något, gagn för länets boskapsskötsel, tyckes numera inom länet allmänt delas, enär ett aktiebolag bildats för inrättande af ett utaf Ayrshire-djur bestående holländeri. Nyköpings län.
Om nödvändigheten af en bestämd Iristruction för Allmänna Magazins-Inrättningen och den tillika gjorde hemställan att redovisningen för Kronans afradsoch Tionde-Spannmål måtte på ett ställe uppgöras, så innefattas desse ämnen uti Stats Utskottets här nedan anförde Förslag till grtinder för Allmänna Magazins-Inrättningens organisation, och fordra således ej här någon serskild behandling. Hvad Revisorernes Berättelse i öfrigt in* nehåller får Stats-Utskottet efter dess örn Ma* gjzins-Inrättningen vundne närmare kännedom, och i den ordning hvartill Berättelsen föranie* der meddela de upplysningar och Förslag, som Utskottet i anledning af hvad Revisorerne anfört, ansett böra Höglofl. Riksens Ständers pröfning och godtfinnande vördsammast' underställas. 6 o Uti Revisorernes sanna och grundade framställa!! om egenteliga orsakerna till de förlaster som uppstått ä Allmänna Magazins Inrättningens rörelse åren 1813, 1814 och 1815 instämmer äfven StatsUtskottet till alla detar, och har derjemte ansett sig böra ingå i en närrnaae undersökning, om icke genom någon förändring af Magazins Directionens Redogörelse-method, åtminstone de förluster för framtiden skulle kunna afböjas sorn hittills synes hafva blifvit föranledde deraf att åtskillig© Magazins-ut - Stats-Utshottets Betänk anden1. *5*7 gifter icke blifvit lagda å Spannmåls-Iva gret , och följakteligen ej kunnat i pris-ber äkningarne ingå, och på detta sätt Inrättningen godtgöra s. Förslag till ändring af MagazinsDirectionens Räkenskaper. Efter den Räkenskaps-form sorn för Maga» zins-Redogörelsers författande nu föjes, fördelas de vid ett Magazin förefallande utgifter under tvänne serskildta afföringvtitlar, nemligen: först sådane sorn uti Calcul päföras Magazinslagret och dernäst så- kallade Generelle Utgifter hvilka gravera Magazinr-fonden i Allmänhet.
Att göra undantag för den händelse, att skriftlig afhandling företes till bestyrkande af annans uppgifne egande-r3tt, vore, på grund af hvad Ut - Lag-Utskottets Utlåtandet JV’,o 171. 7 »kottet förut anfört, rörande sådane afhandlingars ringa tillförlitlighet, irke lämpligt, ulan synes i dessa fall, såsom i andra, full laglig bevisning böra åstadkommas, så framt uppgiften skall kunna godkännas. Det af Herr Ribbing framställda yrkande om rättighet för utmätningssökande alt låta å offentlig auction försälja egendom, hvilken annan uppgifves hafva köpt, med rättighet för utinåtnings-sökanden att erhålla det belopp, hvarmed auctions-summan öfverstiger köpeskillingen, kan ej eller af Utskottet biträdas, emedan derigenom, i händelse handeln år verklig, gjordes intrång i köparens eganderålt, samt, i motsatt fall, utmåtning^-sökandens rätt att få allt godset till betalning anvåndt, skulle minskas. I hvad afseende en förkortning eller förlängning af ståmningstiderne i i och 2 momenten skulle vara nyttig, kan Utskottet, för sin del, ej inse. Hvad vidare beträffar redactionen af dessa moment, så förmenar Utskottet, alt densamma ieke saknar tydlighet eller bestämdhet; och då anspråk på löst gods, som finnes i gäldenär» bo, kunna göras på olika sätt och af skiljagliga anledningar, torde ordalydelsen, ’’att någon söker tillegna sig gods”, såsom omfattande alla slag af anspråk, vara lämpligare, ån den af Herr Cederschiöld föreslagna, hvilken endast afser den händelse, att någon uppgifver sig vara egare till godset.
N|'.° angående revision öfver Låne-Contoirens i Götheborg och i Malmö förvaltning och räkenskaper år 1833. tued öfverlemnande af Banco-fullmägtiges Berättelse till Utskottet 3. med^anhåltm oro Notarie-arfvoden åt 3:ne Protocollsförande och an tagande af ytterligare 2tne Cancellisler. 4. i anledning af Ridderskapels och Adelns Utskottet gifne anmodan, att ofördröjligen inkomma med cathegoriskt svar i fråga om silfver-utvexlingen. 5 i anledning af Irån arne Riks-Stånd erhållne remisser utaf Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, med förslag lill Lag för Rikets Ständers Bank. 6. med förslag till hufvudgrunder för Bankens förvaltning och rörelse. 7.' med förslag till ett nytt mynt-system. 8. i anledning af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer aflåtne och af samt lige Riks-Stånden till Utskottet öfverlemnade Nådiga Skrifvelse af den 8 Febr. 1834, angående Bankens öppnande till utvexling of silfver» f>. i anledning af så väl från Höglofl. Ridderskapet och Adeln erhållen återremiss å Utskottets under N:o 4 afgifne Memorial, angående infordradt cathegoriskt svar i fråga om sill ver-utvexlingen, som ock ett af Grefve v. Schwerin afgifvet anförande, rörande anmaning till Banco-Utskollet, att skyndsamligen inkomma med Utlåtande angående vexlings-tidens utsättande till den i Julii 1834- i« rörande Herr Wedbergs ifrån Yällofl. Borgare-Ståndet remitterade motion, med hemställan, att beredandet af realisationens verkställighet måtte ske i Statsoch Banco-Utskotten gemensamt, i», i anledning af ifrån Vällofl. Borgare-Ståndet erhållen anmodan, att inkomma med Utlåtande öfver de nu varande Banco-Fullmägtiges förvaltning.
Majlis rörande berörde creditiv serskildt aflåtna Nådiga Proposition; dervid Utskottet jemväl kommer att underställa Rikets Ständer sin åsigt, angående godtgörandet af de förluster, som i vith äkningarne emellan Riksgälds-Contoret och Ull-discont-fonden blifvit lill afdrag å fondens creclitiv-skuld upptagna. 11:0 Angående de til' Kongl. Krigs-Co/legium öfver/emnade tillgångar för inköpandet af stall och magasin s-byggnader för den i Ystad Jörlagde Sqvadron af Kronprinsens Husar-Regemente. (i843 års Revisions-berättelse, sid 23—25). Lika med Revisorerne, anser Utskottet, att, enär ordalydelsen af Kongl. Majlis Nådiga Bref, angående dessa tillgångars öfverlemnande till Kongl. Krigs-Collegium, kunde gifva anledning lill deras användande af Kongl. Collegitim för ett mera utsträckt föremål, än det, hvartill desamma, enligt uttryckliga stadgandet i Riksgälds-Contorets Reglemente, blifvit af Rikets Ständer anvisade, Fullmägtige bordt, efter emottagningen af högslberörde Bref Siats-1 It skottets Utlåtande N.-o 21. 9 Bref i underdånighet anhålla om Nådig förklaring af rälta förståndet deraf. Men sorn Fullmäktige, före de reqvirerade tillgångarnes ullemnande från Riksgälds-Conloret, genom bemälle Collegium, erhållit underrättelse derom, att åtgärder för verkställigheten af hvad Rikets Ständer med samma tillgångars anvisande åsyftat, blifvit af Kongl Majli Nåder anbefallda; så och enär det afsedda ändamålet sedermera vunnits, linner, vid sådant förhållande, Utskottet icke skäl till anmärkning emot
Det fans mer än en man af hennes beundrare, som drömde om hur hänförande detta fina, rörliga ansigte skulle vara om det en gång kunde lemna sin reflekterade förbehållsamhet och smälta i kvinlig ljufhet. Och att älskas af en sådan kvinna som Alie, att se dessa allvarliga, litet grubblande, alt för kritiskt forskande ögon vekna till ett uttryck af ömhet och hängifvenhet det hade föresväfvat flere män såsom den största sällhet på samma gång som den största utmärkelse, som kunde tänkas. Men denna lycka hade ännu ingen man ernått och man hörde ofta bland ungherrarna det uttalandet om Alie: »vacker, kvick, glänsande men utan kvinlig känsla». Rikard Rode hade tillbragt sin julafton ute med några kamrater vid regimentet fransmän, för hvilka denna dag icke hade någon betydelse. Då han kom hem på natten låg ett stort kuvert på hans bord med moderns handstil. Han öppnade det ifrigt och gaf till ett utrop af glad öfverraskning, då han tog upp det vackra och väl lyckade kabinettsporträttet. Hans mor hade aldrig förr kunnat förmås att låta porträttera sig. Han förstod, att det var Alies energi, han hade att tacka för, att det nu slutligen skett. Och Alie själf! Ja, af henne hade han visserligen en gång fått ett porträtt, men det var nu redan flera år gammalt. Hon var ännu lika vacker, tycktes det! Där sutto de båda så förtroligt tillsammans vid vinterlampan i det gamla hemmet. Han kände igen alt ända till den enkla gammalmodiga bordduken, som för länge sedan varit utdömd och likvisst ej ännu tycktes ha blifvit ersatt af en ny. Nej, hans mor hade ju aldrig råd att köpa någonting för egen del, alt hvad hon kunde spara ihop gick åt till hans dyrbara studieresor. Det var eget att tänka, att Alie under dessa tre år, han varit borta, kommit att intaga en dotters ställning hos hans mor! Ja, han hade henne att tacka för mycket. När hans syster Ida så plötsligt rycktes bort, kort efter det han anträdt sin utrikes resa, skulle han naturligtvis blifvit tvungen att afbryta sina studier och vända om hem till den ensamma modern, om ej Alie då hade varit villig att intaga sin aflidna väninnas plats.