Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag ser dem alla ur ständ, att, jämte utförandet af egna wärf, sörja för inbördes ordning, för egen och alias säkerhet, lugn och förswar, för efterkommandes odling, för hela Statens wälfärd och beständ: jag ser huru de sinna nödwändigheten deraf, att anförtro werkstallandet af dessa för sig lika angelägna befattningar ät andra, som, fullt belönade af de förras öfverskott, maka och werka för allas bästa: och jag ser slutligen, all, uta» dcsias tillräckliga utkomst och befriande frän främmande omsorger, kan ej Statens styrelse werkställaS pä ett emot ändamälet swarande sätt; jag ser, att om en enda del saknar full kraft för sin werksamhet, blir ester hand lugnet stormar, ordningen oreda, för - 158 Den 4 November:. swaret osäkerhet, odlingen råhet, wakmägan fattigdom, styrelsekraften lamhet, och följden häraf det helas obeständ. ' ^ ^ . Om detta ukgör en kvrt målning af hwar och en roal inrättad Stat, mäste den ock afstillra wärk Fädernesland, antingen sädant det redan är, eller wi önsta att det mä bli. Derom totde wr alw wara öfwerens, ätt ingen äf dem, som nu innehafva någon lön pä Stat, kail komma i fräga att deraf, genom wär åtgärd, förlora mer än som kari blrfwa älagdt att i bewillning Utgöras: men manne man bör anse dem, som redan ingått i Statens tjenst och sörwänta antingen nyct elier högre löner i en annan stallning, eller mindre berättigade att i sin ordning fa hwad de göra sig förtjente till, än de förre arv till det Le redan in» tiehafwa? Jag föreställer mia sakens förhällaNde wara i Vet närmaste följande.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Förslag till ett tillägg i 37 §. Riksdagsordningen. Nio 65 I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Förslag till ändring i 33 §. Riksdagsordningen; Fann Ridderskapet och Adeln för godt, att ConstitutionsUtakotteis berörde Förslag, till den behandling 56 §. RegeringsForrnen föresljrifver, godkänna. Bm 25 öetobcr f. m. 183 Upplästes till Justering och godkändes Ex - peditionsUtskottets under N:o 208 insände förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majtt, i anledning af dess nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, i hvad den rörer allmänna IndragningsStaten. Företogs till pröfning ConstitutionsUtskottets den 13 dennes under N:o 62 aflåtne, samt den 17 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial med föreslående af tillägg i 98 §• Regeringsformen och 63 §• Riksdagsordningen, Herr von Hartmansdorff, Augujl: Jag har för någon tid sedan yttrat min åsigt al delta ämne uti en särskild motion, rörande förändring af Justi titeOmbudsmannens Instruction. Innan denna min motion hann remitteras till ConstitutionsUtskottet, hade emedlertid Utskottens förslag till ändring af 93 §. Regeringsformen blifvit Riksens Ständer understäldt. Utskottet har i afseende på nämnde icke gjort annat , än borttagit det otydliga uti den gamla redactionen i frågan , antingen Ständerne eller deras Fullmäktige i Banken och RiksgäldsContoiret skulle, då en ny vald Justitieombudsman under Riksdag afgår, tillsätta hans efterträdare; men Utskottet har deremot icke borttagit tvetydigheten , huru förhållas bör , om Justitieombudsman under påstående Riksdag afginge jåre det lagtima valet.
I Finland eller på andra sidan riksgränsen, har sådant egt rum, och de invid gränsen på Svenska sidan belägna socknarne bar Kongl. Majit ju redan beviljat antingen anslag utan ålerbetalningsskyldigbet eller andra förmåner för skiftesverkets fortgång, hvilket ver kat högst fördelaktigt, hvarföre, och då öfriga socknar i Norrbottens län äro nära i enahanda ställning, jag vågar föreslå: att Rikets Ständer måtte bevilja ett räntefritt amorteringslån af 20,000 R:dr Runt årligen, till landtmäteri-arfvodens bestridande vid laga skiften 246 Motioner i Bonde-Ståndet 1862. N:o 165. inom Norrbottens län. emot den garanti och öfriga vilkor för medlens återbetalning, som Rikets Ständer anse erforderlig. Om remiss lill vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 22 November 1862. — - Herman öbom, från Norrbottens län. Häruti instämmer: Josef Oscar Almqvist, från Norrbottens län. Af Herman öbom från Norrbottens län, om anslag till lön åt en Agronom inom Norrbottens län. Under de sednare åren har det visat sig, att en tjenstgörande agronom varit under större delen af sommaren upptagen i Norrbottens län, och skulle varit det ännu mera om haris tid för tjenstegöromål i andra län sådant tillåtit. Det år ock naturligt alt förhållandet skall vara sådant, och alt Norrbottens län behöfver en särskild ständigt der stationerad agronom, då länet intager nära *:del af riket, och då de vid afvitlringen i stark tillvext uppkommande nyhemman jemte de gamla fordra mera råd vid odlingarnes rätta bedrifvande än i andra län, der jordbruket ej skall ånyo grundläggas, utan redan hunnit en större utveckling. At berörde agronom skulle tillika uppdragas upprättandet af odlingsplaner för kronohemman och nybyggen samt i sammanhang dermed verkställandet af syner på de redan odlade markerna i stället för kronobeljeningen emot godtgörelse af de medel, som i några år utgått och synes fortfarande böra få utgå dertill. För biträde af agronom vid afvitlringsförrättningarne, vore derigenom så mycket vunnit för jordbrukets framsteg i Norrbotten, alt de derföre utgående medlen icke skulle kunna anses annat än som väl använde.
Betclnhänden. framställt förhållandet roed den öfverklagada Parm-, Bro-, Torgoch Renhållningsafgiften, samt de äldre Stadganden, hvarpå den sig grundar, får Utskottet erinra derom, att Kong!, Maj t, uti 7 §. af Dess den 23 Februari 1789 Rikets Städer och Borgerskap meddelda Nådiga försäkran, har, ehvad rättigheter och Jcrmoner af samina allmänna beskaffenhet, sorn de i nämnde Kongl, försäkran förut införcle, hvarje Stad serskildt, i stöd af Jie* gerings Lagar, Privilegier och Resohitioner innehade, elem alla i gemen och hvar en i synnerhet tillsagt, och under helgd och Priviiegier bekräftat, och synes således i Utskottets tanka Stockholms Stads, genom Berfalldiga äldre Kongl. Resolutionar och Stadganden förunnade rättighet till oftanämnda mätarepenmngars uppbäraude, och följaktligen till den öfverklagade afgiften, äfven böra innefattas uti samma Privilegii Skydd, så vida icke en förändring i benämningen, hvilken förändring Kongl, Maj:t behagat gilla, kan vålla sjelfva rättighetens förverkande, Härvid möta likväl 2ne omständigheter: 1:0 ett afgiften blifvit betydligen 0’- kad, och 2:0 att varorne icke mätas.\ Men Utskottet anser sig, i afseende på den förra, böra erinra, att en viss förhöjning af denna likasom alla andra afgifter, torde vara båda billig och grundad i saken» egen natur, alldenstund afgiften alltid bör bibehålla samma förhållande, dels till myntvärdet, dels till raran, hvars pris »tädae undergått förändring. 1 afseende åter på den sednare omstänuighe. Eesv, celi Ekon. Utsk. Betänkan Jen. 839 ten, kan Utskottet icke lemna oupplyst, att den nya benämningen äfvensom den förändrade Taxan, som innefattar en olika betalningsguind, eller åtminstone ett annat uppbördssätt, än det förut varande, synes just föreslagen för att dels förekomma, dels underlätta mätningen.
Derigenom har befälet åtminstone skett deri rättvisan, att detsamma haft någon utsigt till avancement; men af de nu töreslagna ordalagen synes skola följa, att denna rätt komme att uphöra, och således hvarje plats indragas, så snart dea blefve ledig, hvarigenom Lifbev.Regitets Officerare komme att för all framtid qvarstå på deu punkt, der de nu befinna sig. Huru orättvist sådant vore, bör ej vara svårt att finna. Man har sökt att förskaffa sig kunskaper och skicklighet, och sä helt hastigt blir genom ett R. St:rs beslut all befordran afskuren, och man står der qvar med en lön, som är lägre än alla andra motsvarande löner inom Svenska arméen. Vid föregående tillfällen, H. V. 7 98 Den 11 April e. m. då Regilcn indragiis, hafva Officerarne antingen blifvit, placerade annorstädes eller oek satta på indragningsstat, men deras tjenstgöring liar uphört. Här deremot synes, som de ifrågav:de Officerarne skulle komma att stå qvar vid sina nnv:de loner för en framtid, hvars längd är omöjlig att beräkna. Jag instämmer således i yrkandet om återremiss, på det hela den begärda summan må ställas till K. JV1 :t.s disposition, och önskar att detta må ske i sådana ordalag, att K. M:t ej må deraf på något sålt vara bunden. Hr Björnstjerna: Det kan icke förnekas, att en viss otydlighet är rådande i den redaktion, Utsk:t användt i sin hemställan i afseende på denna punkt, i de sista raderna. Man kan verkligen stanna i osäkerhet, huruvida icke Utskrt menat, att hvarje lön inom ltegitet skulle indragas och besparas, så snart den blefve vakant. Under sådana förhållanden anser jag allt skäl vara för handen att återremittera denna puukt, då Utsk:t utan tvifvel kommer i tillfälle att taga i öfvervägande hvad söm nu här blifvit anmärkt. Hr Bildt, Didrik Gillis:
Härvid tillstädjes de täflande den största möjliga frihet i val af ämne, för så vidt detta endast faller inom uppgifven ämnesgrupp, som ju är synnerligen vid, då den omfattar all qvinlig verksamhet utom hemmet, denna må nu bestå i t. ex. någon lärarinneverksamhet eller i ren handtverksutöfning. 2) För den bästa skildring ur eller uppsats öfver societetsoch sällskapslif utdelas ett pris af 20 kronor. Täflingsskrifter inom dessa tvänne afdelningar få ej öfverstiga fyra vanliga spalter i Idun. 3) För den bästa och rikhaltigaste samling af praktiska råd och rön för hus och hem (afsedda för Iduns smala spalter) utdelas ett pris af likaledes 20 kronor. För täflingsskrifter inom denna afdelning gäller ingen bestämd omfångsbegränsning. X * F " Ett extra pris ~~ %K &amp; på 25 kronor har Redaktionen dessutom beslutit utdela för den bästa beskrifning öfver skandinavisk badort eller sanatorium, ett ämne och en fråga för dagen, då snart de sedvanliga vårfunderingarna för sommarsejouren torde stå för dörren. Täflingsskrifter inom denna afdelning få ej öfverskrida ett utrymme af tre vanliga spalter i Idun. Red. Från qvinnans arbetsfält. Studier från Stockholms horizont af J. N — g. Telefonisterna. * jSflfjet är ej att förundra sig öfver, att qvind y P? nan, i sin från så många håll förkättrade sträfvan att vinna ökad arbetsterräng, genom den allmänna oviljan ofta afskrämmes från att på områden, der mannen af ålder varit allenaherrskande, upptaga en svår konkurrens. Konkurrens är strid och derför ock egnad att skapa bitterhet och hat. Det är derför att könshatet, om det skulle i större utsträckning väckas, innebär så oöfverskådliga vådor för allt vårt sociala lif, som just könskonkurrensen (eller konkurrensen de olika könen emellan) måste gifva hvarje sansad betraktare anledning till betänksam fruktan. Så mycket lämpligare och mera glädjande bör det då förefalla alla vänner af en förståndig qvinnofrigörelse, när ett helt och hållet nytt arbetsområde för henne öppnas, betingadt af nya tider och nya förhållanden.
Lades på bordet. 352 Den 22 November e. rn. Å nyo föredrogs och remitterades till StatsUtskottet Herr von Hartmansdorffs, August deri 20 dennes på bordet lagde Motion, om Riksdagskostnadernes bestridande af RiksgäldsContoiret, så väl under Riksdagens lopp, som efter dess slut. Vid förnyad föredragning af Herr von Hartmansdorffs, August, den 20 dennes på bordet lagde Motion, att samtelige Rikets Ständers Utskott måtte anmodas, att i slutet af deras Betänkande!! uppställa ett bestämdt tilleller afstyrkande i hvarje ämne, blef samma Motion, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, till ExpeditionsUtskottet remitterad. Friherre Ridderstolpe, Fredrik: Det nit hvarmed den sednare tiden så fördelaktigt utmärkt sig, att söka undanrycka glömskan allt hvad i någon mohn kan bidraga till vidare ljus i Ridderskapets och Adelns och med detsamma Fäderneslandets häfder, har föranledt mig att erbjuda Höglofl. Ridderskapet och Adeln ett Document, som jag funnit i min Morfars Mormors Morfars Fars, RiksCanzleren Axel Oxenstjernas Archiv. Det är nemligen Konung Sigismunds för Ridderskapet och Adeln Den 22 November c. m. 353 Adeln utfärdade Privilegier af den io Julii i5q4 i Original. Då denna handling nu vördsammast erbjudes Ridderskapet och Adein, anhåller jag endast lika vördsamt, att en Copia deraf måtte lemnäs mig från RiddarhusUtskotlet, för att för,varas på samina ställe, der originalet blifvit funnit. Herr RosenbladBernhard: Sedan Friherre Ridderstolpe gjort Ridderskapet och Adeln en present, så mycket dyrbarare, som den tillhört den store och oförgätlige Axel Oxenstjernas Samlingar, hemställer jag, om icke Ridderskapet och Adeln behagade förena sig med mig uti att derföre hos Friherren aflägga Ståndets tacksägelse.
Elfsborgs län 1 650: — 1,500: — 3,150: — Göteborgs dito 8,200: — 32,000: — 40,200: — Hallands dito 2.400: — 16,800: — 19.200: — Jönköpings dito 300: — 1,500: — 1,800: —- Kopparbergs dito 10.000: — 8,050: — 18,050: Wermlands dito 1,000: — 7,000: —■ 8,000: - 23,550: — 66,850: - 90,400; 28 - Deremot hafva nedanstående belopp utaf de till undsättningar mot återbetalningsskyldighet beviljade medel blifvit under revisionsåret af vederbörande återbetalda: Hallands dito 300: — Jönköpings dito ' 1,833:33. Norrbottens dito 3,000: — Skaraborgs dito 2,500: — Westerbottens dito 4,719: 90. Östergötlands dito 2,100: — Summa 132,944: 2. C). Avesta ftvono -ins petition. Af årets räkenskap, granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning, inhemtas följande: Debet. Koppar. Riksmynt. Centn. skålp. ort. Balans från år 1860: R:dr. öre. 234. 45. — Behållning vid Avesta 16,116: 35. Någon anmärkning från Revisoiernes sida har härvid icke förekommit. — 29 — Kongl. Mynt-verket. Dess räkenskap, som blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning och ej heller till någon erinran från Revisorernes sida föranledt, utvisar följande förhållande : Debet. Balans från år 1860: Uppbörd. Myntskatt å guld och silfver 11,105: 40. Stockprof å dito dito # 156: 11. Vinst å utmyntningen 13,369: 79. I ever ering:
Konungen gladde (Qualité Inghilterra) härstädes lagrad sedan 1891. Vid undersökning af handelskemisten befunnen, enl. intyg, fullgod. Garanteras utmärkt. Pris kr. Finnes endast hos K. A. Nydahl &amp; C:o S t o c k Kikah o l m och, 2 Allni. S t u telefon replun 2 (DUN 332 sig däråt, ly han menade, att ett folk icke lefver af bröd allenast, och därför uppmuntrade han alltjämt till nya försök att lösa problemet. Men då många af de store tänkarne blefvo vansinniga genom sina funderingar och andra af förtviflan hängde eller dränkte sig, blef konungen vred Han kallade magikeru till sig, klandrade honom häftigt och hotade att döda honom, om han icke genast yppade för honom vasens innehåll. Magikern bugade sig tyst, gick ensam med konungen in i salen och medtog två stegar. Båda stego därpå upp för att kunna se ned i vasen. Magikern öppnade locket genom att slå på det med ett guldstycke och trädde därpå tillbaka; konun gen böjde sig ylterst nyfiken öfver kanten. Han böjde hufvudet till höger, han böjde det till vänster. Hans blickar sökte ofvan och nedan, de fl ögo längs utefter väggarne, ned till foten och upp till halsen. Plötsligt höjde han vredgad upp hufvudet, hans ögon rullade vildt, och rasande skrek han till magikern: » En eländig lögnare är du, en gemen svindlare! Ingenting finnes där! Och detta är de skatter, som skulle lända mitt folk och eftervärlden till välsignelse? » Men magikern förblef lugn och visade leende på skåpen i salen: » Där, min konung, äro skatterna. Utan vasens obekanta innehåll skulle dessa odödliga skatter icke finnas till. » Den gamle konungen teg och mönstrade skåpen. Båda stego långsamt ned för stegen. » Och dock, » sade konungen, » förargar det mig, att jag, gamle man, så har låtit föra mig bakom ljuset. Det är första gången i mitt lif, som jag på detta vis blifvit lurad. » » Första gången? » frågade magikern leende och strök långsamt sitt långa skägg.
Utskottets N. o g5, i anledning af väckt fråga ont förändring i stadgandet, rörande Läste-afgift för fartyg, som förses med Turkiska Pass; rn. m. N:o 100, rörande yrkad rättighet för Extra roteringsskyldige, att anställa legning in* om Bevärings-åldren ; go Prat. Utdrag den 19 Maji l8ag; N:o 101, i anledning af väckta Motioner om förbud emot införsel af Danska Hästar; och N:o 102, i anledning af väckt fråga om skyldighet för Norrländska Allmogen att vara försedd med bevis, alt de varor, sorn af bemäide Allmoge försäljas i Stockholm 5 aro af egen gårdsafvel. S. D. Föredrogs i. nyo och bifölls Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 25', angående Herr August von Hartmansdorffs Motion om en förändring i 26 af Justitia?— Ombudsmans-Instructionen. S. D, Efter förnyad föredragning af Banco-Utskottets Betänkande, N:o 42, i anledning af de inom trenne RiksStånd gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 31, om ytterligare åtgärder för Silfverköp, samt fortfarande Silfverinvexling, fann Standet, som den 9 sistlidne April bifallit Be-! tänkandet, N:o 31 , för godt att låta dervid bero; och beslöts, att förstnämnde Betänkan™ de skull» läggas till Handlingarne, SD. Vid förnyad föredragning af rié-} dannämnde Stats-Utskottets Utlåtanden, fatta» de Ståndet följande beslut; N:o J24j P/of. Utdrag den ig Maji t 5 29. 81 N:o 124, i anledning af några uti Kgl. Majlis Nådiga Proposition om Stats Verket» tillstånd och behof förekomna allmanna frågor : 1:0. Yttrandet deröfver, att Kgl. Majjt såsom en allmän grund för Stats-utgifternas bestämmande antagit , att myntvärdet skall , genom Rikets Ständers åtgärder vid denna Riksdag, bevaras fran ytterligare försämring.
Då hela detta belopp nu utgör 6,442 R:dr, men öfverskotta i tillgång,ir 3,920: 32, uppgår således den för nyssnämnde behof erforderliga summan till 2,521 R:dr 16 sk. Dessa medel blifva dock ej disponibla förr, än i den mån nu vid Allmänna Magazins-kontoret anställde tjenstemän från sina ionehafvande befattningar afgått och de överskjutande 3,920 R:dr 32 sk. till statsverket hunnit besparas. I öfverensstämmelse med hvad Utskottet ofvan anfört, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer, utan alt antaga Kongl. Maj:ts nådiga proposition, i hvad den angår Statskontorets lönereglering, måtte medgifva, att Kongl. Maj:t af de på Allmänna Indragnings-staten för närva rande till aflöning åt tjpnsternännen vid Allmänna Magazinskontoret anvisade 6,442 R.dr, sedan 3,920 R:dr 32 sk. deraf kunnat efter afgående tjenstemän statsverket besparas, må ega att tillsvidare, för de till Statskontorets handläggning hörande ärendens oafbrutna gång, använda återstående i mån af afgång disponibla blifvande 2,521 R:dr 16 sk., samt alt de för aflöning vid Chailre-Sigillataj—verket på riksstat uppförde 3,516 R:dr må blifva qvarstående under hittills varande rubrik. 12 Stats Utskottets Utlåtande, Jtl 88. I öfverensstämmelse barmed ar förra anslaget för Statskontoret oförändradt uppfördt på Riksslaten till sitt förut varande belopp. Char tce-sigi/latw-ver ket. 3io Enär, enligt Kongl. Majlis förslag, det till löningar å Riks-staten uppförde anslag 5,816
Jag har med största uppmärksamhet afhört de anmärkningar, som blifvit gjorda emot den tulltaxa, som af comiterade blifvit utarbetad; men jag båticke kunnat upptäcka något väsendtligt, som icke redan finnes besvaradt uti det af comitcen afgifna betänk. Vid sådant förhållande, och då jag har mig bekant, att R. o. Ad:s bord dignar under mängden af mål, som vänta på remiss, skulle jag handla orätt, om jag vid detta tillfälle upptoge en tråd af ämnet, hvilken skulle föranleda länga discussioner. Jag inskränker mig således nu till att endast fästa uppmärksamheten derpå, att det icke är derföre, att jag instämmer uti de gjorda anmärkningarna, utan derföre, att jag vet, att på annat stalie vederläggningar på desamma finnas för Utsk. att tillgå, som jag nu icke vidare yttrar mig, utan förbehåller mig, att, då ämnet kommer tillbaka från Utsk., få fullständigare utveckla mina tankar, och derigenom tilläfventyrs verka på det beslut, Ståndet kommer att fatta. Hr Rosenblad, Bernhard: Jag skall inskränka mig till att upptaga näst den siste talarens yttrande i ett enda hänseende. Ilan har sagt, ätt näringarne ägde rätt att fordra consequens och säkerhet uti de författningar, som finnas; han har sagt, att man icke skall brådstörta Öfvergången till det olikartade systeme, man rtu vill införa. Dervid vill jag endast fästa Ståndets uppmärksamhet derpå, att denna förändring har räckt i 17 år. Redan vid :8a3 års riksdag proclamerades det systeme, man nu söker att bereda. Det är redan to år sedan, nemi. år i83o, som, i den dåvar. comitéen, fabriksidkarne från den största fakriksstad i Riket förklarade, att de endast önskade få 10 år på sig, för att bereda sig på öfvergången till detta systeme. Nå väl! de 10 åren äro nu förflutna och de hafva således erhållit det uppskof de åstundat
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 21 dennes bordlagda Betänkm: N:o 52, i anledn. af väckta motioner, i fråga om ersättning åt boställshafvare (ör bekostande af grunddikning eller af större odlingar å boställsjorden; N:o 53, i anledn. af väckta motioner rörande befrielse för lärjungar vid rikets högre Elementarläroverk äfvensom för elever i folkskolelärare-seminarier från deltagande i beväringsmöte; N:0 54, i anledn. af väckt motion i fråga örn fördelningen emellan socknar inom samma pastorat af återvunnen helgonskyld; samt N:o 55, i anledn. af väckt motion om upphörande af penningeinsamlingar vid bröllop och barndop. Anmäldes ocii bordlädes från nedannämnde Utsk. inkomne Utlåt., Mern. och Betänkm, nemi. från Stats-Utskottet: N:o 53, ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens sjunde Hufvudtitel; Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utskottet: N:o 1, angrnde arfvode åt Utsk:ts Sekreterare; N:o 2, i anledn. af väckta motioner, innefattande förslag till lättnad uti rustningsskyldigheten; Den 24 Februari. Lag-Utskottet: N:o 24, i anledn. af väckta motioner om förändrade stadganden i afseende pä vilkoret) för rättighet att fullfölja mål hos Hofrätterna och Högsta Domstolen; Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t: N:0 2, i anledn. af väckta motioner om ändring af gällande stadganden i fråga om skyldighet att bygga och underhålla vägar och broar; Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:h N:o 56, i anledn. af väckta motioner ang:de undervisningen i Elementar-läroverken och dermed sammanhängande ämnen; N:o 57, i anledn. af återremiss af Utskds Betänk.
Vid 1817 års Riksdag fästade Kongl. Majrt, i dess då afgifne Nådiga Proposition, Rikets Ständers uppmärksamhet på den menliga verkan, som genom det Den ai Maji f. m. 43 fallna myntvärdet hade uppkommit uppå ett anslag, hufvudsakligen afsedt till inköp af rudimaterier och färdige eifecter, hvilkas qvantiteter icke kunde minskas, men hvilkas pris i allmänhet stegrats i samma förhållande som myntvärdet fallit, hvadan Kongl. Maj:t föreslog, att den i8ioanviste million måtte derefter utgå med ett tillägg, motsvarande skillnaden emellan den cours i Hamb. Banco, som noterades, då millionen år 1809 af Kongl. Maj:t begärdes och den år 1817 gällande medelcours. Coursell var den 5 Julii 1809 oc^ ^en 29 Nov. 1817 104 sk., och'utgör den summa, som efter denna grund skolat tillkomma FörsvarsVerket, utöfver hvad under 10 år eller från och med 1819 till och med 1828 erhållits, en difference af icke mindre än 5,oi8,32i R:dr 25 sk. 9 r:st.; och beräknas skillnaden emellan 62 sk:s cours, som var dagens cours den 5 Julii 1809 och medelcoursen för åren 1819 till och med 1828, så uppkommer en skillnad af 9,85i,654 R:dr 41 sk' 9 r'st., som för Armeens och Flottans materiela behof under de sista 10 åren mindre blifvit anvist, än hvad 1809 och 181 o årens Ständer ansågo oundgängligt för bevarandet af Rikets sjelfständighet. Jag anhåller, att