Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vanligen trädes i dessa trakter en fjerdedel eller en femtedel af åkern och det öfriga besås med Höstoch Vår-hvete till omkring -j-g^-delar, Höst och Vår Råg 12, Korn 6, Hafre 5o, Blandkorn 6, Ärter 2 och Potatoes 24 sådane delar. Hafre är således ännu hufvudsädet, men detta ökas icke mera på odaljorden, utan uttränga snarare der något af Råg och Potatoes, hvaremot nyodlingar merendels besås med Hafre. —- I den del af Westergöthland, som närmast tillgränsa!’ Götha Elf, är brukningssätt^ i så måtto skiljagtigt, att der sås mindre af Hafre, men mera Arter och Korn, samt dessutom Bönor till betydlig proportion. Invånarne uti de till Länet hörande Södra Häraderne af Westergöthland fortfara deremot allmänt med det af ålder brukliga Ensädet, undantagande någre Ståndspersoner, som begagna trädning och vexelbruk, då vanligen trefjerdedelar af jorden besås, 5 med Larsmässo-Råg och hälften med Korn, Blandkorn, Hafre och Potatoes. Annars nyttjas i dessa trakter föga höstutsäde, utan besås öppna åkerjorden helt och hållet med Vårsäd, bestående af något Råg, till en i3 ungefärlig tiondedel, af ganska litet Korn och Ärter, men hufvudsakligen af Blandsäd och Hafre, samt för öfrigt af Potatoes, som alltmera tager öfverhand; och måste, utan tvifvel, orsaken till detta allmännast antagna brukningssaltet, med ensäde, sökas dels uti den till åker användbara jordens inskränkta rymd och dels uti dess magra beskaffenhet, som gör den mindre tjenlig för annat, än svagare sädesslag. Lin trifves öfverallt i Länet och edlas jemväl på de flesta orter till husbehof; men inom Marks Härad skötes odlingen och beredningen af denna växt i stort och med omsorg, samt tillverkas deraf väfnader till betydligt afsalu. Hampa odlas endast på spridda ställen och i ringare skala; så att afkomsteu icke fyller Länets behof.
N:o 41, i anledn. af väckt motion om anslag till förhöjd lön åt en skollärare i Östhammar; i4 H. 22 170 Den 7 Oelober e. m. N:o 42, i anledn. af vackt fråga om inrättande af én skola i Arvika köping; N:o 43» i anledn. af väckt fråga, att säterier, äfvensom rå- och rörs-hemman, måtte deltaga i fjerdingsmans aflöning; N:o 44) angtde dispositionsoch jordägande-rälten till de s. k. kyrkohemmanen i Halland; N:o 45, ang:de besittningsrätten till annexe-, stom-, mensaloch kyrkohemman i Skåne, Halland och Blekinge och Bohus län, för de å dessa hemman antagna åboer; N:o 46) i anledn. af väckt fråga, att de s. k. bibeltrycksrnedel, som årligen erläggas af pastorerne på Gottland, mätte användas till folkundervisningens befrämjande derstädes: N:o 47> i anledn. af väckt fråga om lifgifvande af en officiel tidning; N:o 48) i anledn. af väckt motion, att den spanmål, som upphandlas för statsverkets räkning, mätte levereras efter vigt; N:o 49) > anledn. af väckt fråga om en lika beskattning å all jord inom Riket, m. m.; N:o 5i, i anledn. af väckt fråga om skyldighet för embetsoch tjenstemän m. fl., alt, då de företaga resor i K. M:s och Kronans ärenden och på Dess bekostnad, färdas på ångfartyg, der sådant sig göra låter; StatsBancooch Lag-Utskotten: N:o 5o, i anledn. af Peter Pehcssons från Calmar län motion om upphörande af Bankens och Riksg.cont:s forum privilegiatwm; Be villo.- samt Allm. Besvärsoch Ekon.- U tskotten: N:o 5, i anledn. af gjorda amnärktaTr vid sammansatta Utsk:ns betänk.
Jag anhåller att fä helt och hållet instämma uti hvad Hr von Stockenström nyss anförde och för öfrigt, i anlcdn. af Hr af Ströms motion, äran fästa det vederbör. Utsk:s uppmärksamhet derpå, att ifråga om skogsplantering kunde mycket vinnas om man här, (såsom förhållandet är i vissa delar af Tyskland) stiftade en lag, som stadgade att hvarje mantalsskrifven yngling på landet, skulle vid inträde i äktenskap vara skyldig att, innan lysning finge honom beviljas, inför vederbör, styrka: att han planterat 20 å 30 träd, ty inom 50 år voro dessa fullt uppväxta och ingen fara för handen af vedbrist. Remitterades till Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm. Föredrogs och remitterades till LagUtsk. Hr Hammarbergs, Carl Axel, d. 11 dennes på bordet lagda motion, ang:de utmätningars verkställande af länsmännen, på desses eget ansvar. Föredrogs och remitterades till Ridd.Utsk. Frih. von Sted ingks, Styrbjörn, d. 11 dennes på bordet lagda motion, ang:de stadgande af böter för den ledamot af R. o. Ad., som förfallolöst uteblifver vid Bänkm:s-val. Föredrogs Hr Hedehstjernas, Wilh., d. 11 dennes på bordet lagda motion om upphäfvande af det i K. cirkulärbrefvet d. 7 Juli 1841, meddeldta stadgande, ronde fångars transporterande. Frih. Cederström, Jakob: Jag ber att först fä fästa mig vid en punkt i denna motion, nemi. den följande: ”Detta stadgande har dock ej beredt allmogen eller de skjutsskyldige annat än en indirekt förmån, nemi, minskning i skjutsen, men deremot Den 15 D e c b m b e r f. ni. 217 en betydlig och ej motsvarig tillökning i Statens utgifter, lill hvilken äfven de skjnlsskyldige lemna bidrag samt tillfälle för dem, som till länshäktet införpassa bötesdömda eller andra fångar, att pä egne eller legde hästar förtjena tredubbla skjutspenningar.
Beväringsmanskapet, bestridda kostnader för » 77. Bilagan litt. N. vid » 77. : Bibliotheket, Kongl 195—196. Blesserade officerares pensionsfond » ‘ 15. Blindas och döf stummas institut » 266—267. Boställs-kassan, Militie» 73-74, 76. 297-300. toft » t&aiufrt — 367 — Revisions-berättelsen. Utlåtandena. »flsbjiaJållu .nstlsJtJrsd-Buoierv^H Brandväsendet och yttre lyshållnitigen å Stockholms slott ' sid. 179. Bref, med posterna expedierade Brister k statsanslagen — å statsverkets inkomster... Bilagan litt. D. vid Byggnader och reparationer, anslagen till Byggnadsmedel, Stockholms slotts Bötesmedel, General-landtmäteri-kontorets Carlbergs Krig s-akademi Carl Gustafs stads gevärsfaktori... Carlsbad, ersättning till svensk Brunnspredikant i Carlshamns elementarläroverks räkenskap — Navigationsskola Bilagan litt. O. vid Carlskrona elementarläroverks räkenskap — station af Flottan Carlstads stifts Konsistorii räkenskaper Carolinska Mediko-kirurgiska institutet .. Cellfängelse-byggnader, anslagen till Christianstads elementarläroverks räkenskap Civil-ingeniörers bildande vid Marieberg Civilstatens pensionsinrättning Bilagan litt. P. vid Dahlby kungsgård och stuteri Danviks hospital i Depositions-råkningar, Öfverståthållare embetets Depot, Flottans, i Götheborg Drottningholms broars arrendemedels fond Drottningholms och Svartsjö slotts räkenskaper Drottninghuset Döfstummas och blindas institut Ecklesiastik-verk, Lappmarks, fonden för Ekonomiska karteverket Ekplanteringarne Elektriska telegrafverket Elementarskolan i Stockholm Elementarläroverkens räkenskaper Elevskola, Trädgårdsföreningens Elfstedtska pensionsfonden, bilagan litt. P. vid Enkeoch pupillfonderna. ; Bilagan litt.
Ja, i sanning, jag fruktar, att, om sjelf11a egarne till den intecknade jordan kornni o i tillfälle att afgöra della låneförslag , skulle det röna samma öde, sorn det till handelns befrämjande framställda vederfors inom Borgare-Ståndet. Det vore ock besynnerligt, om, genom användande af några millioner R:dr i lånevag , det skulle lyckas ati nedsätta räntan under hvad som den är i sjelfva det på penningar och capital rika Frankrike, för lån , sorn endast å den gäldskyldigeä sida äro uppsägbara. Jag kommer nu till eli ämne , hvilket man , under en mångårig vanvård , till den grad inom oss vant sig förbise, att jag verkligen, lör ovanligheten af dess upptagande i sin helhet, genast befarar, att man skall mota mig med invändningen, att detsamma icke hörer till saken , så mycket mera , sorn det i Konungens egen Nådiga Proposition heter: ”att det vore öfverflödigt att vid delta ”tillfälle utveckla alla orsakerna dertill , alt ”Svenska åkerbrukets framsteg under de sist ”förflutna ao åren icke i samma nion verkat ”till producenternes ökade välstånd”; men då icke allenast vid detta tillfälle , utan nästan vid alla under hela den 13 månaders långa och nu ytterligare sig förlängande Riksdagen , denna magtpåiiggande utveckling Allin. Btsv. o. Otc. Utsi:. Uti. N:o 177. n af orsakerna iill det förfall, hvaruti landets gamla modernäriugar, åkerbruk och boskapsskötsel, sig befinna, blifvit både af Styrelsen och Rikets Ständers Utskott förbigången; då likväl från undersökningen härom det enda sanna hjeipmedlet är att härleda; då tiden i alla fall skall upptagas med låneprojecter, som antingen, efter min öfvertygelse, endast skola förvärra det onda , eller förhala tiden för det rätta botemedlets inträdande; så må det ursäktas mig, om jag gör någon afvexling med ämne i min framställning , hvilket dock har till föremål detsamma, som Konungens Nådiga Proposition : upphjelpande af jordbruket, hvilket Kongl. Maj;t ansett vara uti en bekymmersam ställning.
Hvar och en i Stad eller Köping för sin person skattskrif veu och derstädes valberättigad skall, så framt han icke vid nästföregående mantalsskrifning eller, deref ter, sist inom Mars månads slut hos den tjensteman, som röstlängden uppgör, af sagt sig valrättens utöfning i Staden eller Köpingen, och öfver den afsägelse uttagit bevis, i Stadens eller Köpingens röstlängd antecknas för den rösträtt, han i Staden eller Köpingen eger. Vill han der, med stöd af 3 $, för rösträttens utöfning räkna sig lill godo annorstädes innehaf vande hus, tomt, jord, bergsbruk, eller annan lägenhet, eller idkande yrke, skall han inom ofvan sagde tid den afsigt anmäla och sitt anspråk styrka. !/ ill någon, som icke är i Staden eller Köpingen för sin person skattskrif ven, derstädes, med stöd af 3 §, rösträtt, som han enligt 1 och 2 morn. 1 eller 3 innehafver, utöfva, skall han den afsigt å ort och tid, som ofvan sagda äro, skriftligen anmäla, och derjemte styrka, så väl samina afsigts anmälan å den ort, der han för sin person är skattskrifven, som ock de förhållanden, hvilka enligt förstnämnde S kunna förökning af hans () Tior till Constitutions-Ulskottets Memorial, N\o 85. rösträtt medföra. Finnes han dä berättigad att ali sin rösträtt i Staden eller Köpingen utöfva, varde dä i dess röstlängd för all den rösträtt upptagen. 12 §. Röstlängden insändes inom nästföljande Maji månads slut till Stadsrätten s hvilken under Junii månad samma år låter den ä allmän sammankomst af Stadens samtliga, valber ättigade, i Rättens närvaro, granskas, öfver alla de anmärkningar, som då andragas, skall föras protocoll. drtmärkningarnes pröfning åligger Stads-rätten; och de, som godkännas, antecknas också i röstlängden. Efter fulländad granskning underskrifvas röstlängd och protocoll af Stads-rätten samt minst fern valberätti gade.
163 låta verkställa de för spelkort föreskrifna konvoluters tryckning vid enskild tryckeri-inrättning; JM 362, i anledn. af väckt motion ora en förändring af föreskrifterne, rörande Statsbidrag till allmänt nyttiga arbetsföretag; JM 363, i anledn. af väckt motion om lyftning på en gång af hela det för sänkning af sjöarne Asunden samt Stora och Lilla llengen m. fl. sjöar inom Hanekinds och Kinda Härader i Östergöthland beviljade låne-understöd; Oan ko-Utskottet: JM 88, i anledn. af erhållen återremiss af åtskilliga punkter uti Mern. JM 67, med förslag till ändring af föreskrifterna i 2:dra Afdeln:n af Banko-Reglementets 4:de Artikel; JM 89, med förslag lill föreskrifter i 3:dje och 4:de Afdeln:ne af Banko-Reglementets 3:dje Art.; Expeditions-Utskottet: JM 16, i anled. af återremiss å skrifvelse-förslaget JM 181. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 9 på aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. Onsdagen den 22 November 1854. Plenum kl. \ 1 på dagen. Justerades 7 prot.-utdr. för den 21 dennes samt pleni-prot. för den 28 sisth Juli.' Föredrogs den af Gr. Lagerbjelke, Gust., den 11 sistl. Augusti gjorda, men då bordlagda och sedermera, i afvaktan på R. St:rs definitiva beslut ang:de bränvinstillverkningen, hvilande hemställan, att R. St:r måtte besluta, att hos K. M. i underd. anhålla, det K. M. täcktes låta utfärda den OrdningsStadga för större brännerier, som kan vara af behofvet påkallad. m Den 52 November. Gr. Lagerbjelke: Uti den för bränvinstillverkningen ut* färdade lag omtalas en dessutom befintlig ordningsstadga, såsom t. ex. i G4 §:n.
Eller om han, trotsande föräldrar att sjelfva handhafva sina barn, och förbud oeh förmaningar, med sin boll slår ned det är då nödigt att med yttersta omsorg välja t. ex. en dyrbar lampa och ser, att han, som de personer, som skola vårda de små. Naturbegått förseelsen, undslapp bannor, under det ligtvis kan detta gälla blott om antingen de att hon, som han trotsat, får kanske häftiga föräldrar, hvilkas ställning i samhället tvingar sådana, för det hon » icke sett efter honom » dem att lemna tillsynen om barnen åt andra, — hvad är dä naturligare, än att han får klart för sig, huru det skall gå till att sjelf undkomma straff genom att skjuta skulden på andra? En förståndig moder tager derför aldrig i barnens närvaro deras parti mot tjenstfolket. Har verklig orättvisa mot barnet blifvit begången, kan man ju lika lätt straffa den samma efter, som före eu undersökning af saken. Säkrast är att icke i första ögonblickets hetta banna vare sig den ena eller den andra; genom att sålunda visa sin uppriktiga önskan att vara rättvis, tillförsäkrar man också sina barn ett vida vänligare bemötande från tjenstfolkets sida och sig sjelf en betydligt större aktning, än om man utfar i förebråelser, som sedan befinnas vara orättvisa. På samma gång ger man barnen ett godt föredöme och ingifver dem trygghet, då de se, att modren icke förhastar sig, utan först undersöker, innan hon dömer. Lika litet bör man i tjenares närvaro taga deras parti mot barnen, så franit icke någon berättigad fordran på upprättelse skulle nödvändiggöra sådant. I vanliga fall är ju dertill nog att låta barnen bedja den förorättade om förlåtelse, och detta är något, som man icke bör försumma. Mänga föräldrar finna detta motbjudande, och barnen göra det må hända också ogerna, men det bör dock ske. Börjar man blott i tid dermed, då barnen ännu äro små, blir det dem icke det ringaste svårt, och deraf få barnen ett godt intryck — i deras medvetande inkommer, fast de ej förstå det, redan nu en uppfattning af menniskovärdet, som gifver dem en god grund att bygga på för framtiden.
Detta allt, jemte hvad Landshöfdingen för öfrigt i underdånighet anfört rörande sättet a£ Tackjerns - Afgiftens upbärande in Natura m. m., håfve WI i nådigt öfvervägande tagit; och sorn. af hvad utaf Landshöfdingen blifvit anmäldt, WI i Nåder inhämtat, att med unda'ntag, så väl af Carlskoga Bergslag, bestående af Carlskoga, och Bjurkärns Sochnar, som af Knista och Hidinge Sochnar uti Leke Bergslag, hvilka i ali-* mänhet med någon mindre jemkning ingått uti Wår, Bergslagerne gjorde Nådiga Proposition, att för de innom desse Sochnar inroterade 72 Soldater erlägga den föreslagne VacanceAfgiften, Bihang till RiksSt. V StatsUtskottets Betänkanden. de öfrige Bergsslagerne med fullföljande tili en del af deras före detta ingifne underdånige Besvär öfver sjelfva Roteringen, icke med andre vilkor i propositionen ingått än att Roteringen nedsättes till hälften och derunder, då de förklara sig nöjde att, med åtskillige andre förbehåll betala somlige 7-§ S#:d, andre 6'-, 6 och 5 Stind Tackjern; Altså och då således grunden för det manskap eller deri Vacance - afgift desse Bergslager böra upsätta eller erlägga, icke kan med säkerhet upgöras innan de underdånige besvären blifvit pröfvade, och detta åter icke kan ske förr än de från Eder deröfver infordrade underdåniga utlåtanden inkommit, håfve WI funnit frågan om Bergslagernes Roterings skyldighet i mer eller mindre mohn för det närvarande icke kunna i Nåder afgöras.
Län för anskaffade kläder åt Vargerings-manskapet under sista kriget mot Ryssland; om en MilitairLärares anställande vid Upsala Academi©; om medels anslående till befordran af Växel-undervisningen; om användandet af Djekne-penningarne i Hernösands Stift; i anledning af väckt Motion, om inlösen vid RiksgäldsContoiret af 12 stycken skadade Credit-sedlar; om inköp för StatsVerkets räkning af åtskillige trähus i Götheborg; angående väckt fråga om belöning till Herrar Fullmägtige i RiksgäldsContoiret för deras hafde möda vid utredningen af f. d. Filial-Disconterne; angående anstånd med inbetalningen gen af innevarande års allmänna Bevillning; rörande fördelningen utaf afgifterne till Wadstena Krigsmanshusoch AmiralitetsKrigsmanshusCassorne; angående beräkningen af StafsVerkets inkomster till nästa Riksdag; om förhöjning i missräknings-penningarne för Casseurerne i CreditSedelverkets SmåsedelsCassor; i fråga om Lösen till Skatte af tvänne i och vid Gefle varande Krono Laxfisken-, om understöd för Sillfisket i BohusLänska Skärgården; rörande verk - Den 27 Maji J. m. stallcl undersökning om Kronans förpantade Hemman och Lägenheter; örn ersättning till Uddevalla Stad för Tertial och Sextal af Accisoch Bakiigns-penningar; angående utdelning af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid i8i5 samt 1817 oell 1 $ 18 års Riksdagar; om upplysningarnes infordrande, hvilka och huru många byggnader Kronan äger m. m., samt i anledning af Deputerades Berättelse, rörande KrigsRedogörelseoch RevisionsVerket. Statsoch Banco-Utskotten:
Dä livori 6ommitterade anfört, rörande Ilall-ordningens stadganden om /»- /„'r?i>s-kr/'Aek»r'6§ sk^ldigliet alt, i k^sättningsliäkte afarbeta skuld till mästare eller kuskönder, as^ftade ändring, icke > allmän Divil-Dsg, utön i en speciel ekonomisk Dörfattiiing, kvilken syntes kunna 3/ Kongl. Alajtt, om anledning dertill förekowms, utzn Kikets blunders medverkan u>)^kgfva8 eller förändras, kemstallde Klögsle Domstolens fleste Dedamöter, 3tt Dommiltergiles förslag i den delen mätte klifva det öfriga sränskiljdt, oell efter inkemtande ok de närmore u^^I^sningar, som kunna finnas si nöden, r administrativ väg afgjordt. llögsts Domstolens kemälds Dedamöter funno väl förslaget ej omfatta allt, kvaä kitinfilli angående besättning är i lag stadgadt, derom fullständiga föreskrifter svårligen torde kunna förr, än i sammankang med gräfningen af förslaget till n^ LivilDag, meddelas, men ansago deraf kinder icke mola, att emedlertid ma komma under öfvervägande ^'omn^/rf/rFKn r »» A>ä//a»a/e som förslaget uggtager; kvarötver Högsta Domstolen alitsa korde utlåta sig. Knär bveriges I-ggar stadga nog ofta edgäng oek det vore att ketura, att verkan derak varit för den allmänna kade redligketsock religionskäoslan otördelagtiZ, Kunds Högste Domstolens deste Dedamöker ej understödja förslaget i 3 §., angående utväg (sr. besatt gerson att genom kouggtccknings-ed återvinna friketen. > ,/V^o 68. Deremot ansägo desse klögste Domstolens Dedamöter sig börg äberopa de Högste Domstolens fleste Dedginöters, viel granskningen gf förslgget till n^ Livil-bag (7 6ap.
Erfarenheten har nu visat motsatsen sedan Just.-ombudsm. velat åt instruktionens föreskrift om hans åliggande att utreda lagskipningens tillstånd i riket, gifva den tydning, alt dermed afses icke blott öfversigten af sådane förhållanden i allmänhet, hvilka kunna föranleda Just.-ombudsm. att föreslå ändringar eller förbättringar uti gällande lagar och författningar, eller utvisa, att missbruk finnas, hvilka borde afhjelpas och förekommas, utan alt derutöfver Just.-ombudsm. äfven vore behörig att, å embetels vägnar, ingå i granskning af serskilda mål af en helt och hållet egen beskaffenhet och uttala sitt omdöme om behandlingen deraf och det domslut som blifvit meddeladt. En fri granskning af domstolars och embetsmyndigheters förhandlingar är genom tryckfrihetslagen medgifven, men under vilkor, att handlingarne eller ett fullständigt sammandrag deraf, eller species facti, befordras lill trycket, sä att allmänheten deraf kan fatta ett bestämdt omdöme om rätta förhållandet. Skulle derutöfver tillvitelser göras emot domare, parter eller vittnen, sorn äro för dem förnärmande, så är vägen genom tryckfrihetslagen öppen, att göra åtal, och vinna uprättelse. Detta angår likväl endast sådane skrifter, på hvilkas författare sjelfve det beror att befordra skriften till trycket eller icke. Så är icke förhållandet med Just.-ombudsm:s embetsberättelser. Desse skola ovilkorligen tryckas och utdelas, hvilket icke beror på Just..-ombudsm:s fria vilja och tryckfrihetslagens föreskrifter kunna följaktligen, i afseende på dem, icke emot honom tillämpas. När nu Just.-ombudsm. icke begagnar den honom, lika med hvarje annan Svensk man, tillkommande frihet, att, på sätt tryckfrihetslagen föreskrifver, ingå i granskning utaf afdömda mål, utan han å embetes vägnar upträdcr både såsom Åklagare och domare, då upstår ett förhållande som icke öfverensstämmer med det begrepp om rätt och rättvisa vi hitintills gjort oss i vårt fria fädernesland. Just.-ombudsm. är då upliöjd öfver lagen och kan saklöst uttala de mäst förnärmande och förklenliga omdömen om andre personer, hvilka såsom domare, parter eller vittnen haft beröring med någon rättegång.
Jag är lycklig nog att för det närvarande, ej för egen räkning och föga för de med mig i 6amma Fögderi boende, behöfva klaga, emedan man ej alltid får sveda allt hvad Indit är. Jag förer blott andra mine landsmäns talan , som beklaga sig öfver grufveliga vexationer af Länsmännen i och som det ej var längesedan jag och mina, samt nästgränsande sockenboerhadeensådant Länsmans despot i vårt district, så är förhållandet i friskt minne och kan nu så mycket bättre senteras. Hvad sora är gemensamt för alla, är den af Herr Grefve Gyllenborg omnämnda sed, som Länsmännen tagit sig, att genast från kyrkorne återfordra sina kungörelser, så snart de äro uppläste. Då desse kungörelser ankomma med kyrkoposten, oftast er>dan Gudstjensten är börjad, och genast sä lort de äro uppläste, skola återsändas, i stället, att som borde ske i socknesfugorne uppspikad till allmän kännedom af hvad som Den 26 Februarii, 847 bör efterlefva*; så frågas först, hvad controll har man att en sadan kungörelse är lagenlig? och med hvad skäl kan det fordras ett allmänt iagttsgande af hvad således blifvit påbjudit? då en stor del af allmogen ej vid uppläsningen varit närvarande, och man ej kan vänta att de sorn hört den uppläsas, om de ock fattat dess rätta innehåll, skola kringgå och meddela det åt alla de andra. Vid utmätningar, hvilka ty värr nog ofta äga rum, tillgår alltid på det sätt, att oftast Fjerdingsman, åtföljd af en Nämndeman och ibland Länsmännen på detta sätt escorterade, fara i kring att desse förrätta.
Domare-magten hade att slita rätts - frågan; men inrättningens administration tillhör henne icke: och då här, på sidan af Rätts-tvisten, en rättelse begärdes uti inrättningens oeconomiska grundläggning; och denna rättelse jemväl var sådan , att den af raisonligheten påkallades, så frågar jag , hvem af oss vill klandra, att StatsRådet tillstyrkte bifall deråt? Jag har nu redovisat grunden för min opinion i ämnet, och anser icke denna anmärkning böra förfalla, utan förklarar , med ogillande af Utskottets framställning j denna del, att anledning icke varit till denna anmärkning. Beti ie Julli f. m. Jag kominer nu, till den sista anmärkningen,^ rörande StatsRådets tillstyrkande, att visse Tjenstemän inom LandsStaten och PostVerket må af Konungen tillsättas. I denna fråga är jag långt ifrån att gilla StatsRådets förfarande. Iblan. d dess vigtigaste. pligter föreställer jag mig den vara, att vidmakthålla hvarje ord i Constitutionen; men att likväl Gonstitutionens ordalydelse blifvit genom StatsRådets anmärkta tillstyrkande öfverträdd, synes mig utom ali fråga. 38 §• i RegeringsFormen bjuder att Konungen bortgifver i StatsRådet sedan Embeten och Tjenstår som ,drol af den befkajfenhetalt de af Konungen tillsättas. Detta ordet åt'o bör val, efter Grammatikans och språk-brukets fordran , anses stå i plurali presente, och när man då påminner sig , att detta bud gafs år 1809, sä. flöjer val opkså , att inga andra Embeten kunna af Konungen bortgifvas, än de som år 1809. voro af sådan beskaffenhet. Jag bär dessutom , för min opinion i detta ämne ännu ett, icko mindre vigtigt skäl.