Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, 11 eutcr skiöld, Carlson. Chefen flir Landtförsvarsdepartementet, Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatta förslag lill Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 5:o Angående pension på Allmänna Indragningsstaten för Regements-stallmästaren vid Lifregementets Husar-korps, Rytlmästarén i Arméen, m. in., Mathias Leijon. Kongl. Maj:t täcktes, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta protokoll hilagda, samt förordna att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protoeollo M. J. Bandelin. 16 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 7. N:o 7. Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Nov. 1865, kl 11. fm. Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående pension å Allmänna Indragning sstaten för j. d. Kapitenen vid Göta Artilleri-regemente, Nicolas Christiernin von Hess; Gifven Stockholms Slott den 27 Oktober i8G5.
För aldre arbetsföre personer, sorn med Tiggeri eller andra förseelser emot Fattigvården beträdas, har Commitéen föreslagit bestraffning med krigstjenst eller arbete i Länseller ali» mant Arbetshus eller motsvarande fängelse, allt efter de i Stadgan noggrant upptagne omständigheter; Och har Commitéen, vid bestämmande deraf, lemnat tillbörlig uppmärksamhet åt hvad Kongl. Förordningen om allmänna Arheta-inrättningar den 31 Aug. 1819 innehaller. lien arbetsföre person, sorn, ehuru han njuter Fattigvård, heträdes med Tiggeri, motvilligheé till arbete eller ohörsamhet emot sin Husbonde eller Vårdare, kan, i Commitéens tanka, icke lämpligare med någon annan än med Lösdrifvare jern* lorås; Och för en sådan, sa väl som för den arbetsföre Tiggare, hvilken icke njuter Fattigvård men, enligt åberopade Kongl. Förordning, bör såsom Lösdrifvare anses, är bestraffningen alltså grundad på hvad Kongl. Värfnings-Stadgan den 7 April iSoq och samma Kongl. Förordning föreskrifva. Den arbetsföre tiggare åter, 'Betänkande om Fattigvården i Riket'. 13* spm ej kan anses vara losdrifvare, förtjenar dock för sin vanart ett motsvarande lämpligt straff; och det för en sådan utsatta fängelse har följaktligen äfven sin rigtiga grund. Hvad de förbehåll och de ersättnings-skyldigheter angår, hvilka i vissa fall äfven för de nu uppräknade personer blifvit utstakade, gäller hvad Commitéen nyss ofvanföre i afseende på barn i likartade delar anfört. För äldre icke arbetsföre personer, 'har Commitéen , då de njuta Fattigvård , föreslagit, i stället för fängelse, minskning til! hälften af deras vanliga kost i vissa dagar , och för öfrigt en lika behandling som för barn, emedan de förra i slikt fall kunna närmast med de sednare jemnföras, men eljest, eller då de ej njuta fattigvård, enahanda bestraffning och behandling, som för äldre arbetsföre personer, med hvilka de ock eljest äro i lika förhållande.
Å de kortare distanserna äro hastigheterna i allmänhet mindre; men, så snart det är fråga om att med direkt och daglig jernvägskommunikalion förbinda långt från hvarandra belägna orter, användas de haslighetsgrader, som nu blifvit nämnda. Beträffande den af Rikets Ständer gjorda anmärkning, att det tunga fraktgodset borde afskiljas från passageraretågen och föras mera långsamt, får jag upplysa alt en sådan anordning redan blef vidlagen så väl å vestra som södra stambanan, så snart trafiken fick den utveckling, att särskilda, långsamt gående godståg kunde löna sig; men att det skulle till en början, då endast kortare delar af stambanorna voro för allmänheten öppnade och trafiken således var ganska obetydlig, blifvit en stor förlust att med särskilda tåg föra den vid nämnda tid ifrågakommande jemförelsevis ringa qvanlitelen gods, då denna qvantitet myckel väl kunde transporteras med de blandade tågen, hvilka så väl i början, som sedermera icke öfverskrida en medelhastighet af omkring 2 och en half mil i timman, uppehållen inberäknade. Det var således ekonomiska skäl, som under de första trafik-åren föranledde begagnandet af blandade tåg till all slags transport, och sådana skäl hafva äfven legat till grund för de af Jernvägs-styrelsen i detta afseende efter hand vidtagna förändringar, eller att först skilja de blandade tågen i tvänne slag, nemligen sådana, som hufvudsakligen afse passagerare-transport, men med hvilka äfven lättare gods kan medtagas, och sådana, sorn egentligen hafva lill mål alt föra det tyngre godset, ehuru med dessa tåg både lättare gods och passagerare kunna medfölja, och derefter att, med Kongl. M aj:ts nådiga tillstånd, anordna särskilda, så kallade snälltåg emellan Slockholm och Göteborg, hvilka endast äro afsedda för lista och 2:dra klassernas passagerare och för post samt framgå med en hastighet af något mer än 3 mil i timman, uppehållen inberäknade, men mot en billig förhöjning i passagerare-afgifleu.
Det är numera nästan endast damerna, som gifva dylika tillställningar sin karaktär; antalet herrmasker reduceras för hvarje år, och man skulle nog kunna med tämligen stor säkerhet räkna ut den tidpunkt, då hillebardierna äro de enda manspersoner på karnevalen, som icke presentera sig i svart frack och hvita skjortbröst. Det var därför en fullkomligt riktigtanke att göra den glänsande fonddekorationens hufvudfigur till kvinna, ty prins Karneval har icke det kön, som man skulle kunna tro, om man blott dömde efter hans titel. Prins Karneval är i själfva verket prinsessan Karneval: Cest la femme — oui, la femme — Qui fait le carneval! * Vi göra en promenad rundt kring stora salongen för att orientera oss en smula och taga en första öfverblick öfver folkvimlet. Här finns godt om förtjusande dräkter, men jag skulle vilja hålla ett litet vad på, att de flesta af maskerna skulle blifva oss svaret skyldiga, ifall vi frågade dem, hvad de egentligen skola föreställa. Dock — hvartill skulle ett dylikt examinerande egentligen tjäna? Det gäller om maskeraddräkten, som man förr i världen, medan idealismen ännu stod i kurs, påstod om konsten: den är sitt eget ändamål. Hvarför skulle man icke, då man komponerar sin kostym, få följa sina infall, utan att känna sig bunden af trohet mot stil och traditioner e t c? En karneval är en tillställning, då troheten vanligen suspenderas både i det ena och det andra afseendet. Det är regellöshetens triumf som firas, det är friheten, den sorts frihet som har ett omisskänneligt släkttycke med själfsvåld, hvilken för spiran för aftonen, så väl när det gäller dräkter som i fråga om konversation, diet och umgänge. Medgif i alla fall, att sådan nu karnevalen en gång ter sig, så ger den ett präktigt intryck.
CHRISTINE. Åh det är ovärdigt ... jag talar om för mamsell... JEAN. Baron ger jungfrun 25 riksdaler ... han tycker så mycket om utsigten CHRISTINE (villrådig). Men... CHRISTINE. Inte än ... men. har baron... JEAN. Tyst! jag hör honom i trappan! Inte ett ord åt någon (försvinner ur fönstret). CHRISTINE. Jo det här är vackert! (springer till dörren) Mamsell ... ta' väl på sig! 60 ALMA (kommer ut i morgondrägt, något kort underklädning, med en lätt schal kastad öfver axlarne). Hvarför det ... här finns ju ingen mer än du... CHRISTINE. Nej ... men det är friskt på morgonen, och fönstret står öppet! ALMA (går fram till fönstret). Ack ja! så skönt att få litet frisk luft! CHRISTINE (hastigt). Mamsell förkyler sig... (visar henne ett bref) Jag har något åt mamsell! ALMA (skyndar hastigt till henne). Hvad ser jag ... ett bref! CHRISTINE. Det är ifrån den unga, vackra baron! Skynda sig och läs det, innan småflickorna komma ut! Men gå inte fram till fönstret... CHRISTINE. Derför att... (afsides) Nej! jag kan behöfva tjugofem riksdaler ... lönen är så liten! (högt) Derför att det är kallt... CHRISTINE. Gör som mamsell vill då! Nu får jag lof att gå! (afsides) Hon är för resten gammal nog att sköta sig sjelf! (går). ALMA. Ah! strax före midsommar! ALMA. Hvarför inte det? Sjette Scenen. ALMA (sätter sig i fönstret och bryter biljetten). Jag tycker att man mycket väl kan behöfva litet luft här uppe Ah! hvad det flägtar skönt! (kastar en blick midtöfver) Der i rummet är aldrig någon om dagarne ... jag kan gerna sätta mig vid fönstret och läsa! Få se hvad min baron skrifver
S9taj:té CEan^li utgåenDe €ppeDitioner, i fjället för De få fatta* De ©igiU*penningatne, jlämplaDe papperet ytterligare öfaö: å SlDelé*, $tiberre» odj ©refvdc*525ref meD 9 K:öt* å alla öfriga från Jfongl. 3ftaj:t utgå* enDe SppeDitioner meD 1 — famt å 3uftitia3*£anj(erené $ullmafter för t!anDé* od) ©taDé*§ijfalet, famt Suflitias* ©taté*3)Uni(ierné nieDDelanDe beroié för ^tD Sonfiftorierneé §ullmaftet å ^3aflotat böra, i (tället för €anjli*gebul)ren, beläggaé meD (låmplaDt papper till följatiDe belopp, nemligen: miD De ftörre förfamlingatne i ©täDet odj på SanDet öfwer 100 mantal 8 2\:öu 16 (t. vdiD minDre ^aftorat från 50 tia 100 mantal 3 — 16 ff. wiD ^Jajlorat unDer 50 mantal 2 — 4o 3 öftngt iafttagcö, att De t 6 §» af Denna författning meDgifne unDam tåg och linörtng uti ffämplaDe papperö»afgiftenö etlägganbe icfe må, utan i arn feenDe till fattigDom, firäefa fig till nu ifrågawaranDe afgift miDate, än l)\naD angår, Delö lönetillöfntngar i allmänhet, Delé ocf §jenfte» farnt <£m
Sedan har jag Den April f. m. 255 lior t talas om ett vädjande till Ståndet af II. Ex. Hr Gr. af ■Wetterstedt; men ännu har jag af prot.-justeringen icke kunnat hnna, att ett sådant vädjande ägt rtuh. Måhända är detta vädjande det mål, man begärt på bordet. Jag anhåller derföre, att H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt» yttrande äf-* ven måtte uppläsas, emedan det förefaller mig, sorn Frih. Klingspors svar deraf var en följd. H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt, Gust., yttrade sig vara förekommen af Gr. Horn, i hvars begäran han förenade sig. Hr Crusenstolpe: Till förekommande af flera afbrott anhåller jag, att prot. för d. 3 Fehr. från perm till perm, Från punkt till punkt, må blifva uppläst, och att vi derefter må få debattera öfver ämnet. Hr Dalman: Jag hemställer till Hr Crusenstolpe, huruvida han icke vill inskränka sin begäran dertill, att endast de yttranden, som följa efter Frih. Klingspors anförande, må blifva upplästa, emedan de föregående icke hafva sammanhang med närvar, fråga. Då kan Hr Crusenstolpes önskan så mycket lättare bifallas, som icke mer än ett eller tvenne yttranden förekomma, innan Gr. Posse begärde frågan hvilande på bordet. Hr Crusenstolpe: Jag medgifver, hvad Hr Dalman föreslagit, med vilkor likväl, att icke flera fragmenter framplockas. Gr. Posse: Jag ber att få fästa uppmärksamheten derpå, att det är a:ne prot., som äro i fråga. Det prot., som nu är vmder justering, är för f. m. d. 3 Fehr., och om jag icke bedrager mig, slutades det med Frih. Klingspors redan Upplästa yttrande. Af prot. för e. m. d. 3 Febi'., som ännu icke är till justering föredraget, hafva Hrr Dalman och Crusenstolpe begärt uppläsning af Frih. Klingspors, och Gr. Horn af II.
— Då nu, enligt hvad i förevarande Nådiga skrifvelse antydes, ett skyndsamt beviljande af de uti densamma för nämnde föremål begärda arislagsbelopp, äfvensom af de utaf Kongl. Majit särskildt äskade medel för extra arbetsbiträde till Linieskepperi Gustaf den Stores och Dristighetens kompletterande är påkalladt af de nuvarande politiska förhållandena, har Utskottet, med full tillförsigt till Kongl. Majits visa bedömande af de åtgärder, hvartill dessa möjligen kunna föranleda, samt enär ett uppskof med beviljandet af ifrågavarande anslag tilläfventyrs skull# medföra vådliga följder för fäderneslandet, funnit sig böra tillstyrka, att. i enlighet ined hvad Kongl. Majit äskat, Rikets Ständer, med öppen rätt att framdeles pröfva beloppet af de till försvarsverket erforderlige anslag, mätte, till utgående från Riksgäldskontoret, bevilja följande summor, nemligen: för Landtförsvarels behof: till anskaffande af ridoch anspannsm. fl. persedlar för nya fältartilleriet 87,000: — » anskaffning af reserv-fält-batterier med lavettage och nödiga anspanns m. II. persedlar 48,000: — » beklädnadsoch utrednings-persedlars anskaffande för bevärings-manskapet 258,666: sa för Sjöförsvarets behof: till komplettering af Linieskeppen Gustaf den Stores och Dristighetens inventarier, m. m 124,148: — » anskaffande af beklädnad för s.jöbevärings-manskapet 80,000: — samt till kostnader för extra arbetsbiträde vid förenämnde Linieskepps kompletterande . 12,000: — eller tillhopa Il:dr 589,814: S*. Stockholm den 13 Januari 1834. Stals-Ulikollets Uttalande, M 13. Reservati oner: Af Herr J. F. Gråå:
I fråga om livad som under qvinqvenniet blifvit tillgjordt för religiositetens befrämjande må anmärkas, att kyrkobyggnader äro företagna i Lidens oell Alnö socknar af Medelpad, af hvilka den förra redan är färdig och invigd; att kapellbyggnader blifvit företagna i Trehörningsjö af Gideå socken och på Hemsön af Högsjö socken, begge med bidrag genom kollekt och stambok; att å Tuna och Säbrå kyrkor torn blifvit byggda; att från kyrkoherdeboställena i Grundsunda och Njurunda jord blifvit afsöndrad för bildande af komministerboställen, enligt Kongl. Brefven den 8 Juli 1856 och den 22 December 1858; att sockenpredikantsbefattningen i Fjellsjö, enligt Kongl. Brefvet den 21 Augusti 1860, blifvit förvandlad till komministratur; att fråga om särskild predikants anställande i Trehörningsjö väcktes 1856 och förföll, enligt Kongl. Brefvet den 6 Februari 1857, men sedermera blifvit efter församlingens önskan afgjord; att Rikets Ständer vid 1859—1860 årens riksdag anslagit 4,500 Ridr för inköp af boställe åt Kapellpredikanten i Trehörningsjö; att underdånig ansö - Tal>. Litt. Ee. Statsbidrag■ Ordinarie räntor Kronotionde Skogsoch stubbören Mantalspenningar Bötesmedel Rotefrihetsafgift Lappmarks-ecklesiastikmedel... Båt smans-vakansafgift Båtsmansbeklädnads-medel Stockholms skolestats spanmål. Barnhus-spanmål Förverkade båtsm an slöner Örnsköldsviks köpings medel .. Theaterrepresentations-medel... Elementarläroverk. Folkskolelärare-seminarium. Folkskolor. kan om komministraturens förflyttning från Stigsjö till Wiksjö är af Kongl. Maj:t afslagen den 10 Mars 1857; att Stöde socken under qvinqvenniet blifvit, enligt Kongl.
Maj 1827, inne - — 47 — hållande föreskrifter derom, att vid bristande tillgång till böter, ådömda för särskilda brott, till och med genom särskilda utslag, förvandling till kroppsstraff skulle ske efter böternas sammanräknade belopp, eller i förevarande fall efter stöldens värde jemte den för åverkan ålagda bot, hvilka tillsammans utgjort 4 R:dr 16 sk. eller 13 daler silfvermynt och, enligt 5 Kap. 4 § Straffbalken, kunnat med åtta dagars fängelse vid vatten och bröd försonas. Uppå AdvokatFiskalsEmbetets, enligt sådana grunder, utförda åtal emot tillförordnade Domhafvande!!, som, i deröfver afgifven förklaring, erkänt, att missräkning vid of vanberörde förvandlingsstraffs bestämmande ägt rum, har Kongl. HofRätten, medelst utslag den 11 Maj 1841, enär, på sätt anmärkt och erkänt var, Ola Lundblad, i följd af HäradsRättens ifrågavarande beslut, undergått fyra dagars fängelse vid vatten och bröd utöfver hvad honom, för angifna förbrytelserna, enligt lag rätteligen bort åläggas, för detta lagskipningsfel, med tillämpning af 1 Kap. 12 § Rättegångsbalken fällt tillförordnade Domliafvanden att böta Sex R:dr 32 sk. banko och ålagt honom att med 16 sk. nämnde mynt ersätta Kongl. Maj:t och Kronan kostnaden för Lundblads underhåll i häktet fyra dagar, samt i öfrigt lemnat Ola Lundblad, hvars vistelseort var obekant, öppet att om godtgörelse för det honom, genom det felaktiga beslutet, tillskyndade lidande, emot tillförordnade Domhafvande!! särskildt anställa talan efter befogenhet. Med anmärkning, huruledes Faurås HäradsRätt, i utslag den 9 November 1838, förklarat Johanna Larsdotter i Ladstadlund skyldig att, vid bristande tillgång till henne ådömda böter för tredje resan lägersmål 5
Utskottet inser och medgifver visserligen nyttan af den förenkling i uppbörden och redovisningen utaf postmedlen, som ett sådant system, som det ifrågasatta, skulle medföra, och vill icke heller bestrida, att ju en ökad brefvexling bör af detsamma blifva en följd; med då, för att tillförlitligen kunBih. lill R. St. Prot. 1847 och 184.8, 5 Sami. 1 /tfd. 3 Iiiift. 1 * Bevillnings-Utskotlets Betänkandej N.o 8. na bedöma förslagets lämplighet och de sannolika följderne af dess antagande, med hänsigt till portointraden, nödigt är att hafva tillgång till fullständiga på förhållandet der, hvarest systemet redan blifvit infördt, grundade upplysningar och beräkningar i berörde hänseenden, har Utskottet, i saknad deraf och då kändt är, att i andra länder, der ett öfver hela landet bestämdt lika postporto blifvit antaget, åtminstone till en början högst betydliga minskningar i de vanliga inkomsterne uppkommit, hvilket här skulle blifva destosnera betänkligt, som postverkets inkomster de sednare åren i allt fall betydligen medtagits dels genom den förhöjda skjotsiegan och dels genom det större antal hästar, som i anseende till posternes ökade tyngd och utsträckning måst användas, ansett sig böra hemställa, att Peter Mårtensons ofvannänmde motion icke måtte till någon åtgärd föranleda; hvarjemte Utskottet, som i öfrigt, vid förehafd granskning af nu gällande posttaxor, icke funnit anledning föreslå någon förändring i portoafgifterna, vördsamt tillstyrker, att de för postbevilluingens utgörande nu gällande grunder må oförändrade bibehållas. Ank. till Exp. Utsk. den i5 Febr., kl. i e. m, Betänkande, i anledning af så väl Kongl. Maj.ts Nådiga proposition, angående kurhusafgiftens jortfarande, som Friherre Palmstjernäs, C. O., Herr aj Grubbens, N. W., och Herr Westins i ämnet väckta motioner.
Angående understöd af Statsmedlen till Carlskrona Stads Fattigvårdsinrättning; om afskrifning af NumerLotteriets fordran hos HamnbyggnadsDirectionen i Helsingborg; om öfverlåtande till Staden Hjo af Kronans andel i der fallande Sakören; i fråga om Räntors utgörande af någre Thorshälla Stad upplåtne Hemman; äfvensom om öfverlåtande af en Kronan tillhörig Tomt åt Oelreichska Enkhuslnrättningen i Landskrona. BancoUtskottets : Om inrättande af SockneBibliothek på Bankens bekostnad. LagUtskottets: Om närmare bestämmande af HofRätts pröfningsrätt i understäldte brottmål; angående noggrann efterlefnad af Kongl. Förklaringen den i4 Maji i8o5, samt öfrige lagbud, rörande lagfart å fast egendom; i fråga om stiftande af en Lag, hvarigenom gäldenär betages tillfälle att, medelst digtade Köpeafhandlingar, undanhålla sine borgenärer de tillgångar han kan äga, till betalning af sin skuld; örn tillägg till 27 Gap. Den 22 Junii e. ai. 213 j) §. RättegångsBalken; om upphäfvande af 2 Cap. 3 §. GiftermålsBalken, och 22 Cap. RättegångsBalken; om afskaffande af Urtjufva-ed, samt klämtning vid andra tillfällen än då eldsvåda inträffar, äfvensom om inskränkning i nu brukliga ringningar; angående Skrifvelse till Kongl. Maj:t om Rådmäns och Kämnärers befrielse från deltagande i ansvaret för försummelse, att till ÖfverDomaren insända renoverade Domböcker m. m.; om stadgande att lägrad qvinna, som till sitt barns försörjande vill njuta understöd af Fattigvårdsinrättning, skall åligga att uppgifva sin lägersman; angående väckt förslag, att alla vitén och böter, vid bristande tillgång, skola förvandlas efter de grunder som 10 Cap. 1 §. UtsökningsBalken och 5 Cap. StraffBalken stadga. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets:
En sådan skola hade år 1829 blifvit inrättad å Barnängen i Stockholm af det så kallade llillska Skol-bolaget, förmedelst en actie-teckning, uppgående till 70,500 R:dr Banco; och ehuru det från början beräknade capital af 100,000 R:dr icke blifvit till fullo sammanskjutet, bade inrättningen likväl kommit Lill stånd och vore för det närvarande i tillfälle att emottaga 120 elever, hvilket antal kunde med utvidgade tillgångar ökas lill 150. Denna skol-inrättning hade ännu icke inbringat och komme sannolikt ej att inbringa utdelning eller inkomst för aclie-egarne, och då kostnaderna hufvudsakligen för aflöning till flere lärare samt för tillbyggnader och reparationer å den skolan tillhörande fastighet ökats till den grad, att inkomsterne ingalunda vore mot utgifterna svarande, hade tvekan uppstått om fortsättandet af skolan. På det alt likväldet nya skol-systemet genom förebild af en, i enlighet med dess grundsatser inrättad, och vidmagthållen skola måtte blifva så allmänt kändt som möjligt, och i anseende dertill, dels att nya Elementar-skolan för ett sådant ändamål vöre otillräcklig, dels att Hillska skolan, der det nya systemets principer redan vunnit stadga och utveckling, och hvilken serskildt utmärkte sig genom den vård, äfven utom den egentliga undervisningen, denna skola åt sina lärjungar egnade, syntes i berörde afseende vara lämpligast, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer mätte bevilja Bolaget för skolan vid Barnängen ”ett lån från ”Riksgälds-Contoret af 50,000 R:dr Banco, mot första inteckningen, ett min”dre amorterings-lån oberäknadt, i Barnängs-egendomen, löpande ulan rån - Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande. N:o 70. *'ta, men med årlig afbetalnings skyldighet, af 2,000 R:dr Banco, eller 4 ”procent”.
S. D. Föredrogos ånyo Banco-Utskottets memorial: N:o 61, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 1 Art. af nu gällande Bancoreglemente: godkändes; N:o 62, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 3 Art. af nu gällande Bancoreglemente: Gillades, endast med den förändring i 5 punkten, att mom. litt. e. må lyda: ”till tjensterna i andra graden: Tjenstemännen inom samma eller nästföljande grad”, och alt mom. litt. f. undfår denna lydelse: ”till tjensterna i tredje graden: de tjenstemän, som tillhöra samma eller nästföljande 4:de grad"’; och N:o 63, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 7 Art. af nu gällande Bancoreglemente: gillades. S. D. Föredrogs ånyo och godkändes Lag-Utskottets utlåtande N:o 109, i anledning af gjorda anmärkningar vid betänkandet N:o 82, öfver väckta motioner om förändring af Lagens stadgande, rörande testamentsfriheten och gåfva med varm hand. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Till förnyad behandning företogs nu Bancooch Lag-Utskottens på bordet hvilande memorial N:o 3, med förslag till sammanjemkning af Biks-Ståndens skiljagliga beslut öfver Utskottens betänkande N:o 1 och utlåtande JY:o 2, angående Lag för enskilda Banker, samt vilkoren för dessas rörelse: Utskottens yttranden, angående 2, 3, 4, 6, 12, 13, 16, 17 och 19 §§ af det uppgjorda Lagförslaget, ansågos ej erfordra iiågon åtgärd; Inbjudningen om förändrad redaclion af 11 § i berörde' förslag antogs; hvaremot Ståndet med vidhållande af dess förra beslut i öfriga delar godkände de föreslagne voteringspropositionerne, men förklarade, att den skeende voteringen, angående förevarande memorial, skulle förrättas ensamt af Förstärkt Baueo-Utskott. S. D. Föredrogs och bifölls Stals-Utskottets på bordet hvilande memorial