Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med åsigten fästad på detta förhållande, har bemälte Constitutions-Utskott till nuvarande Ständers pröfning och beslut tillika öfverlemna! ett förslag till de föreskrifter, som Utskottet ansett leda till ändamålet. Vid detta förslag skulle, enligt min tanka, föga vara att anmärka, om icke Utskottet deruti syntes hafva utgått från en principe, som förutsätter en i Constitutions-Utskottets hand lagd beslutande-rätt, hvilken jag vågar anse mindre lämpelig och stridande mot de principer, enligt hvilka öfverläggningssättet i allmänhet inom Riks-Stånden är organiseradt. I 3:e puncten föreslås, att Utskottet skulle äga rättighet att bestämma, hvilka anmärkningar vid en Grundlagsfråga kunde leda till någon annan ej förberedd förändring och följakteligen böra anses som en ny fråga, hvilken bör hvila till nästa Ständers sammankomst. Häruti igenkännes väl Utskottets alltid yttrade och på sanna grunder byggda omtanka att motarbeta hastiga 19 434 Riksdagen 1812. och således oftast omogna beslut om ändringar i Grundlagarne. Men månne Utskottets rättighet i dylika fall kan sträcka sig till fattande af ett definitivt beslut? Ehuru jag icke inser någon våda härvid kunna uppstå vid en fråga af sådan egenskap som denna, får jag dock hemställa, huruvida en sådan åtgärd vore enlig med de för andra ärenders behandling och afgörande föreskrifne former, och om en Corporation, organiserad endast för att utreda och bereda vissa till dess granskning öfverlemnade frågor, kan annorlunda än som en hemställan till sina principaler afgifva resultatet af sina arbeten. Om, emot förmodan, Riks-Stånden ej skulle kunna förena sig uti afgörandet af en sådan fråga som denna, skulle ej 3 Stånds pluralitet kunna bestämma ett beslut och, om 2 Stånd stannade emot 2, frågan anses vara i sitt första skick utan afseende på de gjorde anmärkningar?
Hvad fiirst angår frågan om ijenste-hästarnes underhåll är upplyst, all, enligt nu gällande grunder, en eller flere rationelberäknas under lönen lör de of ficerare, som skola vara med tjensle-häslar försedde, efter eli visst pris för hvarje ration, hvilket allmänneligen i staterne finnes bestämdt lill 180 R:dr, men vid Kronprinsens Husar-regemenle lill blott 116 R:dr 50 öre Runt. Denna rationsersättning bar dock icke pä långt när varit tillräcklig, enär fouragerings-koslnaden för manskapets hästar, som vid Lif-gardet lill häst och samtlige Artilleri-regementena underhållas omedelbarligen fiir Kronans räkning, uppgått i medeltal under de från den 1 Oktober 1845 lill samma dag år 1855 förflutne 10 år flir hvarje häst årligen: vid Lif-gardet till bäst till 270 Hulr, vid Svea Artilleri-regemente lill 279 Ridr, vid Götha Artilleri-regemente till 251 Ridr och vid Wendes Artilleri-regemente lill 276 Ridr, allt Riksmynt. För afhjelpande af detta för lön tagaren obilliga förhållande, bar Kongl. Majit föreslagit, alt rations-ersättningeii för officerares ijenste-hästar må utgå med värdet af den ration, hvartill upphandlingsprisel å deruti ingående fourage-arliklar bestämmes vid de inför Artilleri-regementenas Fotiragerings-direklioner skeende upphandlings-auklioner, helst levereringen 12 StatsUtskottets Utlåtande N:o 71.
Stats-Utskottets uttalade principer, att en förväntad reorganisation af åtskillige Embetsverk och en difinitiv reglering af deras tjenstemanna-personal bör samtidigt och i sin helhet hafva föregått, innan Rikets Ständer kunna å aldra Hufvudtiteln, såsom Statsanslag, uppföra de af Kongl. Maj:t för dessa Verk äskades ummor, kan jag dock icke finna skäligt, att nuvarande bedröfliga interims-tillstånd skall längre fortfara. Genom utdelade årliga arvoden af Hufvudtitelns Stats-Utskottets Utlåtande, 2F.-0 4°- 37 Brist på Besparingar, hafva nämnde Verk, ej utan klander, men dock hjelpligt, hitintills kunnat uppfylla sina vigtiga åligganden; denna utväg ogillas troligen numera, såsom grundlagsvidrig, med rätta af Rikets Ständer, och den ogillar sig sjelf såsom i längden oefterrättlig; men den efterlängtade reorganisationen och regleringen, som lyckligtvis Höglofl. Stats-Utskottet ej ansett sig sjelf böra företaga, kan ej emotses förrän nästa Riksdag, och undertiden lemnäs allt i sitt nuvarande redlösa skick. Huru under sådant skick de nya Departements-Cheferne skola kunna emotsvara nationens förhoppningar, och ärendenas gång till rättsökandes åtminstone belåtenhet ännu 5 år fortsättas, är väl omöjligt att inse. Jag anser således, att en viss afpassad summa hör anslås, att utgå till nästa Riksdag för hvarje af de mest behöfvande Embetsverken, Kongl. Nedre Justitiae-Revisionen, Hof-Rätlerne, Kammar-Collegium, Stats-Contoret och, framför allt, för Kongl. Kammar-Rätten. Om denna summa anordnas under namn af Extra Statsreglering, eller uppföres såsom supplementanslag å 2:dra Hufvudtiteln, kan vara likgiltigt. — Rörande Riks-Archivet anser jag Höglofl. Stats-Utskottets beslut nära nog rigtigt, då såväl den dagliga tjenstgöringen som den Historiska forskningen derstädes svårligen kan fullt ordnas, förrän bättre lokal först vinnes och inrymmes. En rund summa till årliga arvoden åt biträdande personer hade dock undertiden varit behöflig.
Rcsonuansbottnar, h} flade; se Trävaror, mer eller mindre arbetade. RigabalsatU; tullbehandlas efter hvad taxan stadgar för art.niränviu och Sprit. Förslag till Tulltaxa. 37 } Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. Ris, oskalad eller Paddy — Fri blandad med mer eller mindre fullständigt afskalad ris i Risgryn; se Gryn. Risinjöl; se Gryn. Ritningar, oinfatta de; se Målningar. infattade; se Tafvelramar. Rosmarin; hänföres under Apotheksvaror. Rotting; se Rör. Rumin; se Bränvin och Sprit. Russin 1 skålp. 6 Rnssinstjclkar — *p • 1 aria. Räfkakor eller Räfkryddor; hänföras under Apotheksvaror. Rödfärg; hänföres under Färger, ej specificerade. Rökelse; hänföres till Luktvatten. Rörs bambuoch spanska 1 skålp. — 6 rottingar, vass och andra slag 1 skålp. — 1 arbeten deraf, ej specificerade, som ej utgöra korgmakare-arbeten 1 skålp. — iä inkommande säsom underbäddning för skeppsladdningar Fria. af jern eller annan metall, äfvensom tegelrör, tullbehandlas såsom Redskap och Machinerier. RötllC; se Färger, ej specificerade. Rotter, ätbara, alla slag Fria. för Apothekares behof, ej specificerade; hänföras till Apotheksvaror. Sillliar; hänföras till Stålarbeten. Saccarum Saturni; se Blysocker. Sadclmakarcarbctcn, ej specificerade: med förgylda, försilfiade eller pläterade beslag») . i skålp. — 40 andra slag2) 1 skålp. — 50 ') Enligt Traktaten nedsättes tullafgiften frän och med år 1868 till 25 öre. 3) » » » » » » » » 1868 » 20 öre. 58 Förslag lill Tulltaxa. Qvantitel för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre.
Ingen behöfver på minsta sätt låta sig af hållas af fruktan för brister i stiliseringen af de gjorda meddelandena, t y dessa omredigeras alltid af oss, om så behöfves, innan de införas i tidningen. G-ång efter annan komma vi ock att utfästa pris för goda uppsatser på dessa områden. Och redan nu hafva vi gjort början härmed, i det vi utfäst ett pris af femton (15) kronor för den bästa uppsatsen öfver något s j e l f v a l d t ä m n e, hörande till hemmets verld. Uppsatsen måste rymmas inom e n af våra smalare spalter och får ej vara förut publicerad. Täflingsskrifterna böra vara inkomna s e - n a s t d e n 3 1 d e n n e s och förbehålla vi oss rättighet att i tidningen publicera hvad som beflnnes vara användbart. Å baksidan af det konvolut, som innehåller täpingsskr / ft, bör sättas ordet: Täflingsskriffc. Obs! För talade att tillmötesgå från några håll utönskningar, täpingstidens hafva vi frampyttat utgång till den 31 januari (i st, f. i prof numren bestämda 15 janum - Helsovård. Bör man dricka till maten? Denna fråga besvarar en bekant tysk läkare i en skrift om magens sjukdomar sålunda. Att dricka kallt vatten, i synnerhet i stor mängd under det man äter, är skadligt, emedan magen derigenom afkyles för mycket och matsmältningen på grund deraf hämmas. Magen behöfver en viss värmegrad (omkring 37° Celsius) för att kunna smälta, i synnerhet feta ämnen. Dricker man nu kallt vatten på endast 8 — 10° C, så blir magen derigenom hastigt afkyld så starkt, att den icke lätt uppnår den temperatur, som man behöfver för att kunna fullgöra sitt arbete. Hvad som här är sagdt om bruket af kallt vatten, gäller äfven andra drycker, t. ex. öl. Deremot är det mycket nyttigt för matsmältningen att dricka ett glas vatten på 12 — 14° C. en half timme före måltiden. Toaletten. Läpp-pomada.
Punkt, nu skola vi tala o m något annat. » Ryskan hemtade andan. » Madame har varit ond hela dagen, mest på mig, men inte vågat säga något, utan låtit de andra umgälla i stället. Idun Tidningen kostar Auiioiispri * *: endast 1 kr. för kvartalet, med 35 öre pr petitrad (10 stafvelser). IdunsModeoch Mönstertidning F ö r » Platssökande » och » Lediga platser » 1 kr. pofltarvodot inberäknadt. Utländska annonser 70 öre pr petitrad. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. TräffaB å byrån kl. 10 — 11. A U m. Telef. Lösnummerpris: 15 öre Prenumeration sker i landsorlen å postanstalterna, i Stockholm hos red., i boklådorna och tidningskontoren. T h o r a ' i hade helt nyligen nöjet för våra läsarinnor framställa bilden af en svensk kvinna, som med lofvärd energi och uppoffrande arbete räddat en urgammal inhemsk konstslöjd från undergång och glömska. Från flere håll ha vi sedan mottagit uppmaningar att som en värdig pendant till Charlotte Randel, knypplingskonstens pånyttfödarinna, teckna dragen af Thora Kulle, den skånska textilindustriens nitiska befrämjerska. Deras lifsgärniog är på de skilda områdena af likartad natur, och vi gå så mycket hellre dessa önskningar till mötes, som vi veta att skatta så den enas som den andras till dess fulla värde. Det är ett obestridligt faktum, som naturligtvis under harm och grämelse medgifves af infödda skå- ningar, att uppsvenskarnes ingrodda föreställningar om vårt sydligaste landskap ingalunda äro af smickrande art. Man har så småningom till tros-sats upphöjt den inbillningen, att skåningarne äro den krassa materialismens målsmän, att skå- 3:dje årg. Kulle. ning och skönhetssinne äro två begrepp, hvilka det vore en orimlighet, ja, ett helgerån, att nämna i samma andetag.
Förmonsrättens beräknande frän den tid ansökningen blifwit inlemnad; sä hemställer jag i underdänighet, om icke, i likhet med Riksens Ständers Proposition, Borgenärs ansökning om Jnteknlng, utan hinder as Gälde närens yiellankomne Cesiions Ansökning, mä af wederbörande Domaro fä till pröfning upptagas, och sä wida annor laglig anmärkning der, emot icke äger rum, medföra den kraft och wrr, kan som med 7. Cap. r. H. Rättegängs-Balken instämmer. Justitiä-Rädet Grefwe Hamilton war af lika tanke med Justitiä-Rädet Liljewalch Justitiä-Rädet von Strokirck yttrade sig, för sin del, sä mycket mindre anse en in, tekning säsom fuTbordad och gällande, bengeriom att skuldsedeln blifwit införd uti Protocollet, hwilken actus Lagen utnämner wid Jntekning, som det lika päbudet är, att köpebref ssola införas uti Lagfarts Protocollet, utan att dea päfölgd af en sädan intekning eller införande uti samma Protocoll, synes kunna dragas, att Lagfart skett, fastän Domaren den icke bewiljat och fullbordat. Skulle äter Gäldenärens bifall ä en Jnteknings-Ansökning wara gällande, sedan han till sine Borgenärer afstätt sin egendom, sä öppnade Lagen en utwäg för Gäldenären att disponera hwad han ej ägde, och det lärer yoäl wara stridande mot all grundelig lag. esprit, att gifwa nägon rättighet att räda öfwer annors gods Pä dc§e med de flere af Justitiä-Nöderne Torön och Pop - Den 21 April. 14Z Poppius anförde stäk biträdde Justitiä-Rädet deras uuderhäniga tillstyrkan. Justitia Rädet Grefwe Gyllenborg utlät sig: Lagen är uti 7. Cap. i. §. RättcgängS.
Slottet; och tillkänna g a f Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken, att, enligt från Konungens ÖfversteKammarherre erhållen underrättelse, Ridderskapets och Adelns Taffel komme i Cour-Salen tvänne trappor upp i Kongl. Slottet på Konungens sida, att äga rum. Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, beslöt Ridderskapet och Adeln, att, sedan Ståndet åtföljt Kongl. Maj:t från RiksSalen till Kongl. Maj:ts rum å Kongl. 58 Den 15 Noveni Le r. Slottet, viel nedgången från Kongl. Slollet åtskiljas. Sedan de tvänne Härolder, hvilka borde gå framför Ridderskapet och Adeln, ankommit, afgick Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken med Ridderskapet och Adeln klockan half i t f. m. till Storkyrkan, hvarest RiksdagsPredikan, som förrättades af Biskopen öfver Strängnäs Stift, Herr Doctor P. Thyselius, afliördes — Härefter begaf sig Ridderskapet och Adeln till Kongl. Slottet, samt åtföljde Kongl. Maj:t till RiksSalen, hvarest Hans Kongl. Höghet KronPrinsen uppläste det Tal, hvarmed Kongl. Majit i Nåder hälsade Rikets Ständer, hvarefter IlofCanzleren och Commendeuren af Kongl. Nordstjerneorden Herr D. von Schulzenheim uppläste Kongl. Maj:ts Nådiga Berättelse af denna dag, om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag, hvilken Berättelse, jemte Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående StatsVerkets tillstånd och behof, af deni 3 dennes, till Ridderskapet och Adeln öfverlemnades. Ridderskapet och Adeln åtföljde derefter Kongl. Majit från RiksSalen till Dess rumå Kongl. Sloltel, samt åtskiljdes vid nedgången från Kongl Slottet kl. 3 e. m.
Dess framsteg hafva varit snabbare än någonsin, och i sammanhang dermed har man i vidsträcktare män begynt tillämpa på den induslriela verksamheten de kunskaper, som redan länge utgjort rörelse-kraften i andra nationers näringslif. Sjellva föreställningen om detta lils värde och betydelse har undergått en väsendtlig förändring. Om man förut kunde säga, att den Svenska ynglingen känt sig nedsatt och förtryckt, då han nödgades se sig om efter annan källa till utkomst än Statens tjenst eller förvaltningen af egen förmögenhet, sä har på sednare tider det allmänna tänkesättet i detta afseende undergått en märkbar förändring, och man finnér numera en stor de! af landels bildade ungdom inträda på de industriela yrkenas bana. Ju mera afgjordt det visat sig, att denna talrika del af det uppväxande slägte!, framdeles, kommen till förmögenhet och konstskicklighet, skaile på nationen inverka genom arten och beskaffenheten af sin själsodling, desto vigtigare har det måst synas, alt denna del af landets ungdom icke befann sig utom de offentliga uppföstrings-anstalterna. Behofvet af en undervisning efter den moderna bildningens art sökte man hos oss först tillfredsställa genom tilläggandet af en eller flera apologist-klasser lill den förut varande lärdoms-skolan, eller genom inrättandet af vissa fristående apologist-skolor. Så väl de förra som de sednare stannade dock på en låg punkt af utveckling. Endast de första elementerna af den bildning, som kräfdes för inträdet i de närande yr kena, meddelades al dem. Lärjunge!) hade icke framför sig en framtid för den högre utvecklingen al den bildning, han vunnit, och undervisningen kunde, i följd deraf, icke utveckla den kraft, söm behofvet i grunden kräfde.
Grefven tror att jag skulle hafva sagt, att nämnden sviker församlingens förtroende: något sådant har jag så mycket mindre kunnat säga, som vi ännu icke hafva några sockennämnder, och tiden således ännu icke kunnat visa något resultat af deras tillvaro. Men jag sade deremot, åtminstone menade jag så, ifall jag icke haft den lyckan att blifva förstådd, att församlingarnes ledamöter förmodligen skulle veta att sälta vid pastors sida nitiske och redlige män, som skulle kunna, icke allenast hjelpa honom att uträtta det goda, utan äfven kunna förhindra honom att vidtaga något som vore skadligt för det lilla samhället, ifall så skulle hända att han möjligen mera tänkte på den enskilda än den allmänna fördelen och således skulle svika det förtroende, som man bör hafva för kyrkoherden. Om man nu skulle befara alt pastor skulle svika det förtroende man för honom bör hysa, bör likväl all farhåga derföre försvinna, då man betänker att församlingarne kunna välja från 4 ända lill g ledamöter, som jemte pastor skola i nämnden sitta, då pastor ju är så entourerad, att han ej kan göra något på egen hand, som kan undgå uppmärksamheten. Dessa sockennämnder äga dessutom att fordra och besluta hela sockenstämmans sammankallande, hvilket utgör en säker motvigt. Frih. Nauckhoff: En talare har yttrat farhågor i afseende på ordförandeskapets i sockennämnd läggande i pastors hand, under anförande af ett exempel, hemtadt från den tid då choleran härjade, att presternes tid då var fullt upptagen med att resa i sockenbud, och att vid sådana tillfällen det komme att stå illa till med ordförandeskapet i sockennämnden. Jag får påminna talaren, alt vice-ordförande äfven skall väljas, som i pastors frånvaro skall företräda hans ställe, och dermed är den sorgen släckt. Hr Ribbing, Bengt, Jag förstår ej hvarföre Hr Nordensköld nödvändigt vill förutsätta fractioner inom nämnden, då det är hela nämnden, som skall besluta, och icke blott en del. Hvad Frih. Nauckhoff anfört om ordinarie och vice ordför., så är det visserligen sannt; men jag supponerar att när man väljer ordför. och vice ordför., så gör man den bäste till ordförande. När nu denne är borta, så slår således den mindre duglige qvar.
Ständigt lager af F l y g l a r kl. J 7, degen knådad och bakad kl. från Bliithnei och P i a n i n o s från G. I 8, jäst kl. \ 9 och gräddad kl. 9. Schwechtens berömda fabriker. Naturligtvis kan mjölkvantiteten nå- GUST. PETTERSSON &amp; Komp., got variera, beroende på mjölets god38 Regeringsgatan 38. het, likaså kunna smör och socker lagas HgC Flyglar, Taffiar och Pianinos efter smak, det är blott metoden jag här vill framhålla, d. v. s. att låta från J. G. M a l m s j ö. [1367] uppgärden jäsa, hvilket går mycket fortare än den tunga degen, ocb förU t m ä r k t delen att slippa älta (arbeta degen på bordet), då degen bakas strax efter knådningen. N. I Örebro en fastighet till salu för 40,000 kr. belägen i stadens naturskö- naste del, omgifven af park, som sträcK l ä d e d r ä k t e n. ker sig intill kanalen. HufvudbyggLagning och annan restaurering. Att naden, uppförd 1879, två våningars i tid laga, lappa och stoppa tillhör tegelreveteradt trähus, bygdt i prydlig hvarje god husmoder samt att äfven stil, innehåller i hvardera våningen 7 inlära sina barn häruti, framförallt att rum, tambur, 5 garderober, kök, kökssöka ingifva dem lust och kärlek härkammare, skafferi, serveringsrum, äfvenför. Man träffar understundom persosom klosettrum. Vinden rymlig och ner, utmärkta i allt annat, men som med två nätta boningsrum. Källargöra sig skyldige till det värsta slarf våningen utmärkt rymlig o. bekväm unvis-å-vis lagning, lappning och stoppder hvalf af tegel. Tomtens hela areal, ning, då återigen andra personer med omkr. 22,000 kv.-fot, är dränerad. Två synnerlig lust egna sig åt all slags ekonomibyggnader på gården. Vattenreparering af söndriga plagg. ledning till köken och vattenkastare på gården.
S 8 H Q p Ä dp&lt; I Pi • IDUN 208 1897 strax därefter med dämpad s t ä m m a: » Så mötte jag någon i ditt hem, — någon som kom mig att glömma allt som omgaf mig, det dystra, det sorgliga, och jag visste blott ett, • — att jag älskade! Och han kände sig dragen till mig, — det var icke möjligt annat, han kunde icke hyckla! Och jag började tro, att det skulle finnas lycka äfven för mig, — jag hade törstat efter den i så många år — och nu kom den, större, härligare än jag någonsin d r ö m t! — Så märkte jag, — åh, hvad jag led, — hur han mer och mer drogs till dig, och du, som hade så många att välja på, du tog just honom. — Men, du ägde allt — och du skulle äga allt » står du nu, att jag icke kan komma till dig, icke på många långa år! Jag måste kämpa ut min kamp i ensamhet. Men lofva mig, » hon reste sig och gick fram till Vera, » lofva mig att icke säga ett ord till Gustaf om detta! » » Det — kan — jag icke », stammade Vera. » Du måste lofva, » sade A g d a häftigt, » du måste annars vet jag icke hvad j a g a r i stånd att göra! Hör d u! » » Jag kan icke! » sade Vera och höll händerna liksom afvärjande framför sig, men Agda fattade hårdt o m hennes handleder och sade hotande: » Jag säger dig, du måste! » Vera såg sig ängsligt ' omkring, liksom hon sökte efter hjälp. Slutligen sade hon sakta med kväfd röst: » Nåväl — jag — lofvar. » Agda släppte henne genast. » A d j ö, Vera! » sade hon lågt och gick långsamt, med nedböjdt hufvud ut ur rummet. Vera satt som förstenad och stirrade efter henne. Hon frös, det var så kallt — det var så grått — kunde det någonsin blifva solsken mera? Rösten kväfdes af gråt. Vera hade sjunkit ned i en länstol och höll krampaktigt i armstöden.
Jag erkänner visst riktigheten af den grundsats^ Grefve Gyllenborg framställt, men att döma efter den enskilta erfarenhet, jag såsom tjensteman vid ConstitutionsUtskottet förvärfvat, tror jag det vara ogörligt att, vid en Riksdag sorn denna, då fem års Protocoll skola läsas; kunna iakttaga regeln. Man bör erinra sig, att det är fem särskildta Expeditioners Protocoll, hvardera för fem år, eller a5 årS Protocoll, om man tager dem alla i en årsföljd, som bora läsas. Skola dessa vederbörligen af Utskottet granskas, så lärer läsningen icke kunna ske in Pleno. Vid 1812 års Riksdag, då jag tjenstgjorde i CoristitutiousUtskottet, hade det blott tvenne års Pro tocell - Den 25 Martiin tocoll att läsa, tuen jag såg ändock, att tre fördelningar voro fullt sysselsatta, enär Utskottet tillika skulle behandla de Grundlagsfrågor, som åt detsamma voro öfverlemnade, Jag tror således Utskottets handlingssätt vara riktigt, och vågar hemställa dess Memorial till Högloflig® Ridderskapets och Adelns bifall. Herr Hjerta, Guftaf: Ingen kan högre äil jag beklaga, att Riksens Ständers granskande tätt öfver administrationen, ar öfverlemnad till ett så obetydligt antal som 2 4 personer, eller 6 af hvarje Stånd; ett antal, som dessutom, derigenom, att det är jemnt, vid voteringarne ofta icke kail komma till något resultat, der man likväl borde vänta ett sådant. Men då Grunalagarne Öfverlemnat hela controllen öfver Regeringsåtgärderne, till detta, allena af 24 personer bestående Utskott, då de med Riksens Ständer# ratt afgöra, huruvida eller på hvad sätt, de felaktiga åtgärderne skola lagligen behandlas eller ej, inser jag icke, att man genom förstärkande af deras antal, kan vinna annat, än flera läsare, besluta kan väl ej detökade antalet i mera än ett fall, det -nemligen, då Grundlagsfrågor af detta Utskott med Riksens Ständers rätt afgöras.
So Bil. till K. M. Kådiga Propos. K:o ii:o Å Landtmciteri-Staten hafva, enligt Eders Kongl. Maj:ls Nådiga Bref af deu 4 Maji 1827, Lönelillökningar blifvit anslagna för ” Öfver-Di reel euren med 52 T:r R:dr 55o: • Secreterare» „ 19 — „ 194: 24. —7 t . — 744: 04. _ och ny Lön för en Landtmäteri-Fiscal 55. — 582: a4* — Tillsammans T:r 126. R:dr 1,827: hvaremot till Indragning äro ställda Lönerne för: Öfver-Inspectoren . T:r 74* R:dr 777- Yngste Ingenieuren . —. 25. „ 264: 8. — Inspectoren öfver Mått, Mål och Vigt — 25. „ a6|: 8. —■ 5 Ti edje Landtmätare i Landsorterna å 19 T:r och R:dr 2o4: 38. 2. —. q5. „ io23:46. 10 2 . / 1 J 1 I 219: — 3,329: 14. i o. hvadan här visar sig ett blifvande Öfverskott afT:r 93:— 1002: i/[. 10. Med Bil. till K. M. Näcliga Propos. N.o a. 81 Med reservation af detta Öfverskott» såsom möjligen erforderligt för den ytterligare reglering af hela Staten, hvarom fråga är väckt, torde de till indragning ställda Lönerna böra å Allmänna Indragnings-Staten uppföras, helst de i Nåder beviljade Lönetillökningarna och Fiscalens lön redan till fullo utgå och af Andra Hufvud-Titelns Besparingar bestridas. 12:0 Uti de till denna Hufvud-Titel hörande Allmänna Förslags-Anslag erfordras följande tillökningar, nemligen till Chartce-Sigillatce-Verkets Utgifter omkring