Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Du skall ock icke ligga när något djur, att du dermed orenar dig; och ingen qvinna skall skaffa hafva med något djur; ty det är en styggelse. I skolen uti intet af detta orena eder; förty uti allt detta hafva Hedningarna orenat sig, hvilka jag skall här utdrifva för eder. Och landet är derigenom orenadt; och jag skall söka deras missgerningar på dem, så att landet skall utspy sina inbyggare. Derföre håller mina stadgar och rätter, och görer intet af denna styggelsen, antingen inländske eller utländske ibland eder; Ty all sådana styggelse hafva landsens folk gjort, som för eder voro, och hafva orenat landet; På det att landet ock icke utspyr eder, då I det orenen, lika som det hafver utspytt Hedningarna, som för eder voro. Förty de som göra denna styggelsen, deras själar skola utrotade varda utu deras folk. Derföre håller mina stadgar, att I icke gören efter de styggeliga seder, som för eder voro, att I icke dermed orenade varden; ty jag är Herren edar Gud. Och Herren talade med Mose, och sade: Tala med hela menighetene af Israels barn, och säg till dem: I skolen vara helige; ty jag är helig, Herren edar Gud. Hvar och en frukte sina moder, och sin fader. Håller mina helgedagar; ty jag är Herren edar Gud. I skolen icke vända eder till afgudar, och skolen icke göra eder gjutna gudar; ty jag är Herren edar Gud. Och när I viljen göra Herranom tackoffer, så skolen I offra det, att det må vara honom täckt; Och skolen det äta på samma dagen, då I offren det, och på den andra dagen. Hvad qvart blifver till tredje dagen, det skall man bränna upp i eld. Äter der någor af på tredje dagen, så är han en styggelse, och varder icke tacknämlig; Och den samme ätaren skall bära sin missgerning, att han Herrans helgedom hafver ohelgat; och den själen skall utrotad varda utu sitt folk. När du uppskär af ditt land, skall du icke skära intill ändan allt omkring, och icke noga allt afhemta.
Tomtören och Arrende - '42 Dir 3 Ränte-Persedlars värde xgo: xx. Inskrifning*- Penningar - X20! —- Bidderiet inskaffat ' ■ 4x: 26. Pör de dödas quarlåtenskap influtit m x 0: x 6.’ Bötespenningar x: — Betespenningar och annor inkomst — Halfva Ragamålet af Betjeningens Stat i Spannemål utföres efter Krortovärdie 38s 4* Vinsten efter förvandling på Rätt tepersedlar och afvelns förbättring - 1,0113 13.’ 1483 D:r 9 1642 Stäls-Uiskottets Betänhanden. 9:o Wadstena Hospital. Sorn är det största i Stiftet och den 21 November 1698 fatt Kongl. Majtts Stat och Spisordning. Inkomsten, som samma Stat tillägger Hospitalet, är Räntan af a 5§ Mantal med någre Utjordar, ängar och quarnar samt KronoTionde Spanmål uti 14 Socknar och består således hela inkomsten, enligt Utdrag af 1795 års Räkning, uti: Krono-Tionde 402 T:r — Afradsoch annor Spannemål 245 Tillsammans 647 T;r 5 fj■ d. Spannemål. Hen öfriga Räntan och värdet på de smärre Räntepersedlame, och hvad sorn vid Eadugården tillkommer, hvilka vid Hospitalet nyttjas in natura, utsattes efter Kronovärdering i Penningar 455: 11. Hagarne af Betjeningen® Spannemål 54: 21. Interesse och Tage 691:17. InskrifuingS' Penningar ... 360: Hofoch Pung - Penningar 14: 3. För försåld qvarlåtenskap efter döde Gratiauster 45: 24. Vinsten på Räntepersedlarnes förvandling 981: 26. Penningelokomsten gör tillsammans D:r 2,603: 6. öre Silfvermynt. 10:0 Söderköpings Hospital.
Silas genom en ren silduk i ett kärl, hvilket helst bör vara af trä, men fritt från någon som helst osmak — säkrast att först ha låtit kärlet stå en dag med het enlake uti — och får nu stå öfvertäckt, tills rojödet blott kännes ljumt, då 5 matskedar god jäst tillsättes, hvarefter kärlet ställes i ett svalt rum, öfvertäckes väl och far stå orördt 4 il 5 dygn. Silas sedan åter genom en silduk i en ankare, i hvilken först lagts skalen af 4 a 5 citroner samt omkring 60 gram rensade och tvättade russin; ankaret sprundas och lägges i källaren under minst] 4, högst 20 dagar, hvarefter mjödet kan tappas på buteljer. S C H U T Z. Pris: häft. 2 kr., bunden i fint guldpressadt klotb. OBS.! BEGÄR PROFVER OCH PRIS. Äggrätter. Kokta ägg. Dessa serveras antingen » plommonmjukt » kokade och skurna i halfvor, eller något hårdare kokta upplagda i klyftor. Alldeles hårdt kokta uppskäras de helst i runda skifvor. Läggas kring hvarje sådan rensade anjovisar, så tar det sig mycket bra ut. Stekta ägg. De uppslås till stekning antingen i plättjärnet, eller läggas små bleckringar kring hvarje i en större stekpanna, att de må erhålla vacker fason. Fint salt strös öfver före stekningen, som ej får ske på för stark eld. Äggröra blir särdeles blank, om man vispar äggen med källvatten i st. för med mjölk. Man låter ej det hela stanna, utan liksom skrapar med silfversked stora klimplika bitar undan förundan; då blir ej äggröran hård utan behagligt len. En pikant smak åstadkommes genom att (utom salt) tillsätta litet fint hackad gräslök. Scnapsägg. Smör fräses brunt med några skedblad fransysk senap och detta senapssmör hälies hett öfver varma ägghalfvor. Kejsarägg. Man steker 6 å 8 ägg sammanhängande, lägger upp försigtigt på fat och häller rundt omkring, samt öfver all ägghvita en god champingnonsås, så att endast gulorna lysa fram emellan. Äggrätl.
Jag afstyrker således propositionens antagande, emedan jag anser den vara af den beskaffenhet, att den fordrar tre Stånds sammanstämmande beslut och K. M:s sanction; men om två Stånd stanna emot två, så måste, enligt 75 §:n Riksd.Ordn., denna fråga förfalla, och får ej under denna riksdag åter upptagas. Frih. Sprengtporten: Jagar Frih. Cederström mycket förbunden för den upplysning, han behagat meddela mig och R. o. Ad., huru de administrativa ärendena böra behandlas. Utan en sådan upplysning å Frihts sida, hade det varit för 111ig alldeles omöjligt att på något sätt i grundlagen få reda på, huru de administrativa ärendena skola behandlas. En annan värd falare, Hr von Hartmansdorff, har trott, att, enligt 80 §:n Reg.Ftn, hvarje fråga om anslag till aflöning för befälet vid indelta armeen vore af den beskaffenhet, att den enligt 75 §:n Riksd Ordn. fordrade tre Stånds beslut. Jag utber mig alt få fästa den värde talarens uppmärksamhet derpå, att enligt den tydliga och alldeles oförtydliga mening af 80 §:n Reg.Ftn omtalas der ju kneklecontraeler och indelningsverk. Det heter: "De med landet och städerna upprättade contracler och indelningsverk, hvilka till deras hufvudgrunder skola orubbade vara intill dess Konungen och R. St. finna nödigt någon ändring deruti samfäldt alt göra.” Härmed kan icke förstås, att hvarje båga, som har det ringaste sammanhang med indelningsverket, derföre är af deli egenskap, att den skulle fordra lie Stånds beslut. Den anmärkning som Hr Lefren gjort, att, efter vi nu skrifva år 1841, statsregleiingen redan skulle vara slutad, och följaktligen ej något mål hädanefter kunna förekomma, som vore af statsreglerings egenskap, är i sanning en högst oväntad framställning. Således, om nu R. St. i alla de återstående mål, som verkligen röra Statens reglerande, I. ex. 0111 anslag lill fästningsbyggnader eller något dylikt, skulle stanna två Stånd emot
Korsar, af sammansatte, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen . 100 R:d. v. %■ 33 A. 16 r. F A r i r. a. Korgmakare-arbeten, ej specificerade 100 R:d. v. 33 16 — F r i ci. Käppar, alla slag 100 R:d. v. 33 16 — F r i a. 9 Kött: färskt 1 lisp. — 24 — 4 20 saltadt , , , 1 tunna 5 r r i 11, 3 16 — torkadt eller rökt • . , 1 lisp. — 40 - j Lackerade arbeten, ej specificerade . 100 R:d. v. 25 F r i a. Lampor, af sammansatte, eller, såsom arbetade, ej specificerade, ämnen . 100 R:d. v. 33 16 — F r i a. 5 Ljus-: Talg 1 lisp. 2 24 — F r i a, Ljuskronor 100 R:d. v. 33 16 — F . r i a. — 8 — Lunta . 1 skålp. — 2 1 Mahn, rå och osmält, ej specificerad F r i F Ör b. Mattor, af Strå eller Rötter 100 Rid. v. 25 F r i a. Metaller, sammansatta: Bronz: oarbetad etc. 4 arbetad, alla slag 1 skålp. 1 F r i Korgar af sammansatte eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen. Korgmakare-arbetcn, ej specificerade. Käppar. Lackerade arbeten: andra slag. Lampor af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen. Ljuskronor. Lunta. Mattor af Strå eller Rötter. Bevillnings-Utskottets Utlåtande> lV:o 30. 61 Tullvärde. Qvantitet för tullberäkn. Inf -tull. Utf.-tull. #6- A. r. Metaller, sammansatta: Pinscback, Tomback, och andra ej specificerade: oarbetade etc. A r.
Genom dödsfall eller af andra tillfälligheter, bland Fullmäktige, mellan riksdagarne, uppkomna ledigheter ersättas, när så fordras, medelst nya val, på sätt af det Stånd, för hvilket sådan ledighet inträffat, är föreskrifvet (69 § Riksdagsordningen). Då någon Fullmäktig afgå 11, bör dess Stånds Kansli-direktion, genast efter det sådant blifvit ho* Fullmäktige anmäldt, härom underrättas samt anmodas foga anstalt om ny Fullmäktig*! inkallande i den afgångnes ställe. § 179. Enär, i anseende lill samtidigt inträffade förfall för flera Fullmäktige, göromalens oafbruina gång sådant fordrar, eger Fullmäktiges ordförande att, under tiden, i den af hvarje Rikssiåud bestämda ordning, inkalla erforderligt antal Su pleanter. § 180. Innan Fullmäktig sin befattning tillträder, skall han, vid Fullmäktiges sammankomst, aflägga och med sitt namn underteckna följande ed: ’’Jag — utsedd och förordnad alt vara Fullmäktig i Rikets Sländers Riksgälds-kontor, förpligtar mig härmedelst att, vid deum mig anförtrodd» befattning, ställa uiig till noggrann efterrättelse, så väl rikets grund - Stals-Utskottets Memorial, N:o 344, 11 lagar, sorn dt t för Riksgälds-kontoret gällaode reglemente, samt öfriga, rörande detta verk, af Rikets Ständer meddelade föreskrifter; och skall jag doldt och förfegadt hålla hvad vid Kontorets förvaltning förefaller, som tyst vara bör: så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ !” 5} 181. Kommer Fullmäktig i den författning, att hao icke kan vara Riksdagsman och Ledamot af Utskott, skall han genast sin befallning såsom Fullmäktig frånträda och ledigheten efter honom, i föreskrifven ordning, återbesättas. 5 182.
Stämpelpappers-afgrften, Förklaringar till Kongl. Majit m. fl.; se Ansökningar; — sorn angä Kronans räntor eller härröra frän redogörelse för disponerade medel, brottmål m. m.; Förmyndare-förordnanden; Förmyndare-kammares uträkningar å omyndige barns medel och i allmänhet förmyndare-redogörelse med dertill hörande bilagor; Gästgifveriskjuts, fråga derom; Hospitaler, i alla dem rörande mål; Husesyner, afoch tillträdeså alla Kronans och Statens boställen samt bref och utslag derom; JustitieKanslers-embetet och Justitie-ombudsmannen, Rikets Ständers; alla skrifter och handlingar, som antingen dit ingifvas eller ock derifrån utgå i ärenden, som tillhöra dessa embetens åtgärder; Karakters-byggnader å militieboställen, konlrakter derom; Klagomål öfver tillfogadt våld och oförrätt al Embetseller Tjensteman; Knekteskyldighetens utgörande, i fråga derom; Konstitutorialer och förordnanden, så väl vid allmänna verk, som enskilda stiftelser, då lön eller arfvode icke åtföljer; Kontrakler om Krono-leveranser och karaktershus å boställen; Kronan, i allt hvad dess rätt rörer; Krono-leveranser, kontrakter derom; Kronooch kyrko-tionde, frågor derom; Kyrkor, i alla dem rörande mål; Lappar, då afhandlingen är emellan Svensk och utländsk Lapp; Lotsar anses i tjenste ärenden lika med Kronans manskap; Manskap, Kronans; se Ansökningar; Militie-boslällen; se Karakters-byggnader; Missiver för Adjunkter att biträda Pastorer eller Komministrar i embetet, äfvensom förordnanden för vakansoch nådårs-predikanter samt vice Komministrar; Nybyggen, ansökning till utsyning och anläggande deraf, besigtnings-instrumenter, geometriska kartor, resolutioner, med hvad mera, som för nybyggens anläggande fordras; Observationer, som angå Kronans räntor eller härröra från redogörelse för disponerade medel; Onera, allmänna; se Ansökningar; Pensionsbref; se Fattige; Pensions kassor, i alla dem rörande frågor; Förslag till Författning ang.
Utskott icke ansedt sig kunna föreslå någon så beskaffad tillgång af Stats - Verkets medel, som medförde en ständig försäkran för blifvande Actie-Ägare uti Hjelmare Slussverk om sex procents ränta å det kapital hvilket skulle till Slussverkets Ombyggnad erfordras, högstberörde Nådiga Proposition blifvit till Banko-Utskottet remitterad i förmodan att sistnämnde Utskott antingen särskildt, eller genom sammanträde med Ståts-Utskottet, torde uppfinna tillgång för den. begärde summans erhållande : och hafva de öfrige respektive Stånden , med bifall till StatsUtskottets så beskaffade hemställen, den 27 och 30 December samt den 2 sistledne Januari, uti enahanda Remiss sig förenat. Ban-j 8o Baniu-Utskottets BetäniancUn. Banko-Utskottet kan visseiligen icke undpS erkänna nödvändigheten deraf, att ifrågaya rande Canal-fart, sa väsendtlig for vigtiga näringar i Hare Provincer, vidmakt hålles, och det äfven med uppoffring af Statens medel derest ändamålet icke annorlunda kan vinnas. 1 fråga äter otn sättet för meddelande af ett sådant biträde, tror Utskottet sig med stod af Remissens lydelse, böra begagna detta tillfälle att något närmare utveckla sina tankar. Lika med hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i detta afseende innehåller, anser Banko-Utskottet lämpligast , att enskildes kapitaler göras verksamme vid företag af sådan art, dels emedan då icke blifver fråga om nya bidrag utan blott om cirkulation med de förut i rörelsen befintelige , dels ock, emedan verkställighet af ett arbete, under de deruti inteiesserades egen tillsyn ofelbart sker fördelaktigare än för allmän räkning. Ar företaget at allmänt Nationelt Interesse så synes Staten visserligen kunna och böra ställa* i garantie till säkerhet för den enskildte att njuta afkomst af sitt kapital; ty denne använder det icke eljest!, der han icke kan göra en vissare beräkning på afkastningen än som i detta och dylika fall är möjligt.
Jag tillstyrker afslag på Utsk:s förslag. Hr Hjärne, Harald: Största delen af de skäl, som de 2:ne siste värde talarue anfört, hafva varit riktade emot del hvilande grundlagsförslaget, i afseende på grundlagsförändringen. Jag vill erinra derom, att detta Betänk, är ännu icke föredraget och jag skall icke för min del göra mig skyldig till att ingå i diskussionen öfver ett redan afgjordt ärende. Det nu föredragna förslaget rörer blott, såsom den siste värde talaren säkerligen vet, då han, såsom jag hoppas, derom tagit kännedom, ett förslag, för att fullständiga det hvilande grundlagsförslaget och derigenom göra det lättare för Representationen vid nästa Riksdag att bestämma, huruvida den vill antaga eller afslå förslaget. Denna fråga är af alldeles samma beskaffenhet med den frågan, som R. o. Ad. nyss har afgjort genom votering, och jag anser det för min del opassande, ali uprepa samma ord, som dä an fördes. Hufvudsaken är, alt man begär att på förhand få se vid nästa Riksdag den stadga, som skulle ligga till grund för tillämpningen af det hvilande grundlagsförslaget. Jag har redan sagt, att, för mitt omdöme, anser jag nödigt, att få något begrepp huru och på hvad sätt det nya grundlagsförslaget skall komma att tillämpas, innan jag afgifver min röst öfver sjelfva grundlagsförslaget. Hr von Hartmansdorff har sagt, att han hoppas så mycket mera på R. o. Ad:s afslag i denna fråga, som sjelfva grundlagsförslaget är i detta fall, såsom han uttryckte sig, vida värre beskaffadt, än det nyligen afgjorda. Om så är, anser han också detsamma af vida vigligare beskaffenhet, och just derföre att sjelfva grundlagsfrågan är af vida vigtigare beskaffenhet, anser jag också så mycket angelägnare, att detta ärende måtte vid Riksdagens första början vara sä fullständigt beredt som möjligt, på det alt icke reformens motståndare mätte kunna framkomma med samma skäl, som vid förra Riksdagen, d. v. s. alt förslå - Den 18 Oktober f. m. 313 get icke är fullständigt.
Såsom genrestycken försvara de nog sin plats, ehuru de äfven såsom sådana ofta lida af det för en episk behandling svåra felet att lägga an på att skärpa intrycket genom att på en viss gifven punkt låta skildringen löpa ut i hvad man skulle kunna kalla en epigramatisk udd. Det är det pittoreska, som här tager försteget före det historiska. Någon jemförelse med t. ex. Runeberg kan sålunda under inga omständigheter komma i fråga. Hvad den nu företrädesvis så kallade demokratiska riktningen hos Snoilsky vidkommer, så synes äfven den vara af sitt egna slag, likasom den med fog kan sägas hafva mycket gamla anor i hans sång. Den är nämligen på intet sätt beslägtad med det vanliga ' demagogiska demokratiserandet, nfen ett desto mera rent menskligt drag. Naturligtvis kan man väl tänka den närmare eller fjärmare förbunden med de stämningar, under hvilka skalden redan i ynglingaåren icke visste något skönare att likna den huldas blåa öga vid, än den blick, hvarmed Friheten betraktar sina söner, “ som bröstgängs gå emot förtryckarns lansar “, eller då han ville på Trojani kolonn se En genius, som blickar fritt, Med flygande lockar kring pannan Och mössa af frygisk snitt.Men sjelfva den innersta kärnan i denna del ' af skaldens diktning häntyder dock på vida längre gående vyer och ett vida djupare betraktelsesätt. I samlingen af “ Sonetter “ (1871) har denna samma stämning t. ex. alstrat ett stycke, hvilket man mycket väl skulle kunna tänka sig skrifvet först samtidigt med de allra nyaste dikterna. Vi afse härmed sonetten “ Svenskhet “, hvaraf ett par strofer, den första och sista, till jemförelse nu återgifvas: Månn ’ ej bos dig den tanken bröt sig ban. Att du, förfinade, ditt ursprung leder Ifrån ett folk af, plöj are och smeder? Tänk efter på din stoppade divan! Den tysta kraft, hvars möda landet stärker, Du vörda skall, och under skrofligt skal Den gamla svenskheten, som fins hos Jerker.
Ridderskapet och Adeln torde lätt inse, burn litet sammanhang Fri - Den 28 April e. m. 3g « herre Cederströms sista anmärkning har med förevarande fråga. Det måtte vara gifvet, att om Rikets Ständer besluta att, med upphörande af Saltpetergärden, på annat sätt skaffa medel lill inköp af Saltpeter, så förfaller berörde anmärkning. Nu är frågan blott derom , huruvida Styrelsen öfver Saltpeterärenderne i Riket fortfarande må af de serskilte Comiterade besörjas, eller åt KrigsCollegium uppdragas. Denna fråga är beroende på en förevarande ny organisation af KrigsCollegium. Jag skulle derföre anse det vara bäst, om Ridderskapet och Adeln stannade i det beslut, att till Kongl. Maj:t öfverlemna att förordna, antingen de serskilte Comiterade må fortfara med Styrelsen af Saltpeterärenderne, eller densamma bör på KrigsCollegium Öfverflyttas. Herr Skogman Carl David: Vid en förestående förändrad organisation af KrigsCollegium har blifvit föreslaget, att dit öfverflytta Styrelsen öfver Rikets Saltpeterärender och Gevärsfactorier, med mera, sorn nied Mi 1 itaiy-yrket har gemenskap, samt i stället från KrigsCollegii befallning skilja ärenden af endast Kameral beskaffenhet. Jag erkänner visserligen, att de serskilte Co' miterade, åt hvilka Saltpeterärendernes Styrelse varit anförtrodd, på ett förljenstfullt sätt och med ganska ringa kostnad för Staten, uppfyllt deras åliggande; men jag tror 4o Den 28 April e. m. det vara prihcipenligt att, då en ny organisation af KrigsCollegium förehafves, ditflytta denna förvaltning, som har så nära gemenskap med KrigsCollegii öfriga befattningar. För en sådan reglering kunde hinder uppkomma genom en af Rikets Ständer till Kongl. Maj:t gjord framställning om sättet för Saltpeterärendernas framgena förvaltning; och jag anhåller derföre om den proposition, att något bestämdt yttrande icke må meddelas om SaltpeterComiténs fortfarande. Herr Hjerta:
Häradshöfdingar 206. __ uta>renderi'ng af sådane som innehafvas af i Landtbruket oerfarne personer 73. Boställs-innehafvares ersätta, för arrendebrister 270. — dro för Skifteskostnader 322, Brist i tillgångarne för beviljade anslag, utvägar till dess betäckande 387. Brobyggnad öfver Tranarps Å, om län dertill 53, 3y3. Brottslingars gripande, ersättning derför 143- Rrudgåfvo-Fonden, rörande Revisorernes an piärkningar dervid, qi. m , . 62. 7 Bet. N:o Bränvinsbrännings-rättighetens beskattning, grunderne derför, Byggnader och Reparationer i Stockholm, an slags-summan derför , , , . 147» 25o. — —- i Landsorterne d:o d:o , , „ „ Bytesbrister, om eftergift af Kronans fordringar hos enskilde derför , » 120. Råkoch Lots-Inrältningen, medels anslående dertill i5r, 253. Båk-afgifler, ang:de deras användande Litt.F. 54, 123. Båtpass, Färjemans-Bolagets i Helsingborg, rörande Chartering deraf , , . , 20. Böcker för fattigare folkclasserne, anslag dertill 140, a44- Bötesmedlen, angående deras uteslutande från StatsVerkets inkomster , , , Litt. B. 54- Bötesmedel, ang:de Allm. Calmare Domkyrka, låneunderstöd till dess re paration • • • • ® ? ? ♦ 12# Canzlier, RiksStåndens, de härtill fÖreslagne kostnader , , , . f , 4f, 97- ■— —» aflöningen derför angtde , • , 4^» CanzliPoster vid LandsCanzliet i Upsala, om löner för 2 sådana , • , . , 128. Carl Gustafs Stads KronoQvarn, nedsättning i Arrendet 35. Carlskrona Stads Fattigvårdsinrättning, om understöd derföre ...«•• 5^. 8 Bet.
St. kunna sig bespara af skäl, som jag nyss anfört. I fråga örn naturhistoriska museum har tjlsk. infört följande ordalag: "För det under Vettenskapsacademiens inseende ställda naturhistoriska museum har E. K. M. i dess nåd. propos., till upprätthållande af denna för fäderneslandet hedrande stiftelse”—. Detta är samma sjelfberömmelse, som jag förut anmärkt, jag tror visserligen, att vårt naturhistoriska museum är ganska godt, men om det jemföres med andra länders, så kommer det derpå an, om inrättningen befinnes så utmärkt, som här omförmäles. Man kan ganska väl förbigå dessa ord och blott säga; till upprätthållande af denna stiftelse. I fråga om nationalmuseum börjas framställningen på följande sätt: ”Under den åsigt, att äfven Svenska nationen, såvidl dess tillgångar medgifva, bör lika med den öfriga civiliserade verlden på ändamålsenligt sätt vårda de konstalster —Då den civiliserade verlden bär åberopas såsom motsats till oss, så ser det ut som vi nu först yrkade på att höra dit. Det är dessutom ett axiom, att om något! har en skatt, så bör han förvara den, ty om icke så skedde, förlorades hon. Det behöfver således icke sägas, att om vi hafva konstsamlingar, så böra vi vårda dem, ty det är ett axiom. Till undvikande af begge dessa olämpligheter i uttryck, tillstyrker jag vördsamt, att det måtte helt enkelt heta: För att på ändamålsenligt sätt vårda de konstalster Svenska nationen redan äger och befrämja dessa samlingars förökande —. Här är icke heller fråga om någon förändring Den 19 December f. m. i siffra eller sak, utan blott om ordalagen, så att jag skulle tro, att, om R. o. Ad. gillar anmärkningarna, rättelserna kunde genast vidtagas.