Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ilr Lefre'n, Johan Pehr: Utsk. har, efter mitt förmenande, framställt denna fråga fullkomligt systematiskt, dels enligt de åsigter, Utsk. sjelf uttryckt, och dels i anledn. af Constit.Utsk:s mellankomst. Utsk. har nemi först föreslagit, huru hädanefter (med cursiv stil i förslaget uttryckt) borde tillgå; och till ytterligare bevis på, att Utsk. härvid icke menat, hvad hittills skett, har Utsk., sedan det anfört, huru Constit.Utsk. behandlat frågan, framställt förslaget i det morn., vi förehafva. Detta visar tydligen, att Utsk. velat, det ingen förblandning borde äga rum emellan hvad hittills skett och hvad hädanefter bör ske. Skulle man nu utesluta detta sednare inom., kunde sådant lemna anledning till ytterligare tvist vid nästa riksdag, och det lärer icke vara meningen. Jag yrkar altså, att mom. må qvarstå med den förändring, Frih. Åkerhjelm deri föreslagit. Om K. o. Ad. bifalla detta samt till K. M. framställa den underd. önskan, som i nästföljande mom. föreslås, lärer det blifva en gifven följd, att de tjenstemän, som blifva förordnade, intilldess den organisation för sig gått, som i 3:dje mom. omtalas, icke erhålla fullmagter på stat, utan endast constitutorialer. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Det är enligt 89 § Reg.F. K. M:s rättighet att organisera embetsverken. Konungen hade altså kunnat, utan R. St:s med verkan, bestämma den organisation, som skett. Nu är likväl händelsen, att Konungen verkställt denna uppå R. St:s uttryckliga begäran. Dervid befanns, att göromålen i alla verk betydligen ökats. Personalen förminskades dock, enligt hvad Ständerna förklarat sig önska. Men då erfordrades också, att de fåtaligare och mera sysselsatta tjenstemännen skulle vara så lönade, att dé icke för sin bergning behöfde, såsom tillförne. tjenstgöra på flera ställen. Sådan har grunden varit, hvilken vid den gjorda organisationen blifvit iakttagen.
Jag tror mig nu hafva visat, att spanmålstullar icke behöfvas och jemväl rättfärdigat det omdöme, på grund hvaraf jag yrkar, att Utsk:ts hemställan i denna punkt rnåtte ogillas samt att omalen hvete och råg fortfarande må tullfritt införas. Frih. Sprengtporten, Jakob Wilhelm: Gr. Posse har yttrat, att, om Sverige vöre ett spanmälsimporterande land, skulle han icke hafva något emot att lägga tull å denna vara, men att, då förhållandet deremot är, att Sverige exporterar spanmål, så kunde han ur statsekonomisk synpunkt icke gilla, att tull derå lägges. Om Grm medgålve en mindre absolut tillämpning af sitt system, skulle han finna, att Bevilln.-lJtsk:t följt den åsigt, Gr:n hyllar, ty Utsk:t bar icke föreslagit tull på sådana spanmålsslag, som härifrån exporteras i stor skala, utan endast på råg och hvete, som utgöra föremål för import, hvilken under de sednare åren, endast för rågen, uppgått till omkring 300,000 rdr årligen i medeltal, utöfver hvad som exporterats, Gr:n har vidare yttrat, att, om, i händelse af missvext, Regeringen skulle finna sig nödsakad att vidtaga några utomordentliga åtgärder för att lindra den nöd, som kunde uppstå, spanmålstullarnes upphäfvande vore en berättigad åtgärd, som sålunda i lörsta hand kunde motses, men, då så låga tullar som de af Utsk:t föreslagna äro åsätta, kan jag icke finna, att den obetydliga ned - Den 23 April e. m. 467 sättning al' några få procent i priset, sorn härigenom kumle uppkomma, i någon mån rättfärdigade en åtgärd, som inverkade störande på handelns gång, hvilken om någonsin, under sådana förhållanden, bör kunna trygga sig vid det bestämda. Jag är öfvertygad, att, om missvexten blir aldrig så svår i England, komma dock aldrig de Engelska spanmålstullarne att af denna anledning för tillfället upphäfvas.
J. Antalet af dem, hvilka det årligen må tillåtas att be» p. 24. gagna detta sätt för frigörelse från beväringspligten, bestämmes af Kongl. Majtts och Rikets Ständer, men kan af Kongl. Majit efter olika tidsförhållanden och omständigheter inskränkas. Betta antal fördelas af Kongl. Majit genom vederbö- p. 25. rande StatsTdepartement på Stockholms stad och samtliga länen, med undantag af Gottland, efter folkmängden-, och vill Kongl. Majit om denna fördelning vederbörande i nåder underrätta. Bet för Stockholms stad och hvarje län bestämda antal skola p. 25. sedermera Ofver-Ståthåliaren och Kongl. Majits Befallningshafvande fördela emellan de särskilda mönst ringsd ist rik ten, i förhållande till den styrka, som på hvarje ställe skall för året mönstras. Skulle vid .mönstrings,anställande,uti första mönstringsp. 25. distriktet ett mindre antal, än som på distriktet elter fördelningen belöper, önska sålunda befria sig, varde det öfverblifna antalet,emellan de återstående distrikten fördeladt efter sistnämnda grund; och så distrikt efter distrikt. Anmäla sig deremot inom något mönstringsdistrikt flera till bep. 25. gagnande af denna rätt, än hvad enligt fördelningen kan medgilyas, skall lottning dem emellan anställas. 30 § il. Afgiften skall, i den ordning särskildt stadgadt är, erläggas vid det mönstringstillfälle, då befrielse sökes; samt uppbäras å landet af Kronofogde och i stad af vederbörande Magistratsperson, under enahanda redovisningsskyldighet, som för Kronans öfriga uppbörd eger rum. För det i 7:de § andra inom. omnämnde fall skall afgiften i länets ränteri nedsättas vid samma tillfälle, som ansökning om befrielse till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande inlemnas. § 12. Af de sålunda influtna medlen skall, under titel af Allmänna Bevaring sfonden, bildas en särskild tillgång, att af Kongl.
Föredrogs å nyo Lag-Utskottets Utlåtande, N:o 168, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande,. N:o 122, i anledning af väckta motioner, angående förändring i vissa delar af nu varande Lagsladgandcn om giftorätt och arfsrätt, m. m.:. Ståndet afslog bägge dessa “ Betänkanden.. Från Hedervärda Bonde-Standet„ St D. Föredrogos å nyo Stats-Utskottets på hordet hvilande, följande Memorial: JN:o 359, i anledning af erhållen återremiss på Utlåtandet N:o 597: Ståndet lät bero vid sistnämnde Utlåtande; N:o 36c, i anled ning af erhållen återremiss på Utlåtandet N:o 315, lades till handlingarne; IN:o 36r, rörande verkställd omröstning, i fråga om arftodet till Bonde-Ståndets Secreterare, blef lagdt till handlingarne; N:o 36a, i anledning af verkställd omröstning, i fråga om handtlangnings-understöd för nybyggare uti de norra orterne, lades till handlingarne; N:o 363, angående verkställd omröstning, i fråga* om bränvins-bränningens beskattning, lades lill handlingarne; och N:o 364, angående verkställd omröstning i åtskilliga frågor om stämplade pappers-afgiften, blef lagdt till handlingarne.. Från Hö glo fl. Riddeuskapet och Adeln.. S.. D"Vid förnyad föredragning af BevillningsUtskottets den 4! 46 Trot. Vt dr. den 18 JDec. 183/f* dennes e. m. på bordet lagda Utlåtande, N:o 45, i anledning af gjorda anmtrkningrw vid Betänkandet, N:o 29, angående stora Sjölullsbevillningen, stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: i:o
Men spanmåls-export beror af bildandet af stora upplag deraf; och dessa äter kunna i ett kapital-fattigt land icke uppstå, ulan belåning af varan; såsom i sjelfva verket äger rum både uti Danmark och Finland genom deras Banker. Det är af delta skäl, som jag vid alla tillfällen påyrkat spamnåls* belåning, såsom en rörelse, hvilken ligger inom Bankens eget interesse, och utgörande genom beredande af varans export ett af de verksammaste medel till importens betäckande, och således äfven till sjelfva realisationens bestånd, genom minskande af silfver-exporten. Hvad Utskottets förslag angår, att till metalliska kassans förstärkning förpanta eller försälja Riksgälds-Kontorels obligationer, så anser jag detta icke allenast för en ändamålslös, utan äfven för en betänklig operation. Den synes mig ändamålslös, emedan det silfver, som Banken upplänt, utgår hastigare än det som förut varit upplagt i Banken, emedan räntan och kapital-afbetalningen ökar den årliga silfver-exporten. Den symes mig betänklig; emedan den ådrager Stats-Verket en utländsk skuld, till hvars återbetalning icke någon utsigt finnes. Det kan, enligt min tanke, icke gifvas något annat naturligt medel, alt införskaffa silfver till Banken, än att göra det på samma sätt, sorn albi andra utländska varor införskaffas i landet, nemligen genom köp. Och ehuru orimligt det är, att inköpa silfver efter 130 sk. för 1 R:dr Hamburger Banko och utlemna det åter efter 128, så är detta dock mindre dynt, än att upplåna det utomlands mot eli evärdelig ränta af 4 eller 3 procent. Båda dessa operationer utgöra motsägelser, sorn ligga i sjelfva realisationens ide eller i den ideen, att det skall finnas en Statsinstitution, en Stals-Bank, som har till ändamål, att betäcka skillnaden emellan export och import, medelst ädla metaller, i ett land, som ej producerar deni; ett problem, som sannolikt erfarenheten en gång skall visa, är omöjligt att lösa.
Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, till hvars behandling motionen blifvit Öfverlemnad, kan icke instämma med motionären deruti, att de utaf honom åberopade stadganden upphäfva den, efter motionärens uppgift, i Kongl. Brefvet till Kommerskollegium den 22 Juni 1722 omförmälda och till £ procent bestämda afgift, som redan på grund af raspoch spinnhus-ordningen af år 1698, § 8, till raspoch spinnhuset i hufvudstaden utgått. Att samma afgift ej af förbiseende, utan på grund af lag, fortfarande utgår, synes äfven deraf, att densamma, efter att tid efter annan hafva till olika ändamål blifvit anordnad, sednast genom Kongl. Brefvet den 17 Oktober 1851 öfverflyttats till Stads-nämnden från och med 1852 års början, dock med vilkor, att medlen skola användas till den förbättrings-anstalt för vilseförd ungdom, som i hufvudstaden finnes inrättad under benämning af »Stokholms Stads Uppfostringsinrättning för värnlösa barn.» Men då testamentstagare lika litet i hufvudstaden, som annorstädes i riket, äro befriade från erläggande af den för testamenten bestämda bevillning, synes det Utskottet med billighet och rättvisa öfverensstämmande, att den för dessa handlingar jemväl i nämnde stad, under namn af raspoch spinnhusmedel, till £ procent bestämde afgift bör upphöra; och får Utskottet fördenskull vördsamt hemställa, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t anhålla, det stadgas måtte, att någon afgift under namn af raspoch spinnhus-medel icke vidare skall för testamenten i hufvudsladen erläggas. Stockholm den 20 Februari 1863. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 91. 9 N:o 91. Ank. till Exp.-Utsk. deu 21 Febr. 1863, kl. 3 e. m. Betänkande, i anledning af vackt motion om ändring i sättet för prester skapets aflöning.
» Nej, söta barn, den kan du visst inte ha; på en sådan bal kommer man inte i sjaskig lenon. Men du har ju fått ditt första kvartals aflöning, du kan få något annat, tunt tyg billigt nog. » » Ja, tyget, men så är det så mycket annat, skor, solfjäder, handskar, blommor — jag har ingenting. » Tonen lät halfgråtande. » Men, lilla Gerda, hvad har du gjort med din aflöning, utom det du betalar hemma? » Fru Bergström såg förfärande inkvisitorisk ut. » Jag har den inte kvar — inte ett öre, » svarade Gerda sakta, i det hennes mor alldeles kröp ner i sin sjal och såg ut, som hade hon velat dölja sig för hela världen. Endast de två, mor och dotter, visste, att Gerdas pengar gått åt att betala skomakareoch skräddareräkningar för syskonskaran — • hon var ju den första, som på egen hand förtjänat något. » D u får gärna taga min klädning, om den kan ändras åt dig, » sade Hedvig. Gerda och Hedvig voro, oaktadt olikheten i ålder, sedan Största billigaste, Idun men urval bestämda priser. flere år » bästa vänner », en sådan vänskap, som uppstår utan att man vet hvarför, mest därigenom att mödrarna umgås och att döttrarna ständigt träffas och vänjas vid att umgås förtroligt. » SideD, och rödt till på köpet, passar inte för en så ung flicka, » inföll hastigt fru Bergström, som blifvit ytterst bestört öfver sin dotters liberalitet att skänka bort den dyrbara dräkt, hon sträfvat rätt mycket för att få. » Ja, det har du rätt i — hon skulle se ut som sin egen mormor, » svarade Hedvig och log mot Gerda. » Skär som en rosenknopp eller hvit som en ängel — det passar henne bäst. » Det var alltid någonting i Hedvigs ton, som gjorde, att hennes ord läto som satir, äfven när hon ej menade det. Det var ofta, som Gerda sårades af denna ton, men hon visste, att Hedvig höll af henne, att hon var Hedvigs enda vän, och därför fördrog hon mycket från henne!
St. ej skulle finna lämpligt, att tillgång för Navigations-scholornas inrättande må, genom en serskild afgift ä utrikes gående Fartyg, beredas. 4-0 Exp.-Vtsk. Förslag till tind. Skrifv. iV.o" 4?o. Vid pröfningen af detta ämne hafva R. St. inliemtat, att, i öfverensstämmelse med Förvaltningens af Sjöärendena samt Commerce-Collegii af E. K. M. gillade förrberörde förslag till Stadgar, Instruction för Lärare, samt Aflöningsoch Inventarii-stater för de i ofvanuppräknadestäder tillämnade Navigations-scholor, skall erfordras till aflöning årligen 5,600 R:dr, och till Inventariers inköp för en gång 2000 R:dr,»eller tillsammans för första året 7,600 R:dr B:co. Ehuru R. St. visserligen inse nyttan och angelägenheten af merberörde Navigatjons-scholors inrättande, hafva R. St. likväl stannat i den öfvertygelse, att — sedan vid detta Riksmöte, uppå Tionde Hufvud-Titeln, för Undervisnings-verken i allmänhet en tillökad summa af 60,000 R:dr blifvit beviljad, derunder inberäknade 18,000 R:dr för Universitetens och\TiUämpnings-Scholomas fullkomnande, samt då, i händelse E. K. M. skulle i INåder bifalla Läroverks-Comite'ns förslag att, med de i Stockholm, Götheborg och Carlskrona för Flottans behof redan organiserade Navigationsoch Styrmansscholor, förena dylika Undervisnings-anstalter för Coopvaerdie-skeppare, kostnaden för en sådan förening af undervisningen å dessa orter, enligt af Comiten framlagd specifik beräkning, icke skulle komma alt öfver - Exp.-Utsk. Förslag till und. Skri/v.
Då nu i ett sammanhang föredrogos ej mindre Borgare-Ståndets den 27 sistlidne April på bordet lagde Protocolls-Utdrag af den 23 i samma månad, innehållande Ståndets beslut öfver Bevillningsutskottets Utlåtande, Nio Gi, i anledning af anmärkningar emot Betänkandet K:o 57, med förslag till i:sta och 2:dra Arliklarne af Bevillnings-Förordningen, samt inbjudningar lill instämmande i Ståndets, rörande i4‘de, 3p:de och 4c>:tle fattade beslut, »n ock Bevillnings-Utskottels den 27 sistlidne April pä bordet lagde Memorial, N:o 62, i anledning af RiksStåndens olika beslut, angående föreslagne förändringar i esta och 2:dra Artikiarne af Bevillnings-Förordningen, antog Ridderskapet och Adela inbjudningen alt instämma i Preste-Ståndets beslut, rörande /f.de §., v i cl - biel’ i öfrigt sina i ämnet fattade beslut, samt godkände de föreslagne voterings-propositionerne. S. D. Å nyo föredrogos så väl Bevillnings Utskottets den 27 sisth April på bordet lagde Memorial N:o 63, i anledning af Hedervärda Bonde-Ståndets återremiss å Bevillnings-UtsläOltets Betänkande JN:o 56, med förslag till Be v i 1111 i n gs-s u 111 mpns fördelning, sorn Bonde-Ståndets den i3 sistlidne April på bordet lagde Protocolls-Utdrag, innehållande Ståndets, vid återremissen af nyssnämnde Betänkande N:o 56. fattade beslut.
Efter sanning har jag alltid sträfvat, men det tycks mig som skulle jag lika litet finna den förra som den sednare. Vredgas ej öfver min djerfhet att vända mig till er: man kan ju vara djerf, då man eger så litet att förlora! Eder ödmjuke och efter svar längtande tjenare Tardif. Bäckströms svar: Jag rycker undan ett dagligt och stundligt arbete, som fräter på mina krafter, denna minut för att med några ord besvara edra vänliga och hedrande förfrågningar. Jag trodde till en början, att ni, som alla andra, ville hafva edra arbeten placerade och för dem erhålla réel valuta; men jag kan nu icke mer betvifla, att det är ur rent estetisk synpunkt, ni velat rådfråga mig. Naturligtvis vinner ni härpå i intresse hos en person, som länge blifvit van att allestädes möta endast beräkning och egennytta; men till min stora ledsnad finner jag omöjligt att egna er det mått af tid och studium, som värdigt skulle kunna motsvara ett sådant förtroende. Er diktning i obunden form synes mig röja goda anlag och bland hvad jag hittills sett af er penna är Akrobaten utan jemförelse det bästa. Edra poemer tyckas mig mindre lofvande, emedan jag hos dem icke upptäcker synnerlig uppfinningsgåfva, ej heller den inre musik, som uttalar sig i en mera ovanlig välljudsrik vers. Men om jag uppriktigt utsäger detta, som kanske bidrager att nedslå edert mod, hastar jag att tillägga, att jag sjelf anser mitt omdöme fullkomligt ogiltigt innan jag lärt känna er personligen, er ålder och edra förhållanden i öfrigt. På dem beror naturligtvis oändligt mycket ty är ni t. ex. ännu ung så röjer ni redan ganska god mognad, men skulle ni redan vara några och tjugo år, måste jag råda er att slå författarbanan ur hågen. Vill ni att jag skall kunna vara er till nytta, blir ett grundvilkor att ni bortlägger er anonymitet och uppriktigt säger mig hvem ni är, genom ett bref som i detalj skildrar edra lefnadsomständigheter eller, ännu hellre genom ett personligt samtal, om ni kan få tillfälle att uppsöka mig i Stockholm. Om jag ej inom en vecka hör af er, återsänder jag edra arbeten. Er ödmjukaste tjenare Edv. Bäckström. St.
Då undertecknad, till Riksdags - Fullmagtig vid nu påstående Urtima Riksdag, för Stockholms Stad utsedde medlem af Magistraten, hos Herr Talmannen af det Högtärade Vällofl. Borgare-Ståndet nu har den äran framställa detta ärende, under anhållan, att detta Memorial måtte till vederbörligt Utskott öfverlernnas, fullgör jag, med egen öfvertygelse af sakens rättvisa och billighet, ett uppdrag, som Hufvud-Stadens Magistrat mig meddelat, i hopp att Herr Talemannen och det Högtärade Ståndet, nitälskande lika mycket för denna, som alla öfriga Städerna rörande Privilegii. frågor, täckes den nu framställda med välbehag anse, samt kraftigt understödja.” Med detta Herr Rådmannen Fredins anförande hafva Vällofl. Borgare - Ståndets samtelige Ledamöter förenat sig om en dylik frihet för alla Rikets Städer. Städernes Källarefriheter i allmänhet hafva tillkommit vid första inrättningen af så kallade StadsKäliare, och egentligen bestått deruti, att de främmande drycker, som de behöfde, och da allenast voro underkastade en ringa accis, blefvo ifrån denna afgift frikallade. Desse Källare - friheter blefvo år 1677 indragne, men genom 4. § i Kongl. Re - Den 8 Juni, 335 Resolution på Stadernes allmänna Besvär af den 2 Mars 1678 återtiliagde de Städer, som dera till Borgmästare och Bads underhåll bekommit. Genom 8 punkten uti Kongl. Majrts Nådiga Resolution af den 23 Juni 1G80, angående Stora Sjötullens erläggande, förklarades, att som alia Decourtntioiier vid Stora Sjötullen då på en behaglig tid skulle upphöra, så skulle jemväl alla Källarefriheter, sorn Städerne i Skåne, Halland och Blekinge åtnjutit, sammaledes innehållas, eftersom bemälte medel till Fortihcationerna voro destinerade och anslagna; men uti Kongl.
Stafford House, bygdt i renassansstil i början af detta iirhundrade för en af de kungliga prinsarne, ligger nara $: t Jnnies ' Yalacc och Marlboroiigh House, hertigen af Yorks och prinsen. af W ales ' residens, och ar ' ansedt att vara det inest. splendida af privata hus i London. IJtställningsdageii sbgos en mängd eleganta ekipage hålla på den öppna platsen utanför och inne i den stora inarmorvestibiilen stodo, utom husets betjiiiiing, en mängd pudrade och icke pudrade betjänter, som vantade pk sina damer. Den inre Iiallen är af ofantliga diinensioner med trap por, väggar och pelare af marnior. Golfvet är betäckt af tjoeka mattor, Iivarpii sta grupper af bord, divaner och stolar; stora palmer och andra växter samt en rikedom af blommor ser man öfverallt. E t t galleri löper rundt om i jämnliöjd med första våningen; på midten af dess ena sida är en stor kyrkorgel, som användes vid lconserter, ocli i väggarne l r o infattade stora taflor, som framställa historislta scener. I midten ar ing&amp;ngen till ~Raiiqueting Hall, ett ofantligt stort rum, dekoreradt med splendid prakt. Å ana kortsidan är en nisch, dar musik utföres af en musikkår. Har voro af flera söminerskor utställda figurer med dräkter af engelskt siden, vidare tyger, parasoller och paraplyer, silkesstruliipor m. m., allt i ofantliga skåp bide kring viiggarne ocli p&amp; golfvet. I nästa riim finna vi en jacquardstol, Iivari viitves en utsöl~t silkesbrokad, beställd af drottning Victoria från firman Debenham &amp; Freebody. BIönstret är i italiensk renässans i hvitt och silfver och Iieter Enipress of Iiidin. Varpen bestfw af ej mindre %n 19,680 trhdar, och 4,112 mönsterkort äro beliöfliga för att utföra det ståtliga mönstret.
För öfrigt hemställer jag, huruvida uppläsning af hela denna långa § är af nöden, då beloppen af summorna äro alldeles lika med dem, som finnas upptagna i Ulsk:s förra betänk., oell här ingen annan skillnad förefinnes än den, att hvarje belopp linnes deladt i tvenne, del ena upptagande caneelligebiihr och sportler, samt det andra det verkliga primitiva chartebeloppet. Häruti instämde Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius. Uppå härefter framställd propos. behagade R. o. Ad., som ansåg uppläsning af förevar, redactionsförslag icke erfordras, bifalla Utskis hemställan om förändrad lydelse af ifrågavar. 5 §, dock med förbehåll att, vid slutliga redactionen af denna § skulle iakttagas de förändringar i sifferbeloppen, hvilka kunde blifva en följd af ilen votering i förstärkta StatsUtsk., som öfver de i samma § upptagne afgifter komme att äga rum. 8:de punkten, ang:de upphörande af den i vissa fall allmogen beviljude lindring uti och befrielse frän stämplad papperssäf gifts erläggande m. m. Den i denna punkt föreslagna voter.propos. N:o 8 blef af R. o. Ad. godkänd. 9:de punkten, ang-.de tillägg af orden ”äfvensom afskrifter eller utdrag deraf” efter de i 6 § såsom frän stämpladt pappersafgift befriade, upptagne rubrilierne. ” jdrfskiften” och Bouppteckningar, dä behållna summan icke uppgår till 5o r:dr.” Frill. Palmstjerna, Carl Otto: Jag vågar hemställa, huruvida icke R. o. Ad. skulle linna för godt att frångå sitt i detta afseende fattade beslut, hvilket icke tyckes medföra följder af någon synnerlig vigt. Derigenom kunde en voter.propos. förfalla. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag ville göra samma framställning, som Frih. Palmstjerna nu gjort. Jag kan icke erinra mig skälet, hvarföre R. o. Ad. fattade det från de öfriga Stånden skiljaktiga beslutet, men mig synes skäl förefinnas att biträda deras mening. Gr.
Qvartermästare - bostället Fenninge, hvilket således komrne ali till Kronan indragas) anförande Regements-Befäl ha fvaren, till stöd för det föreslagne utbytet af förenämnde Indelningar, att Byttmästaren och Lieutenanten vid Arboga Esqvadron skola åtnjuta Lönevilkor, till betydlig del svagare, än de öfrige Indelningshafvarnes af lika grader vid Corpsen, hvilket förhållande skall föranleda till täta ombyten af Befäl vid berörde Esqvadron, med deraf följande olägenheter för tjenstgöringen. Vid öfvervägande af detta ärende hafva Biksens Ständer inhemtat, att, sedan K. M j under den l Maji 1794, i Nåder förordnat, att den till Kronati indragne Hyttmästare-Indelningen vid Kongsöhrs Compagnie af Kongl. LifRegementet skulle anslås till Majors-Eön vid nuvarande Hussar-Corpsen af samma Regemente, med vilkor, att Lieutenants-Indelningen vid Vestmanlands Compagnie deremot borde indragas, Innehafvaren af sistnämnde Indelning, Majoren Linds/eldt, genom Kongl. Brefvet den 8 September samma år, erhållit Nådig försäkran att för sin lifstid varda bibehållen vid besittningen af det Indelningen åtföljande Boställe; Och emedan den projecterade dispositionen af ifrågavarande, genom Majoren Lindsfelts timade död, numera .lediga Indelning, skulle föranleda till minskning i den deraf för Statsverket påräknade inkomst till godtgörande af anslaget till en ytterligare Majors-Lön vid Hus; Underdaryga Skrifvelser'. 383 Sar-Corpsen, ty hafva Riksens Ständer, med afseende å Statens behof af Dess intrader, icke kunnat bifalla det uti omförmälde måtto framstäldte Förslag till beredande af förbättrade Loner för Ryttmästaren och Lieutenanten vid Arboga Esqvadron. Detta få, till svar å E. K. M:ts Nådiga Remiss, Riksens Ständer i underdånighet anmäla; Och Riksens framhärda etc. Uppl. o. godkänd hos Ridd. o.