Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Arundränteoeb böpe8biIIinA8-beloppen lkoiiKl. l>Isj:t oeb Xronsil till8b)-nds8; vid livilbet körbsllsnde kör8älj»ii>Ken ej eller 8vne8 med 8tste«8 värdiKliet ökvereii88tämms, utsu oeb möjliZell i en framtid medkörs vä8endtliA körlu8t kör kvon^I. 51sj:I oeb Kronan, kör den bändel8en, stt ders eller kärre sk bolmsrne bomme stt bebökvs8 kör bu8tkör8vsret, Kot8-8tsten eller 1'»ll verbet, oell i 8sdsnt käll 8bulle sk den eimbilde ägaren sterböpS8, bsr KoiiLl. l>1sj:t nu velst i lVsder köre8ls Hibet8 8<äilder, stt 8»mtIiA6 bär omkörmälde od>8j>on6rsds Krono!,olinsr ms, i 8tället stt Aenom 8bstteför8sIjni'„A Kronsn kör slltid skl,äncis8, till8vidsre upplsts8, de utsrrendersde vid srrendetiden8 8lut, oeb ds ökriZs Z6NS8t tili klitt oell sllmsnt beASKiisnde sk iivsrje 8ven8b under8ste, utsi, nsZon sf^ift derför till Kronsu, 8smt under is«1tSAsnde, stt 8sdsnt I jordeboben beböri^en snmärbes. 'loll det Hibet8 8tänder8 4It8bott, 80m bominer st bebsndis ifrs^svsrsnde ämne, vill KonZl.
Utskottet ej finner billigt , att den ene, mer äa den andre, skulla vidkännas omkostnadff l4 LagUtskoltets Utlåtande N;o 160. för sjuk gäldenär* vardande ; att, då by sättning är en allmän rättsanstalt , den äfven bär , såsom andra allmänna rätisanstalter , af Staten bekostas , med undantag af hvad som erfordras till den bysattes nödtorftiga uppehälle, hvilket borgenären bör bestå, pa det att anstalten ej må missbrukas; samt att det underhåll , bysatt gäldenär nu njuter, är tillräckligt för hans lifsbergning, dertill han dessutom kan genom arbete sjelf bidraga. Den ändring Herr af Grubbens yrkat i tiden, efter hvars förlopp bysatt gäldenär må kunna försattas i cessions-tiilstånd, lärer finnas, i afseende på gäldenärens fördel, destomindre af nöden, som det är gäldenären obetaget att när som helst till borgenärer afträda sin egendom. Punkten d, pag. la , anser Utskottet lika litet nu, som förut, förtjena afseende.— Något medlarekall emellan borgenärer och gäldenärer är Läkare icke ålagdr, och behöfver således ej afskaffas. Läkaren medle emellan helsa och sjukdom , lif och död , efter konstens reglor och samvetets fordringar. Om han , genom fullgörandet af denna sit) pligt, ådr.iger sig borgenärs eller gäldenär® rnissnöje och ovilja, — det måste han underkasta sig och fördraga, lika med hvar och en annan , som har en pligt att uppfylla. LagUtskottets Betänkande Nia 161. i5 Utskottet öfverlemnar alltså sitt förslag, i oförändradt skick, å nyo till Höglofl. Ritfderskapets och Adelns pröfning. Stockholm den ig Januarii i85o. Ankom till Exped. Utskottet den 27 Januari! 1830. Betänkande öfver Herr Fr. L. Rosenqvists motion om upphäfvancle af 6 §. i 9 Capitlet Handels-Balken.
1 afseende på sjelfva saken, så har Utskottet, då ändamålet nied den nu föreslagna Grundlagsförändringen är, att till så få tillfällen, som med Rikets väl vore förenligt, undanskjuta den olämpliga Inlerims-Regeringen, ansett det ej med detta ändamål vara sammanstämmande att inskränka Grundlags-förändringen till endast de fall, då Thronföljaren innehar egenskapen att vara Kronprins. Yrkanden hafva blifvit framställda att Thronföljaren icke förr än han fyllt 21 år skulle förklaras behörig att såsom Interims-Regent Riks-styreiseo öfvertaga. Nekas kau väl icke, alt Han vid 21 års ålder skulle vara »lögnare till ett så stort 6 Kunstilulions-Utskottels Memorial M 8. och högt kall, än han är vid IB år. Men då man stadgat att Konung är myndig vid sistnämnda ålder, och man sålunda ansett vådorna och olägenheterna af en förmyndare-regering större, än vådorna och olägenheterna af en 18-årig Konungs styrelse, så vore det en besynnerlig motsägelse att anse en Interims-Regering mindre vådlig och oläglig, än en 18-årig Thronföljares mellantids-styrelse; och motsägelsen vore så mycket besynnerligare, som å ena sidan Thronföljaren såsom Regent har mindre makt, än en Konung, men å andra sidan Förmyndare-regering, hvilken för hvarje särskildt tillfälle af svenska Ständerna och norrska Storthinget tillsattes, utan tvifvel komme att få en bättre och ändamålsenligare sammansättning än den, som för Interims-Regeringen nu är i Riks-Akten stadgad. Också har Representationen härom cn gång uttalat en med Utskottets öfverensstämmande mening, då den, såsom här ofvan är omförmäldt, 1818 åt Arfprinsen, som då var blott 18 år gammal, uppdrog rättigheten att kunna vara Interims-Regent.
5 Lag-Utskottett Utlåtande, N:o i02. heten att stämma borde, på sätt Utskottet föreslagit, åligga den, som vill tillegna sig godset, och ej utmätningssökanden, emedan dennes rätt alltid vore genom lagligen gällande beslut bekräftad; och i afseende på föreskrifva edgångeu, att densamma borde innefatta, dels att köpet blifvit gjordt till hvarken vederpartens eller någon annans förfång, dels ock att godsets rätta värde blifvit ej allenast betingadt, utan äfven betaldt; hvarjemte en talare hemställt, om icke omförmälda författning borde tillökas med ett moment af följande innehåll: ”Gör eller tvingas säljaren, inom en månad efter sedan ett sådant köp kungjordt varder, göra cession, redovise för köpeskillingen; kan han det ej, eller visar sig, att den försålda egendomen blifvit lemnad köparen såsom betäckning för fordran, vare köpet ogildt och köparen sin fordran förlustig, och straffes säljaren såsom bedräglig gäldenär. Är ej anledning att köpet svekfullt afslutadt är, ehuru ej säljaren kan nöjaktigt redovisa köpeskillingen, vare köpet ståndande, då köparen, i fall så fordras och domaren ej finner laga hinder möta, med ed intygat, att han ärliga köpt häfver. Påslår någon egendomen blifvit till vanpris försåld, och pröfvar Domaren så vara, bör densamma å offentlig auktion till den mestbjudande försäljas, och njute köparen ersättning för sin köpeskilling af inflytande auktionsmedel och varde från konkursen skiljd. I öfrigt hafva serskilde talare dels ytterligare väckt fråga, huruvida lösoreköp utan godsets öfverlemnande till köparen må ega bestånd, och dels ansett edgång ej böra ega rum i frågor af förevarande beskaffenhet, helst sådant skulle kunna leda till minskad aktning, om ej missbruk af eden, hvars helgd böriså vidt möjligt är bevaras; hvarförutan förslag blifvit framstäldt derom, att köp af lösören ej skall anses kraftegande, så framt icke godset varit i köparens vård under trettio dagar efter köpslutet, innan det till säljaren åtel flyttades.
Af Riksgälds—kontoret godtgjorda reseoch traktaments-kostnader för Rikets Ständers revisorer samt arfvoden för deras biträden jemte kostnaderna för revisionsberättelsernas tryckning hafva sammanräknade under år 1859 uppgått till R:dr 10,979: 21. år 1860 „ till „ 9,955: 32. „ år 1861 „ till 10,942: 1. och innevarande år till „ 11,449: 80. lill ordinarie Statsreglcriiigeii hörande utgifter. (Reglementets §§ 191—195.) De å förslagsanslagen under Riksstatens Hufvudtitlar uppkomna brister, sorn blifvit Riksgälds-kon föret till ersättning påförda uti upprättade och detta verk efter sednaste riksdags början tillställda, årliga liqvider. hafva utgjort: för år 1858 ’ R:dr 648,232: 46. för år 1859 „ 893,129: 42. och för år 1860 „ 1,121,628: 91. eller tillsammans R:dr 2,662,990: 79. hvaremot do i samma liqvider Riksgälds-kontoret tillgodoförda besparingar å andra dylika anslag endast uppgått för år 1858 till R:dr 496,634: 73. för år 1859 151,203: 17. för år 1860 ._ 225,035: 35. eller för dessa 3 år tillsammans R:dr 872,873: 25. De Riksgälds-kontoret påförda bristerna i förslagsanslagen hafva följaktligen öfverstigit de samma verk godtgjorda bo sparingarne med ej mindre än R:dr 1,790,117: 54. Dti ofvannämnda, på grund af riksbufvudböckerna uppgjorda, liqvider mellan Statsoch Riksgäldsverken liar den till indelningshafvare utbetalda ersättning
Polis-kammaren genast på f. m. sistlidne Tisdag blifvit hållen, hafva, utom Ridd.-Kamereraren, jemte en af Ridd.-Direkt:s Hrr ledamöter, Riddarhusets såväl ordinarie som vid riksdagen anställda e. o. vaktmästare, äfvensom Ridd.- Sekrctis och Ridd.-vaktmästarens tjenstehjon varit hörda, men icke kunnat afgifva någon till upläckt af stölden ledande uplysning, hvarom likväl efterspaningar fortgå. Och har, uppå Ridd:s-Kamererarens begäran, inventering denna dag blifvit af tvenne Ridd.-Direktörer anställd af de i kassa-kistan under Kamererarens vård befintliga penningar och handlingar, dervid intet utöfver de bortstulna kontanta medlen samt obligationerna saknats. Stockholm d. 11 December 1850. På Riddarhus-Utskottets vägnar Ludvig von Stedingk. W. F. Dalman. Hörsamt memorial. Carl De Geer. Carl Bennet. U. Koskull. Georg Ulfsparre. J. A. Tornerhjelm. Fred. Boije. G. A. Brakel. W. F. Dalman. 220 Den 14 Dec ernber. Till II. Ridd.-Direktionen. Till H. Ridd-Direkt:n får jag ödmjukast lemna den ledsamma underrättelse alt natten emellan sistförflutne Måndag oell Tisdag har genom inbrott uti Ridd.-Kamrerarens kontor blifvit utur den derstädes stående kassa-kista lillgripne alla då outbetaldta Wadstena Adliga Jungfru-Stifts pensioner, utgörande 92 st. eller i b:co Riksdaler 3,066: 32. och s. k. extra utgifts-medel, omkring 166: 32. samt dessutom 27 st. Smålands och Hallands Ilypotlick-Föreningsobligationer å tillsammans 5,700 r:dr b:co.
Hr von Knorring, Oscar: Uti förevarande Kongl. Propos. förekomma åtskilliga förslag, hvilkas antagande, i min tanke, skulle vara ganska betänkligt. Som jag emellertid haft endast ringa tid att taga kännedom af den Nåd. Proposrn, vill jag endast i största korthet påpeka några omständigheter. I afseende å Wermlands Fältjägare-Keg:te uppgifves såsom ett hulvudsakligt skäl, hvarför K. M:t föreslagit att — i stället att Reg:tet bort ökas från 6 till 8 kompanier — nedsätta Reg:tet till en korps på 4 kompanier, att detta skulle vara så billigt. Det har, i fråga om landtlörsvaret, af gammalt varit en antagen princip, att man aldrig skulle uppgifva den verkliga kostnaden, utan begära blott en del, i tanke att sedermera begära mer; men för min del tror jag att detta förfarande betydligt förökat kostnaderna, och att dessutom de behöfliga anslagen mycket beredvilligare skolat beviljas, om man ärligt uppgifvit de belopp, som erfordrats. Att vilja förminska befälets antal, är, i min tanke, ett högst oriktigt förfarande. Truppen kan lätt inölvas, men för befälets bildande erfordras mycket lång tid; och har man endast en duglig officerskorps, nog kan man då åstadkomma en duglig trupp. Det förefaller mig då besynnerligt, att, när man vill öka arméen, börjar man med att förminska befälet. Om sådant skulle låta sig göra under den nuvarande rer presentationen, hvad skulle då icke ske under en blifvande! Jag anhåller, att detta mitt yttrande måtte få till Utsk:t åtfölja remissen af den Kongl. Proposrn. Hr Den 27 November. 161 Hr Sandels, Ulrik Fabian, uppläste ett skriftligt anförande af följande innehåll: Hufvudsakligen uppå de skäl, som redan blifvit anförda, anser äfven jag det vara ganska betänkligt att minska sqvadronernas eller kadrernes antal inom Svenska kavalleriet.
Vid StatsUtskottets under öfverläggning varande Utlåtande (N:o 147) innehållande 8:de HufvudTitelns Statsreglering, tagerjag mig friheten anföra några ord, i anledning af det utaf StatsUtskottet föreslagne anslag af allmänna medel till hästafvelns förbättrande inom landet, och torde det tillåtas mig i nämnde ämne få yttra mina åsigter. Enda utvägen till vinnande af häst - I» Den 22 Maji. 47 afvelns förbättring i vårt land, hvilken i hög grad af nöden påfordras, är, enligt min öfvertygelse att från grunden bilda ett systematiskt behandlande af hästculturen, och, då StatsVerkets för andra oundgängliga behof hardt anlitade tillgångar ej kunna medgifva stora anslagssummor, bör man använda de medel Staten till ändamålet kan bestå, för att med säkra steg komma till målet, och ej, med omtankan endast fästad på förskaffande af större qvantitet, förbise qvaliteten af det som produceras, samt icke heller med palliativer qvarhålla oss, hvad hästculturen beträffar, på den låga punkt, hvarpå vi äro. Ett annat lands författare, hvilken bearbetat detta ämne, har uppgifvit några punkter, hvilka oungängligen böra tagas till grund, då fråga är om upphjelpande af ett lands hästafvel. Dessa punkter, hvilka jag till alla delar gillar, torde jag få äran anföra, emedan från dem är man tvungen utgå, om man vill göra något väsendtligt i denna sak. Första punkten innehåller: Alt enda och bästa medlet till förbättrandet af hästafveln uti ett land, är en på Statens bekostnad underhållen LandtstuteriInrätlning. I ' Den andra: Ett hufvud vilkor för Landtstuterilnrättningens ändamålsenliga bedrifvande, är att ej beskällare af olika racer, utan endast af en, kanhända högst z:ne, 48 Den 22 Maji. en af ridoch en af vagnshästslag, med uteslutande af alla öfriga, begagnades till betäckning i landet. Den tredje: Att endast
Danielssons ofvanberörde förslag, yrkar nödvändigheten deraf, alt en allmän Jåne-operation vidtages, hvarigenom Jordbrukaren må kunna, emot nedsatt ränta och successiv afbetalning, få omsätta sine skulder; och hade, efter hvad nyss om förmälde Protocoll antyder, Ståndet hörts allmänneligen gilla Johannes Svenssons framställning. Utskottet har tagit i öfvervägande Anders Danielssons ifrågavarande förslag, och i sammanhang härmed det af Johannes Svensson serskildt af gifne - Stnts-Wtsktttets Utlåtande N:c 36j, 31 gifne Memoria], och hvarvid Utskottet i första rummet funnit den erinran ieke öfverflödig, att nemligen till beloppen oinskränkte låntillgångar icke kunna inom en kortare tid vara att påräkna; samt att, då fiiksgäids-Contoret, dels för reglerandet af sine skulder, och dels till bestridande af de utbetalningar, hvilka kunna komma att reqvirera® i afräkning å de flere på Contoret anvisade creditiv, sjelft behöfver upptaga lån, det synes vara alldeles olämpligt, att de låntillgångar, som kunna erhållas och för Contoret äro behöflige, skola anvisas till ett för Contoret främmande föremål. — Den anmärkning bör icke heller förbises, att, då Riksgälds-Contoret för det närvarande ej utan svårighet kan upptaga större lånesuinmor mot 5 procents ränta, synes föga sannolikt, att några sådane skola emot den af Anders Danielsson föreslagna ränte-fot, 4 °ch cn half procent, kunna erhållas. Utskottet har jemväl ansett sig böra erinra, huruledes tväilne motioner, med enahanda åsyftning som Anders Danielssons ifrågavarande förslag, blifvit under innevarande Riksmöte väckta inom Ridderskapet och Adeln, inen å hvilka motioner Utskottet, uti de häröfver afgifne och af Rikets Ständer, utan återremiss, godkända Utlåtanden N:o 190 och 229, bifall afstyrkt, på den grund, att Statens skuldsättning för reglerandet af enskildes skulder icke kan vara nyttig.
Slutligen måste det erkännas, att oaktadt man ej kan beskylla den indelta soldaten för brist på Svensk trohet och mannamod, så vållar hans husliga och jordbruksförhållanden ofta en märkbar obenägenhet för långvarigare utkommenderingar. Hvad beträffar befälets nuvar. organisation, så visar den sig i piånga afseenden vara otjenlig. Sammansättningen af en del trupper, vittnar om ett lyckadl be - 13S Den 11 Mais f. m. raödande alt pä bekostnad af det ändamålsenliga tillskapa en mängd öfverllödiga befattningar. Man ser t. ex. vid kavalleriet, att Lifgardet till häst, Lifreg:ts dragonoell hussar-corpser samt Smålands hussar-reg:te, hvardera endast utgörande en bataljon, det förstnämnde på 4 och de öfrige på 5 sqvadroner hvardera, likväl äga lika mänga reg:ts-oflicerare, som de Skånska kavalleri-reg:tena, ehuru dessa hvardera utgöra 2:ne bataljoner på 5 sqvadroner hvardera. Härtill kan ännu läggas att vid Kronprinsens hussar-reg:te, utgörande en bataljon, men på 6 sqvadroner, reg:ts-officerarnes antal äfven är lika med de förutnämnde, dock är här öfverallt sqvadronernes styrka lika. Vid infanteriet åter varierar bataljonernes styrka ifrån 278 till 563 man, hvilket gör att då bataljonernes antal uppgifves, har man likväl ej något begrepp om den verkliga styrkan. Betraktar man åter reg:ts-officerarnes antal, så finner man t. ex. vid lista Lifgrenadier—regitet, med bataljoner af 563 mans styrka, samma antal reg:ts-officerare som vid Nerikes reg:te, hvars bataljoner endast bestå af 343 man.
Något anslag af Siats-medel anser Stats-Utskottet i alla fall sig icke kunna tillstyrka för den föreslagne Inrättningen, i anseende till Stats-Verkets otillräcklige tillgångar och då Staten ej må belastas med nye Sysslor och Böner Samt utgifter härtill, enär den högre undervisningen i Bergs - Vetenskapen kan inhämtas vid •Universiteterne samt, genom de utaf Jern-Contoiret i sednare tid vidtagne anstalter, hufvudsakligen vinnes och befordras en fullständigare kännedom uti det vetenskapliga af Bergshandteringen; Hvarföre ock Stats-Utskottet anser all utsträckning utaf ifrågavarande Inrättning öfver Riksens Ständers första plan eller inrättande af en practisk Bergs-Schola, öfverflödig; men till en så beskaffad Läroeller Undervisningsanstalt torde den så kallade Extra Licent-Fonden kunna användas så framt förenämnde Af»ads-Casste-medel icke blifva, såsom påräknadt varit, att härtill begagna; Och hemställer StatsUtskottet, det Riksens Höglofl. Ständer till Kg?.' Majit i underdånighet öfverlemna, att efter ve - Siats-Utskottets Eetank anden. tlerbörandes hörande i fråga om den uppgifne Afrads-Cassaa-Fonden, i Nuder pröfva huruvida någon tillgång derutaf må ernås samt för öfrigt såsom lämpligt och nödigt finnes, med användande af Extra Licent-Fonden, låta till verkställighet befordra den föreslagne BergverksScholas-Inrättningen ; Hvilket vördsamligen underställes Riksens Höglofl, Ständers bepröfvande. Stockholm den April 1818. Riksens Höglofl. Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående Häste hemmansoch Fördels -Räntornes utgörande vid Skånska Carabinier-Regementet.
Beräkningj af Sjötulls-medlen, Salu-accissen, Postmedlen, Chartie-Sigillatoc-afgiften, Husbekofshränneri-medlen samt Tidnings-stämpelcch kcrt-stämpel-afgifterne ^ , ,,,,,,, Berättelse, om hvad sig i Riket tilldragit sedan sista Riksdag ,,,,,, , Fullmägtiges i Riksgälds-Contoiret af gifna, af StatsU (skottet granskade, om Riksgälds-Contoirets styrelse och förvaltning ,,,, , Rikets Stunders Revisorers, för åren 1835, 1837 och 1839 afgifven, om Riksgälds - Verket, Götha Canal Bolag samt Malmö f. d. DiscontVerk t t . 9 i 99 ’>>>>’’’ 9 Stats-U tskot tets XJtlätande i anledning deraf ,,,,,,, ovar pa återremiss , , , , „ Fullmägtiges i Banken: Banco-Utskot tets anmälan om densammes öfverlemnande till Ständerna , , , , „ Fullmägtiges i Banken, till Banco-LJt skottet afgifne, angående BancoVerket , , Lito angående Tumba pappersbruk , , „ Rikets Ständers Revisorers åren 1835, 183/ och 1839 afgifne, om samma ar verkställd granskning af Stats-Verkets samt andra af allmänna medel bestående lorders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1832, 1833, 1834, 1835, 1836 och 183/ ,,, Stati-Utskottets Utlåtande i anledning deraf ,,,,,,, ovar pä återremiss , , , , „ Rikets Ständers Revisorers åren 1835, o 2 N:o 7" a W 3 CnT N:o 04 lil 129 71 10.5 72 04 lil 50 38 45 146 76 289 Sid. 2,3 12-19 3 1 24-26 2 2,3 12-19 1-15 1-28 1-19 3-6 Ridd. o. Adeln. å. 2;5 40 %% 40 b. I 40 b. j'3 40 b. ¥ 41 V 40 \% 40 b. V 41 40 å.
Beijer och C. E. Korström att tills vidare vara ledande Ingeniörer, den förre för södra och den sednare för vestra stambanan, samt i nåder tillåtit, att andre uppgifne officerare af Vägoch Vattenbyggnads-korpseu finge af Korps Chefen, uppå skeende anmälan, kommenderas till tjenstgöring vid jernvägs-anläggningarne mot författningsenligt traktamente, som dock, när så erfordrades, kunde, i förhållande till hvars och ens förtjenst, af Chefen för jernvägs-arbetena ökas. Likaledes hade Kongl. Maj:t i nåder tillåtit, att, under den blidare årstiden, arbetsbiträde medelst kommendering af manskap och nödigt befäl från närmast förlagde infanteri-regementen finge användas, så vida icke, vid derom skeende underdånig framställning, Kongl. Maj:t skulle finna hinder derföre möta; och egde Chefen för jernvägs-byggnaderne att, för erhållande af arbetsbiträde utaf Krono-arbets-korpsen, vända sig till Styrelsen öfver fängelser och arbets-inrättningar, som i detta hänseende hade att bestämma vilkorcn; dock borde alltid iakttagas, att sådant arbetsmanskap och det ur Arméen kommenderade icke användes å samma ort eller så nära hvartannat, att beröring dem emellan kunde ega rum. Hvad förslaget vidare innehöll i fråga om upprättande af general-plan, årliga arbets-planer och Derättelser, hade Kongl. Maj:t jemväl i nåder gillat och i sådant afseende bland annat stadgat: l:o Att generalplanen borde bestå af en plankarta, utarbetad i en hundratusendel af rätta storleken. På denna plankarta skulle vissa punkter, på omkring i mils afstånd ifrån hvarandra, utsättas såsom definitiva märken för banans riktning, emellan hvilka punkter sedermera under arbetets utförande, allt efter lokala förhållanden, banans anläggning finge lämpas. Denna karta skulle åtföljas af ett serskildt blad, hvarå banans profilläge vore i så stor skala uppdragen, att utförda, påbörjade och föreslagna terrasserings-arbeten med skilda färger derå tydligt åskådliggjordes, på det att samma profil sedermera, under byggnadens fortsättning, för de årliga arbetsplanernas och berättelsernas uppställning måtte kunna begagnas.
Stlorftebt & ©örter, Äcngt. ®oftrb<fare. och följ RIKETS STÄNDERS I K S - S T A T FÖR Ar 1855 åren intilldess nästa Statsreglering vidtager, STOCKHOLM, TRYCKT I10S JOII. BECKMAN, 18S4. liiks-Staten för ar 1855 och följande Banko. Inkomsten: Ordinarie inkomster för Stats-Verket: Penningar 1,723,816: 32. — Indelta Räntor, Kronovärdi 516,287: 1. 3. förslagsvis beräknade 1,676,190: Spanmål: 101,414 Tunnor Indelt med värde på förslag å 6 R:dr 52 sk. Stockholm den På Ridderskapet och Adelns vägnar: M.lenning Hamilton, n. t. Landtmarskalk. På Preste-Ståndets vägnar: IB, O. Holmström, Talman. åren intilldess nästa Statsreglering vidtager. Indelta Räntor. s p a n m å 1. Summa Penningar. Indelt på förslag. Oindelt. t Summa. Summarum. Kronovärdi. Markegång på förslag. Mått. Värde å G R:dr 32 sk. Tunnan. Mati. Värde förslagsvis å 6: 32 Tunnan. Mått. Värde. k—1 Banko. Utgiften: Förslå Hufvud-Titeln: Kong!. Hofoch Slotts-Staterne Andra Hufvud-Titeln: Justitie-Departementet . Tredje Hufvud-Titeln: Utrikes Departementet Fjerde Hufvud-Titeln: Landtlörsvars-Departementet Femte Hufvud-Titeln: Sjöförsvars-Departementet. Sjette Hufvud-Titeln: Civil-Departementet Sjunde Hufvud-Titeln: Finance-Departementet Åttonde Hufvud-Titeln: Ecclesiastik-Departementet Nionde Hufvud-Titeln: Pä Borgare-Ständets vägnar: J*. E. E figergr en, n. v. Talman. Pä Bonde-Ståndets vägnar: IX.
Lag Utskottets: N:o 74, öfver RiksdagsFuIlmägtigen från Westerås Län Eric Anderssons Motion om en Lag, att ej någon må till Domareförrättning förordnas, innan han fyllt 25 år m. m.} N:o 25, öfver RiksdagsFuIlmägtigen från Carlstads Län Olof Olssons Motion , om ändring i föreskrifterna , angående Utmätning*- Auctioner å landet. ‘i 6 Pro tUtdrag deri 2 Mars 18291 Stats Ut slottets: N:o 63; i anledning af Herr E. M. Lofflers Memorial, angående fördelningen af den vid Auctioner å confiscerade varor ut-i gående fattigprocent; N:o 64; i anledning äf vackt fråga bni nedsättning i räntan på lån utur publika cassör ; och N:6 65 , angående åtskillige, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Remisser, till Rikets Ständer öfverlemnade Svenska Medborgares reclamationer, i afseende på ersättning för lidne förluster genom Skepps uppbringninj gar, S. D. Vid nu skedd förnyad föredrag-' hing af LagUtskottets, den 26 Februari! på bordet lagda, Betänkande, N:o 26, öfver Herr Grefve Johun Henning Gyllenborgs Motion om rättighet för hvar och en att, emellan Riksdagarne, till Kongl. Majit inkomma med Förslag till ändring i Författningar, beslöt BondeStåndet att, till följd af dervid gjorda anmärkningar, samma Betänkande till Lagutskottet återremittera. Från Högloft Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos ånyo och gillades följande från Lagutskottet inkomne , samt den 20 sistlidne Februarii e. m. på bordet lagda Eetänkanden: Af den 16 sistlidne Januarii: N:o 24, öfver väckt Motion om en Lag, att ej någon må till Domareförrättning för-* ordnas, innan han fyllt 25 år m. m; N:o 25, öfver väckt Motion om ändring i föreskrifterne, angående UtmätningsAuctioner å landet.