Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Komitén tror, att det vore betryggande och ändamålsenligt, om Banko-Fullmägtige bemyndigades, att, på de förmånligaste vilkor, som kunna erhållas, betinga sig ett kreditiv på 2 å 3 millioner Riksdaler Hamburger Banko, som alltid skulle vara disponibelt genom afgifvande vexlar på 90 dagar, och sedermera kunde, om Banko-Fullmägtige så nödigt funno, förvandlas till lån på vilkor, i förväg öfverenskomna. Ett sådant kreditiv skulle bäst uppfylla ändamålet, och den årliga utgift, som Banken finge vidkännas, så länge kreditivet ej begagnades, blefve sannolikt föga betydlig. Det är för öfrigt klart, att såväl denna utgift, som ränta och öfrige omkostnader å upptaget lån böra af Bankens vinst bestridas. Försäljning af obligationer, särdeles sådana, som äro ställda å utländskt myntslag, är en åtgärd, som väl kunde föregå den, att begagna kreditivet eller upptaga lån utrikes. Kong'. Maj:ts Nåd. Då fortsatta uttagningar af silfver ifrån Banken inträffa, bör sorgfälligt undersökas, om det sker i följd af underbalans i betalningar på utrikes ort, och om denna underbalans är fortfarande eller tillfällig och öfvergående, saint åtgärderne derefter lämpas. Att vid en, af allmän missvext elier yttre hinder för utförseln af våra produkter, förorsakad tillfällig förminskning i Bankens metalliska kassa och dermed förenad minskning af sedelstocken, indraga dess utlåningar, skulle för aila näringsgrenar medföra de svåraste följder, och i sådant fall borde Bankens utländska kredit, till sin yttersta gräns, företrädesvis begagnas, samt rådrum sålunda beredas att kunna, vid gynnsamma förhållanden, småningom ersätta den förlust, nationalförmögenheten lidit. Finnes åter minskningen i Bankens metalliska kassa härröra från en fortgående underbalans i betalningar på utrikes orter, förorsakad genom större förbrukning af utländska varor, än utförselns värde kan betäcka, så är tvifvelaktigt, om sådant kan afhjelpa* utan genom en förminskning i Bankens lånrörelse och sedelstock, som skulle verka till större elier mindre förlägenhet i allmänna rörelsen.
Justerades x ProtocollsUtdrag af denna dag f. in. innefattande Ridderskapets och 22 2 Den 27 Augusti e. m. Adelns beslut, rörande bivistandet af framlidne JuslitieStatsMinisterns Hans Excellence Herr Grefve F. Gyllenborgs begrafning. Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från StatsUtskotlet: Af den i5 sistl. Julii: N:o 210. Angående förvaltningen af det till Cassernbyggnaden för Kongl. Andra LifGardet anvisade anslag. I väckte frågor om anslag af medel för uppbyggande, iståndsättande och underhållande, af åtskillige Länshäkten, samt angående aflöning för Vaktbetjening dervid. Angående LandshöfdingeResidencehuset i Hernösand. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 36 förut meddeldte Betänkande, angående utskylder till staden Nyköping af LandshöfdingeResidencehuset derstädes; äfvensom afgifter till Städerne i allmänhet för Kronans deri varande egendomar. Af den 28 sistlidne Julii: N:o2i4.1 anledning af verkställd granskning utaf de till Allmänna GarnizonsSjukhusbyggnaden anslagne medels förvaltning. Den 27 Augusti e. na. 223 Af den 8 dennes: N:o 215.1 anledning af verkställd granskning af Räkenskaperne och förvaltningen utaf de till Allmänna GarnizonsSjukhusets i Stockholm underhåll anslagne medel. JV:o 216.1 anledning af verkställd granskning af redogörelsen öfver 2:ne till America och Medelhafvet företagne krutförsäljningsexpeditioner. Angående föreslagen afskrifning af Bruksldkaren S. Owens skuld till ManufacturDiscontFonden, samt öm ett ytterligare låneunderstöd för honom af allmänna medel å 5o,ooo R:dr B:co. Frun förstärkta StatsUlskoltet: Af den 24 dennes: N:o 21 g. Angående grunderna för den blifvande allmänna Bevillningen, samt för värdering af fastigheter. Från Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUts kotten:
Då ännu minnet bör lefva af den rysliga belägenhet, hvaruti 1808 och 1809 årens Landtvärn sig befann, till en betydlig mån föranledd af dess till en del sammanrafsade Befäls okunnighet och oförmåga att sköta, handhafva och vårda sin trupp; så vågar jag hysa den glada förhoppning, att hvarje redlig Medborgare icke skall finna denna summa för stor, då den danar icke allenast ett så betydligt antal skicklige försvarare för Fäderneslandet, utan äfven kloka vårdare af deras Söner, hvilka äfven hvarje ögonblick böra vara beredde att gripa till geväret. Dessa åsigter har jag tagit mig friheten meddela i det hopp, att någon med mera skicklighet och erfarenhet, än den jag innehar, benäget måtte utarbeta och i dess helhet framlägga planen för beredandet af de i Armeen qvarstående Officerares användande till Statens gagn och nytta. Vördsamt får jag anhålla om denna Motions remitterande till Stats-Utskottet, Den 12 December f. m. 85 som, före aflemnandet af dess Betänkande, torde finna lämpligt infordra Konungens GeneralAdjutants för Armeen utlåtande i ämnet. Ladcs på bordet. Herr von Greiff, Johan Ludvig, hade inlemnat ett så lydande Memorial: Uti en tid, då sjelfsvåldet så uppenbart tagit öfverhand, att förbud och författningar ieke finnas nog kraftfulla att hämma förstörandet af det nyttiga vilda å Landet, men deremot en bristande förmåga till odjurens förminskande dagligen framtersig, torde det vara hög tid att omfatta och granska dessa omständigheter, som visserligen fordra all uppmärksamhet, och hvilken jag 1111 går alt utaf Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken samt Höglofl. Ridderskapet och Adeln begära. Utan alt draga i tvifvel, att ju Kongl. Maj:t i Nåder afser hvad Committerade härom hemställt, återstår dock en hufvudsaklig omständighet, utom hvilkens reglering ändamålet ofelbart skulle förfelas, och hvarutinnan det tillkommer Rikets Ständer att besluta, nemligen i afseende å en Bevillningsafgift, som kunde finnas nyttig för rättigheten'att jagt idka och utöfva.
Alla de brott, hvarpå denna § har afseende, äro nu uppräknade, och jag skulle önska blifva upplyst om hvilket utaf dem, som icke skulle förtjena straffpåföljden, förlust af medborgerligt förtroende. Utskrt har, vid påläggandet af detta straff, noga genomgått kap., för att undersöka i hvilka af de der omförmälda brotten gerningsmannen bör anses hafva ådagalagt den bedrägliga viljan, som bör göra honom förlustig medborgerligt förtroende. Ehuru jag således icke vill vara envis, om R. o. Ad. skulle besluta en återremiss, har jag dock velat redogöra för innehållet af dessa §§. Gr. Mörner: Jag hoppas, att då Lag-Utsk:t kommer att ånyo läsa igenom §§:na till slutet, det kanske lyckas upptäcka några anledningar till lindring i den nu ifrågav:de straffbestämmelsen, t. ex. i 2:dra §:n, då ett försök till mord icke medfört skada, likaså i sista mom:t af l8:de §:n, då en person lillredt gift, men det icke ens kommit till försök till fullbordan af uppsåtet. Kanske det i dessa fäll vore skäl att något besinna sig, innan man förklarade ett dylikt brott medföra ärans förlust för alltid. Jag vill icke längre upptaga R. o. Ad:s tid, utan fortfar i mitt yrkande om återremiss. Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad, samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall 504 Den 15 Juli f. m. till och dels återremiss af den förev:de §:n, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propös. på bifall till densamma, hvartill svarades flere nej jemte ett eller annat ja, och sedermera propos. på återremiss deraf, då svaren utlöllo med flere ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Kapitlets rubrik. Godkändes. Den vidare pröfningen af lagförslaget blef härefter uppskjuten till e. m:s plenum. Föredrogs ett från Högv.
Secund Violiaten J. 0. Fur* Stenhoff loo: — 3. Preusmark loo: — ff. G. Ströman 200: — A. Bervald 100: C. Nystrom 100: G. Zetterström 100: — C. G. Scherber 100: — Alt Violsten C. f. Reddevigh 100: — —i X. Lofgren 100: J. F. Bervald loO: — Frants Bervald 100: — Valtlhomisterj Hirschfeldt 133: 3- jf‘ Eaxel 13 3: Biautspclaren Conrad Prey133' — . meyr 133: J. D. Dille 133: Hautboisten .8. fl. Crusell 233: f. G. Maijer 133: — Clarinett BISsaren J. G. Schätt 160: j. D, Fräche 160: — Violoncell Spelaren G, Megelin ' i 331 Carl Prey mayr 133: E. LSfve 100: — Contra Basisten J£)'• Wirthe I33 C. J. FiSchet (Senior) 100 — * Basun Blåaaren A Braun 133 Frantz Preumayr 133 — Transport 5064 02255 - Bihang till Riks-St. Erot. 1*17.1*1*. 4-d* Sami N:r ttj. sfi 1314 Stats-Utskottets Fetänkanden. Transport 5091: Pukarcn G. Svanberg 100: J. E. Kliinder loo: Trumpetaren J. A. Fabian100: A» Svartz 100: C. A. Sauvage 100: C. 3> W. Kluuth 100: Georg Kluuth 100: L. S. Appelberg 100: C. G. Köhler 100: A. Dammström 100: A. Forssgren 100: Capell-Drängen S.
Då insamlingen af medel för Wasa-monumentet nått den framgång, att planens verkställighet inom ej aflägsen tid kunde anses betryggad, anhöll Westerås Kommun, med jemväl fästadt afseende å behofvet af en allmän promenadplats, genom underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t det måtte Kongl. Maj:t i nådig Proposition till först sammanträdande Rikets Ständer föreslå, att den nu åt Landshöfdingen i Westmanland på lön anslagna så kallade Kungsträdgården i Westerås måtte, efter den dåvarande Landshöfdingens afgång, till staden Westerås upplåtas, mot vilkor att staden allt framgent till Landshöfdingen utgifver ett årligt belopp, motsvarande den summa, hvartill Kungsträdgården finnes i landshöfdingeiönen uppskattad eller, i händelse denna framställning icke kan bifallas, att Kongl. Maj:t täcktes lemna staden tillfälle att1 yttra sig öfver de vilkor, hvarunder Kongl. Maj:t, efter vederbörandes hörande, må vilja till Rikets Ständer framställa nådig Proposition om den ifrågavarande jordens upplåtande till staden. Härå meddelades genom Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 17 Juli 1863 det svar, att med tillämpning af gällande expropriationslag den så kallade Kungsträdgården skulle för all framtid till Westerås stad upplåtas mot vilkor, bland annat, att staden årligen till Landshöfdingen i Westmanlands län erlägger 204 kubikfot spanmål, hälften råg och hälften korn, att för hvarje år lösas med penningar efter markegångspriset för de tio sista åren. Westerås kommun, som endast förklarat sig beredvillig att underkasta sig en afgift för platsens begagnande, motsvarande det belopp hvartill dess årliga afkastning var i landshöfdingeiönen upptagen, såg sig sålunda bragt i det obehagliga alternativet, att antingen inställa de långt framskridna förberedelserna till Wasa-monumentets resande, eller ock underkasta sig, oberäknad årlig underhållskostnad, en vida högre årlig afgift för platsens begagnande, än den hvartill staden i sin underdåniga hemställan förklarat sig beredd.
F i l i a l: 20 FREDSGATAN 20. \ [2358] IB: i Emalj er ade K o k "! kärl, Emalj er ade F i s k - 1 \ kittlar, i Emalj er ade Pota-jj tiskokare. Lindblom 65 Drottninggatan 65, Hörnet af Kungsgatan. lavementsrör k r. st. 2 Diflaskor 35 ö r e st. Klysopomper kr. st. Febertermometrar 2 k r. st. Lavementssprutor, Stiekbäeken, Åderbråeks-Strumpor, Ispungar e t c. e t c. billigast h o s NTJMA PETERSON, KONGL. Ospritadt Portvin, ej beredt för Londonskeppuing, å 1: 50 och 2: 50 butelj. Vid kontant kop lemnas 10 proc. rabatt Leffler &amp; K:ni, 6 Hötorget 6. Vinbolaget Brages efterträdare. [26971 Hii.uuuui.ui.-U.i.i^ Svenska E Järn 50 Regeringsgatan Ällm. 50 [1434] E [2356| Stärkelse, svenskt fabrikat, gifver linnet, utan att förstöra det, en bländande hvit fä-g. Till salu hos alla specerihandlande i riket. sorter. a p e t e r, (uppsättning {Kr. p X jorteraat, oforfalsMt X CEL im KINESISKT TE cel: fin arom försälj es i SIÖE med flere utmärkta o. prisbilliga SIOE \ T kvaliteter gen. Hrr SpeceriT hnndl. En gros lager hos Otto Dahlström &amp; Co XCELSIORT E Ättika Malda kryddor (garanteras oblandade) på bleckdosor med genomborrade lock. Flere prismedaljer erhållna, och äro fabrikaten fullt jämförliga med de bastå utländska. Tillhandahållas hos hrr specerihandlare. [2228] » 2.75 äro enda försäljare i östra och Sverige för den renommerade E. Schlumberger i Wien.
Som jäg tillförne haft äran för Ridderskapet och Adeln yttra min tanka i förevarande ämne, vill jag ntl endast i korthet nämna, att när man blott har för afsigt att befordra Canalarbetets skyndsamma gång, och icke att derjemte lätta andra för Riket högst 144° 29 Joli c. in. vådliga speculationer; så synes det endast vara genom bestämda årligen utgående summor detta arbete ytterligare bör understödjas. En följd häraf är att jag anser Riksens Höglo fl. Ständer på det sorgfäiligaste böra förebygga allt utvidgande af GöthaCanal Bolags redan erhållna Discont privilegier. Frågan om Canal Disconten är väl icke nu egenteligen till öfverläggning; men då BancoUtskottet i ett på Bordet liggan de Betänkande föreslår att det endast för en kortare tid, och högst för 18 månåder, hevi 11 jade fördubblade Creditiv på Banken, eller en tillökning af 800,ooö R:d. allt framgent skall fortfara, samt dessutom att GöthaCanal Bolag skall få öfvertaga de båda öfriga FilialDisconternas bela lånerörelse, sa har jag nu trott mig böra göra denna erinran, och får dessutom härom närmare säga min mening, när den frågan här till afgörande företages. BancoUtskottets förra Betänkande, som föreslog fördubbladt Creditiv i Banken för GöthaCanal, och sorn Riksens Ständer bifallit, innehåller att ehvad bidrag som under denna Riksdag lemnäs till GöthaCanalarbetets fortsättning, skall Banken deraf först njuta ersättning för hvad som af det tillökta Creditivet kunde vara begagnadt, samt att äfven i den händelse RiksensSländer af* sloge V2. Den 29 Juli e, m. 7441 sloge allt ytterligare understöd till GöthaCanal, skulle ändå sist inom 18 månader Banken till fullo vara betald, och således efter den tidens förlopp Bolaget endast få begagna sin förra rätt af 800,000 R:d. Creti i ti v. Den mening en värd Ledamot nyss yttrat, att det vore bäst om Staten genast ofvertoge hela Canaiarbetet, har inom •de sammansatta Utskotten varit föremål för Hera öfverläggningar.
I samma mån denna skörd naturligen måste ännu mera än utsädet omvexla, blir socknarnes medeltal och länets derifrån hemtade ett i hög grad vanskligt öfverslag, i och Jemtlands län. Formulär för insamlande af uppgifter till jordbruksstatistiken. 9 för sig, och en alltför otillförlitlig grund, så vida inan nemligen derifrån vill komma till kännedom om produktionen. Huruvida något tillförlitligt omdöme angående jordbrukets tillstånd ur dessa faktorer kan hårledas, lärer väl ock kunna ifrågasättas. Ehuru denna underdåniga berättelses ändamål icke är att undersöka lämpligaste sättet för tillvägabringande af en tillförlitlig jordbruksstatistik, har jag likväl trott mig kunna och böra i förbigående antyda den enligt min tanke oegentliga form, hvari jordbrukstabellen är uppställd, emedan de i enlighet dermed lemnade uppgifternas värde beror af formens större eller mindre lämplighet. Såsom ofvan förmäles, egnade Hushållnings-sällskapet sorgfällig undersökning åt de af Finans-Komitén framställda frågor. För att vidare fullfölja den derigenom beträdda vägen och förskaffa en fullständigare samt fortgående kunskap om de vigtiga föremål, som ligga inom Hushållnings-sällskapets verkningskrets, vidtogs år 1860 den åtgärd, att genom Sällskapets Afdelnings-Ordförande socknevis infordra årliga uppgifter, eldigt tryckta och utdelade blanketter, af hvilka jag underdånigst bifogar ett exemplar *). Sammandrag af (Formulär i sammandrag. Originalet upptager ett vanligt skrifpnppers-ark.) ’) Uppgift till Jemtlands l.äns Hushälliiiugs-sällskap från socken, för år 18 F r å g o r. Svar. St. Tolf ter. 1. Huru stort är inom socknen årliga utsädet ? af hvete, råg, korn, hafre, blandsäd, ärter, potatis, linoch hampfrö; årliga skörden? af hvete, råg, korn, hafre, blandsäd, ärter, potatis, humla, lin och hampa. 2.
Ständers Stats-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 17 Juni 1815* S. X). Vid förnyad föredragning af det uti FL' liance-B ered ningen författade Project till Betänkande, angående åtskilliga omständigheter, hvilka äga I Den 20 Juni. äga sammanhang med .Regleringen af Rikets Pennirfge väsende, inlemnades och upplästes följande D ictamina, nemligen; ,3:o Af Herr Förste Archiatern m. m, v°n Schultzenheim, q;o Af Herr Assessoren Arosenius, livar» med Herr Doctor Drysén genom påskrift sig förenat, äfvensom Ordföranden Herr Friherre De Geer. Herr Capitaine!! Heijkenskjöld och Herr Riskoppen Doctor Murraij tillkännagåfvo sig med Herr Assessoren instämma. 3:0 Af Herr Commerce-Rådet Nordlindh. 4:0 Af Herr Commerce-Rådet Santessonj med tillagg, att Herr Commerce-Rådet äfven förenar sig med Herr Commerce-Rådet Nordlindh och Herr Assessor Arosenius. Herr .Biskopen Friherre Mörner yttrade, att Herr Frilrerren och Riskoppen instämmer uti den af Herr Assessoren Arosenius föreslagna Fin?nce-Plan, men att han genom en sådan reservation alldeles icke ville lägga hinder för den af Utskottets Pluralitet beslutade Finance-Plan, den han för sin del önskade malte med första få afgå till Riksens Högloft Ständer. Herr Grosshandlaren Lamberg förklarade ftig instämma med Herr Commerce-Rådet Nordlindh, Herr Assessor Arosenius och Herr Commerce-Rädet Santesson, Pierr Den 20 Juni4 1069 Herr Friherren och Ordföranden frågade, om Höglofl. Utskottet bifaller, att Betänkandet,'sådant det är författadt, afgår till Riksens Höglofl. Ständer, och alla Diclamina, jemte Utdrag af detta Frotocoll, dermed åtfölja, hvartill svarades Ja! tJt Supra Ex ProtoCOllo C\ Sylvan.
I hvilkendera af dessa händelser iakttages den korrektion, som i sednaste komparationsprotokollet finnes antecknad. d) Blifver en af de i föregående moment omnämnda kopior till Rikslikare uppflyttad, skall den ofördröjligen af annan ersättas.' 1 den oförmodade händelsen, att så väl Rikslikaren som nämnde kopior skulle förkomma eller blifva skadade, utan alt de genom andra hunnit ersättas, då skall ny Rikslikare förfärdigas efter följande grunder, dervid den närmaste öfverensstämmelse med de nu gällande Rikslikarne är afsedd, nemligen: l:o) Likaren för Längdmåttet göres sådan att afståndet mellan 2:ne vinkelräta, emot stångens medel-Iinie utsatta fina streck blifver, vid + 15° å Celsii thermometer, 3 fot, då en enkel pendel, som vid Stockholms nuvarande Observatorii latitud, och reducerad till lufttomt rum och hafvets medelhöjd, fullbordar 86,400 oscillalioner på ett medelsolardygn, eller behöfver för hvarje enkel oscillation noggrann! en medellidssekund, utgör 3,35064 fot. 2:o) Likaren för Vigten göres sådan, att den, uppvägd i atmosferisk med fuktighet hallt mättad luft af + 15° temperatur å Celsii thermometer och vid 2,36 fot, lill noll grads temperatur hos qvicksilfret reducerad barometerhöjd, blifver 1 skålpund. Detta skålpund bestämmes sålunda, att en kubikfot rent vatten vid dess högsta täthet väger i atmosferisk luft, under nyssnämnda omständigheter, 61,323 skålpund, Materialet, hvaraf dessa nya Rikslikare skola i händelse af behof förfärdigas, samt den form, som åt desamma skall gifvas, äfvensom sältet för deras begagnande, vill Kongl. Majit, om och när sådant erfordras, i Nåder bestämma, i enlighet med vetenskapens dä gällande fordringar. e) förutom ofvannämnde rikslikare samt kopior, skola till jemförelse och efterrättelse finnas:
Men sjelfva detta arbete hade hon lärt sig älska derför att hon kände hur det knöt henne fastare och fastare till sonens verld, gaf henne tusen små hemliga vägar att närma sig honom, gripa fast i hans intressen, tillkämpa sig hans aktning och hans tillgifvenhet. Regelbundet enahanda gled tiden fram. Arbetstimmar, måltidstimmar och timmar till fysisk förfriskning det var hennes dag. Det sista försummade hon icke. Hon badade och gjorde långa promenader. Hon satte sin stolthet i att William skulle ha en frisk och vacker gammal mor, som han aldrig skulle behöfva skämmas för att ha under armen och hvars hållning och kraft han helst borde beundra, en liten, liten smula. Bekanta träffade hon icke ofta; de fleste af fåglarne hade flugit ut för sommaren. Den ende som kom till henne en och annan gång var herr Hedström. Men denne hedersman, som icke haft råd att lägga sig på landet, led af en kronisk pessimism, som icke gjorde honom till det allra mest muntrande sällskap. Till råga på alla olyckor var han också gräsenkling; den lilla frun hade på tredje klass skickats till gästfria slägtingar i Småland, för att styrka sig med getmjölk och barrluft. Ett enda bref hade modern mottagit från William under sommarens lopp. Deri underrättades hon på fyra rader att han var i Lysekil och ämnade stanna der någon tid. På nära två månader hade han sedan icke låtit höra af sig; hon visste icke ens hvar han fans, och hans tystnad började oroa henne. Men detta var något som måste genomkämpas; hon kunde med all sin energi ingenting göra dervid, denna sommar var en död punkt i hennes lif som hon måste försöka komma öfver. Hon hade ingenting annat att göra än att vänta och resignera. Det var dock icke så lätt att resignera. Hennes tankar voro hos sonen så snart det dagliga arbetets strama tyglar slappades. Och allteftersom dag gick efter dag växte ångesten fram och bredde sig ut på bottnen af hennes sinne, färgande allt med sin svarta grundton. Och ständigt skenade hennes fantasi utåt samma mörka väg, der den så ofta kört sig trött. Åter och åter ljöd inom henne de två orden i hvilka han en gång koncentrerat sin lifsbekännelse: »lam invärtes!»
För undervisningens gång är det af största vigt att läroböckerna blifva så goda som möjligt, äfvensom att lärarnes verksamhet så litet som möjligt hindras genom föreskrifter. I detta afseende tror jag att detta förslag innebär stora vådor. Skulle det vinna bifall, vore deraf en gifven följd att lärobokslitteraturen komme att aftyna och tillgången på goda läroböcker att alltmer förminskas. Afven kan man icke hos läraren förutsätta samma förmåga att bibringa undervisning elter samma lärobok; den ene lär utmärkt bra efter en lärobok, den andra lär bättre efter en annan. Då dessutom tillräckliga garantier synas iakttagna i nuv:de skolstadga, förenar jag mig i det af Gr. Mörner framställda yrkande om afslag å Utsk:ts hemställan. Hr Lagergren: På den tid då det var föreskrifvet att studentexamen skulle alläggas vid universitetet, hade det varit lämpligt, om samma lärobok blifvit begagnad vid de olika läro - Den 13 Juni f. ra. 173 verken, alldenstund examinatorerne till studentexamen vanligen velat hafva någon viss lärobok följd; men sedan studentexamen numera blifvit förlagd till läroverken, blifver examen naturligtvis ställd efter den lärobok, som vid undervisningen blifvit följd. Skulle det, när denna examen aflägges, visa sig att ett läroverk är underhaltigt derföre, att vid detsamma en mindre god lärobok blifvit begagnad, så är examenskommissionen icke allenast berättigad, utan t. o. m. pligtig att anmärka ett sådant förhållnde, i hvilket fall rättelse icke torde uteblifva. Jag kan icke annat än anse Utsktts förslag onödigt, och anhåller derföre om afslag a detsamma. Frih. Cederström: Beträffande den siste värde talarens förmenande, att examenskommissionen skulle ersätta den granskningsnämnd, Utsk:t föreslagit, vill jag anmärka, att nämnde kommission icke bar rättighet att pröfva läroböcker, utan endast resultaten af lärarnes och lärjungarnes flit.