Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Canal öppnat^ i loppet af tiden kunde i sin rnon bidraga, att jemna förhållandet och sålunda i en naturlig ordning befordra det mål, hvartill man fåfängt skulle sträfva, att med konstmedel och prohibitiva Författningar hinna, så vore det väl ganska Obilligt, att låta enskiltes tillskott till fett företag af så allmännelig! gagn, sakna sin lämpeliga afkomst, under samma tid sorn Nationen anvisar be - Drn 23 Octobe.r /, m, 325 betydeliga Summor att utgå årligen af en förut hardt anlitad Banks Fonder för att på fjärmare afstånd och i en längre aflägsen tid bereda samma slags fördelar och ändamål, som nu, genom den fullbordade Canalen, här hunnit blifva satt i verksamhet,” ”Det är på ett sådant förhållande med enskildtas bidrag lil! transportens lättnad och cornmunicationers öppnande, som man billigt grundar det omdöme, att de böra anses såsom allmänna Fonder, hvaraf ingen öfverdrifven vinst någonsin bör förväntas, *men däremot en säker fast lägre ränte-afkomsc ej heller någonsin saknas. Penningar, använde i handeln, kunna gifva hastig vinst, men sällan utan i sammanhang med en motsvarande våda; företaget misslyckas, eller har det framgång; den ena speculanten går under, den andra blir rik: det ene af dessas enskilta förhållande qvittar det andra, Staten har härmed ingen ting att skaffa. Men om ett företag framställe» såsom af en allmänlig gagnelighet, och medborgarne uppmanas till bidrag, tro derpå, och använda sina tillgångar att det ärna, så är det deras rätt, att icke svikas i beräkningen på .en måttlig afkastning. De autoriteter, som äro satte i verksamhet för ett sådant företag, skada samhället, och rubba den allmänna creditens grundval, om, vare sig genom ofullständiga beräkningar eller tidens förändrade skick i sakerhes betragtande, hvad som en gång under en sådan slags garanti haft värde, såsom egendom, får falla till Ridd, o. Ad, Prot. IXB, And. Den 25 October /. m. intet. Verkningarne häraf bade i moraliskt
– Ni kan ej tro hur svårt de ha det här. De äro sjuka allesammans. En mängd af dårarna blandade sig i samtalet och ropade: – Ja, är det icke synd om dem? Allesammans äro de mycket sjuka. De sade alltid »de», aldrig vi. De talade alltid om hvarandras tillstånd, aldrig om sitt eget. Detta lade jag märke till i alla anstaltens salar. Hvar och en visste, att hennes kamrater voro sjuka, men ej att hon sjelf var det. De yttrade likväl aldrig, att den eller den kamraten var sinnesrubbad, de använde alltid ordet »sjuk». Det samma sade väkterskorna. Den nästa komplex af salar och rum som vi beträdde var mer omsorgsfullt tillbommad än den första. De beskedliga om också meningslösa helsningar som mött oss på den första afdelningen efterträddes af tystnad. Dårarna betraktade oss dystert och utmanande eller sutto alldeles likgiltiga, försjunkna i sin egen förvirrade tankeverld. I en stor sal, hvars väggytor och tak lyste af brokigt målade vapensköldar, hade ett ungt fruntimmer krupit upp på fönsterbrädet. Hon hade en peignoir som en dam af bättre klassen, kort lockigt hår och ett fint, sympatiskt ansigte, blekt som marmor. Hon hade kastat sin kaffeskåls innehåll rätt ut öfver det röda tegelgolfvet, der det glimmade i en lång strimma. Sjelfva skålen höll hon i knät. Med en åtbörd som kunde kallas graciös doppade hon lillfingret i kaffegrumset på skålens botten och penslade dermed långsamt öfverläppen. Då jag märkte, att hon synbart led af att betraktas i sitt förnedrade tillstånd och att en glimt af, jag skulle nästan vilja säga, sinnesrubbad genialitet sken ur hennes öga, såg jag åt andra sidan. Men min följeslagerska upplyste hviskande, att den stackars damen i peignoir var en engelska som kommit hit ... Ja, hur visste väkterskan icke. Men hon fick ibland äta middag hos föreståndaren och uppförde sig då som ett mycket bildadt fruntimmer samt spelade piano. Olycklig kärlek, se der hennes historia, slutade väkterskan. I ett af sidorummen mötte oss en liten torr gumma med stubbadt hår.
StatsUtsk:s fosterlandssinne måhända icke hafva väntat en annan öfvertygelse och en riktning åt motsatt håll, hvilket måste vara förhållandet, då Utsk. tillstyrker en minskning, emot hvad vid förra riksdagen beviljades, i flottans material-anslag. Icke allenast såsom chef för Sjöförsvärs-depart., utan äfven såsom medborgare, och företrädesvis i denna sednare egenskap, får jag för min del bestrida all nedsättning i nybyggnadsoch underhålls-medlen för flottan, och yrkar afslag å StatsUtskts uti ifrågavar. afseende gjorda hemställan. Frih. Cederström: Jag instämmer med den sista talaren helt och hållet, med tillägg att jag begär propos. att dessa 5,5oo r:dr blifva på flottans stat uppförda. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtskts förslag i denna punkt. Ropades nej. Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att rote - Den la Augusti f. ra. 36g rotefrihets-afgifterna, caleulerade till ett belopp af 5,5oo r:dr b:co, böra nu, såsom sedan sista riksdag, särskildt uppföras såsom en tillgång för flottans behof. Frih. Lagerbjelke: I den tabell, som åtföljer StatsUtsk:s första betänk, öfver anslagen å riksstatens 4;de hufvudtitel upptages bland annat reseoch tractaments-penningar till 3,333 r:dr 16 sk. Jag vågar hemställa, om ej R. o. Ad., i likhet med hvad i går beslutades i fråga om Landtförsvars-depart. att nemi. uppföra det för samma ändamål beviljade anslag som ett f ö r s I a g s - a n s 1 a g, äfven täcktes förklara detta anslag af 3,333 rtdr 16 sk. vara ett förslagsanslag för flottans behof. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Frih.
har Utskottet sorgfälligt öfvervägat. Härvid har det förekommit Utskottet, såsom borde, efter hvad jemväl flere Ledamöter af Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet anmärkt, dödsstraffet för lasteligt yttrande om den högsta Bihang till R.St. Fröt. 1834- 7-de Sami. 1 -.sta AJd, 2'.dra Band. 3 4'-de Håftet, i8 Lag-Utskottets Betankande N:o i65. personligheten i samhället icke helt och hållet borttagas, så länge detta straff är i Lagen för andra brott bibehållet. Det är på kärlek och förtroende för Regenten, som folköls lycka i väsendtlig inon h vilar., och den, som genom smädelsens vapen söker undergräfva denna grundval för samhällets välstånd, kan tvifvelsutan vara vådlig och straffbar i den grad, att hans handling förtjenar döden. Rikets Ständer bi föl lo vid i8a3 års Riksdag dåvarande Lag-Utskotts Utlåtande, att detta slags brott kunde ega så olika gradationer, att, i många fall, dödsstraffet vore i strid med den i öfrigt gällande lagstiftningen; men att dess upphäfvande deremot, för de svåraste fall, eller sådane förolämpanden, hvilka under hot och bitterhet yttras inför sjelfva Majestätet, eller direct angå detsamma, och innefatta de egenskaper, som i 5 Capitlet i §.
Jernvägs-anläggningar i Riket, Jorda-Ralken, om förändring af dess 8 Kap. i afseende å rättigheten att bortgifva jord, hus eller tomt Svar på aterremiss om förändring af dess 5:te Kap. 12 § i fråga om tid för afträdande af i börd dömd fastighet om förklaring af dess 16:de Kap. 5 § så vidt den angår uppsägning af på arrende upplåtet hemman Jordbrukare, anslag till understöd åt fattige om samma ämne . Jordförluster genom kanaloch väganläggningar: se Hufvudlitel Sjette pag. 21. Jordlagren i Riket, anslag till undersökning af de olika Judar, om medborgare-rätt för ... ang:de rättighet för dem alt vittna . utvidgande af deras rättigheter . lura Patronalus, om upphörande af . lurisdiktion, om upphäfvandc af den Akademiska Svar på aterremiss luslitice-Departementet, anslagen för, se Hufvudlitel Andra. lus titia:-O m budsman, aflöning för Rikets Ständers Svar på aterremiss aflöning för hans vikarie Svar på aterremiss dito för en Kanslist hos dito , Svar på aterremiss Afdelning. Utlåtande, Betänkande eller Memorial. Riks-Slåndens Beslut. cn c VT S — cT < -j n c— n> * CQ N:o 33 TT (Ar bT cq c/o ¥ Kidd. o. Adeln. 1'resteStåndet. g? 2L o • 1 BondeStåndet. Justilice-Ombudsman, om förrfittadt val lill Justitiae-Ombudsman och dess Suppleant „ om granskning af dess embetsberättelse „ om befrielse för denne frän åliggandet att deltaga i lagberedningens förhandlingar Jägerioch Skogs-slaten, se Skogsoch Jägeri-statcn. Järle Bruk oell Örebro, båtled emellan . K. Kalkbruks-egare 5 Gottland, skadestånd lill dem för lidna förluster Kalkugnen, krono-, i Wisby, ang:de skyldighet att leverera ränteved till
Nedannämnde, utom de å Riks-Statens 4:de Hufvud-titel uppförda årliga anslag, vid sednaste riksdags statsreglering till Kongl. Maj:ts nådiga disposition beviljade och i Riksgälds-kontoret ännu innestående anslags-summor för landtförsvaret tillhörande föremål böra af detta verk fortfarande tillhandahållas och efter vederbörliga reqvisitioner utbetalas, nemligen: l:o. Tretiotusen fyrahundratjuge R:dr utaf det för anskaffning af 39 ammunitions-vagnar för fältartilleriet beviljade anslag, 45,630 R:dr; 2:o. Etthundratjugefem tusen R:dr utaf anslaget för 12,000 refflade infan terigevärs anskaffande, 450,000 R:dr; 3:o. Tretio tusen R:dr utaf det för fortsättning af Carlsborgs fästningsbyggnad beviljade anslag å 300,000 R:dr; 4:o. Tjugctusen femtio R:dr utaf den för utförande affästningsbyggnads-arbeten vid Carlskrona anslagna summa, 240,150 R,:dr; 5:o. Fyratiofem tusen R:dr utaf anslaget till dylika arbetens utförande vid Waxholm, 270,000 R:dr; 6:o. Tjugefem tusen R:dr utaf det med 200,000 R:dr beviljade anslaget till förberedande åtgärder för Stockholms förseende med befästningar och till dessa be fästningars påbörjande å nämnde stads södra sida; 7:o. Sex tusen femhundrasex R:dr 82 öre utaf anslaget till befästnings arbeten vid Slite på Gottland, 113,304 R:dr 22 öre; 8:o. Tio tusen R:dr utaf det till bildande af materialförråd för fältbrygge ntredning vid arméen beviljade anslag å 30,000 R:dr; 9:o. Tjuge tusen
Man skulle då säga en aln fortepiano, ett pund clarinetter, en kanna violiner. Jag skall likväl icke envisas med min anmärkning, ifall man ej anser sig vederlagd af detta exempel. Herr Cederschjöld: Det är blott i afseende på redactionen af den idé, hviken ilen siste Talaren framställt, sorn jag skulle hemställa, om man ej kunde säga talj mått, mål eller vigt. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde proposition till bifall å io:de BevillningsGrunden, med den förändring, att näst efter orden: mättjmål och vigt, borde tilläggas: eller stycketal. Ropades Ja. Om Tullbestämmelsen. Angående föreslagen förminskning i tull. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln gillade Utskottets Utlåtande i denna del. Ropades Ja. Angående den föreslagna Skyddstullens belopp af 33- procent. Friherre Åkerhjelm: Den af Utskottet föreslagna skyddstull är egentligen ett utbyte emot förbuden. Man återgår således Den 3o October f. m. till hvad jag i förra Plenum nämnde, alt det system Utskottet nu framställt, ej är annat än en fortsättning af det, som sedan 1824 varit antagit, eller ett framgående till det liberala systemet. Men detta vill tillika säga, att Utskottet önskar bereda samma skydd, som förbudet förut lemnat åt näringarne. Jag tror, att på stämpelbara varor, är detta skydd, med 33-fprocent, i allmänhet tillräckligt; likväl ber jag, att dervid få fästa det förbehåll, att jag, vid de särskilta artiklar, der jag anser denna skyddstull böra vara högre, får derom göra anmälan. I afseende på stämpelbara varor, eller de, hvilkas olofliga införande är för våra fabriker skadligt, så kunna de, äfvensom de å dem åsatte stämplars ägthet, likaväl controlleras, som om de voro förbudne.
Och hvar gång hon såg på dem, tyckte hon, att hon öfverraskade ett skimmer i deras ögou, då de mötte hennes. D å började hon fundera: » Kunde det vara våren? » Kanske kunde hon leta sig in till deras trötta, gamla hjärtan? Hvem vet, kanske fanns där kvar något vårligt kärleksminne, som blott behöfde ny sol för att vakna? Kanske fanns där också några vissna syrenkvistar, skrinlagda och glömda? Och i D U N 295 Men den andra hör henne ej, hon sliter i hentala, med en lågmäld, febril röst, under det hennes hvita kind fick högre färg; » jag förstår det, nes klädnings veck, väter dem med sina tårar, känner det, att er far har talat med er om mig. pressar hennes knän mellan sina armar. Men ni vet dock icke, hvad jag är de, han » Jag släpper er icke — med mindre ni lofvar kan icke förstå det, fatta det. Jag har velat kommig ni bönfaller m i g. » » Aldrig — omöjligt — aldrig » — och Sonja presSå löper lifvets stora saga, med ring i ring, ma hit för att säga det till er — kanske skall ni från generation till generation; — och hvarje kunna förlåta mig, som själf är en kvinna — en sar händerna för sina ögon i själskampens kramp. älskande kvinna ... » gång » syrenerna blomma », då smides en ny Sonja ryckte till. En älskande kvinna — hur ring in i en gammal rostig, som blänker ny kunde denna främmande känna historien om hennes unga kärlek, oanad så nyligen, född — snart där lödningen skedt. Hotfull, med blixtrande ögon, torkade som med sagdt — i går? ett trollslag, står Käthe inför henne. Hennes anMen Käthe Bentson gaf henne icke tid att länge sikte flammar af vredens rodnad, hennes läppar förundra sig, att fråga. rycka i skälfning. Öfver detta veka ansikte göt » Ni har kommit, ni och er far, för att störta sig en mask af isande, hotfull hårdhet, så skrämmig, för att drifva mig bort från grefve Axels mande grim, att Sonja ofrivilligt bleknade och tog Teater och. musik.
Maj:t och Kronan tillhörige FyrBåkar, 90 KänningsBåkar och Sjömärken af mer och mindre dyrbar beskaffenhet', samt omkring 600 Bergringar, 4o Moringsankare m. m. skola för dessa 2866! R:dr, nybyggas, repareras, anskaffas och underhållas, så är lätt att inse otillräckligheten af detta belopp för så vidsträckta och kostsamma anstalter, hvilka af sjöfarandes säkerhet ovilkorligen påkallas. Behofvet af förbättrande och utvidgande af förenämnde FyrBåkar och Säkerhetsanstalter på Sveriges vidsträckta och farliga kuster, har Regeringen insett, och hvilka högt blifvit påkallade af de sjöfarandes och trafiquerandes ofta förnyade klagan om ofullkomligheten af dessa magtpåliggande anstalter inom Fäderneslandet. Ehuru för-, bältringarjblifvit föreslagne, har likväl, i brist af tillgångar, ingen verkställighet kunnat följa. Upplysningsvis får jag tillägga, att af alla 'Fyrinrättningar ega LampFyrar företrädet såsom varande af den största effect och minst kostsamma att underhålla, hvaraf således ock ostridigt följer, att första kosina - 2i6 Den 4 J u n i i e. m-. den till sådane LampFyrs inrättningar en gång bestridd, skall sedermera genom förminskad underhållskostnad inom få år återgälda Staten de uppoffringar den, för dessa ändamål och mensklighetens väl, förskottsvis utbetalt. Stockholm den 4 Junii 1829. JV. Brimcrona. (Se följ. Tabell.) Lots-Directeur. Remitterades till Stats-Utskottet. Vid förnyad föredragning af Herr Akrells, Carl, den 29 sistlidne Maji på bordet lagde Motion om försäljning på öppen auction af en hemmanet Tofta förr tillhörig Skog, jemte ett derå beläget Torp; blef berörde Motion till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten remitterad. Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Brån Constitutions-Utskottet: Af den 23 sistlidne Maji: N:o 29.
Utskottet, som härigenom anser sig' hafva i allo besvarat de i ämnet gjorde anmärkningar, vidblifver således hvad Utskottet uti dess af 2tne Riks-Stånd redan bifallne Betänkande N:o 201 tillstyrkt, nemligen att Rikets Ständer medgifva den af Herr Presidenten m. m. G. Poppius sökte skattemanna-rättighet till Kefvinge hemman och utjord, likväl på de vilkor och med de föreskrifter, som Kongl. Kammar-Collegium uppgifvit, och hvilka vid verkställigheten lära böra af Kongl. Collegium komma att iakttagas. Stockholm den 24 September 1834- N:o 26 j. Ankom till Exp.-Ulsk, den 24 Sept, Utlåtande i fråga om Jordeböckernas granskning. (I. A.) Uti ett bos Bonde-Ståndet afgifvet och lill Stats-Utskollet remitteradt Memorial, har Riksdags-fullmägligen Niis Strindlund från WesterNorrlands Län andragit, hurusom, under det hela Svenska Allmänheten öfverlemnat sig åt gladare förhoppningar om en förbättrad belägenhet för jordbrukare, genom de förändringars snara införande i grundbeskattningssystemet, söm Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag åsyftat uti de till slutlig handläggning vid innevarande Riksmöte uppskjutna frågorne om ränteper - Slats-Utskoltels Utlåtande N.o 261. serl lames reduetion och omsättning, indelnjngarnes indragande lill StatsVerket samt en förändrad method för markegångs-sättning m. m., oell medan andre medborgare, deribland flere högre Embetsman, varit sysselsatte med förslag lill fullkomligt afskafifande af alia grundskatter, såsom motverkande jordbrukets uppkomst, Allmogen deremot med ledsnad erfarit, att andre Embetsman, hänförde af origtige begrepp både örn landels ställning och dess sannskyldiga fördel, föreslagit åtgärder, som ofelbart skulle leda till det öfverklagade systemets bibehållande och till grundskatternes successiva förökande, tvärtemot Grundlagens anda och det allmänna tänkesättet.
Föredrogos och biföllos StatsUtskrs d. 26 dennes på bordet lagde Utlåtrnr 32 247, i anledn. af K. Mrs Nåd. Propos. om jordafsöndring från Eskilstuna kungsladugård till utvidgande af Eskilstuna, Klosters och Fors’s församlingars begrafningsplats; och 3J 24S, i anledn. af K. Mrs Nåd. Propos., angrde jordafsöndring från Carlbergs kungsgård, till utvidgande af Stockholms stads nya kyrkogård, samt plats för ett dödgräfvare-boställe derstädes. l)en 2S Augusti. 149 Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StaisUtskis den 26 dennes på bordet lagde Mern. JV2 249, om beviljande af en gratifikation åt Öfver-Kommissarien N. A. Fredin, för af honom upgjordt förslag till formulär för Rikshufvudbok. Föredrogos och biföllos Statsoch Bevilln:s-Utsk:ns d. 26 dennes på bordet lagde Ullåt:n: N:o 11, i anleda, af väckte motioner om den personliga skyddsafgiftens användande för kommunala behof; N:o 12, i anledn. af väckt fråga om krono-brefbäringens bekostande af postmedlen; samt N:o 13, i anledn. af väckt fråga om nedsättning i afgiften till Handelsoch Sjöfarts-fouden, samt indragning af Konvoj-Kommissariatet och öfver flyttande af dess göromål på Kommers-Kolhm. Föredrogs och lades till handlingarne Bevilln:sUtsk:s den 26 dennes på bordel lagda Utlåt. N:o 25, i anledn. af Vällofl. BorgareSt:s ålerremiss af 29:de och 32:dra §:n uti det vid Betänk. N:o 4 fogade förslag till Bevillms-stadga. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Lagsamt Allm. Besv. o. Ekon.Utskrus den 26 dennes på bordet lagda Betänk.
Jag tror icke det ar Riksens Stan-, der värdigt att nu fatta ett beslut, gmndadt på premisser och satser, rakt motsägande dem de frir några år sedan erkände. De redan gjorda kostnader vore i sådant fall förgäfves; Bolagsmännens lidande betydligt, hvilka endast i förlitande på att Riksens Ständer skulle handla cOnsequent, tecknat sig såsom bidragande genom successiva penningetillskolt för ändamålet, visst icke med afseende på den låga rentarr af 5 ProCent, I en tid då under ropet al allmän penningebrist och vissa näringars uteslutande rättighet till understöd, man så högt yrkar utsläppandet af penningar i Allmänna rörelsen, då bör det föi råna hvarje oväldigt seende, att någon vill genom ett nytt Ständernas beslut blottställa enskilda personer, som uppoffrat en stor del af deras förmögenhet till befordrandet af ett redan Den 29 Juli #. m. »43» länge såsom nyttigt ansedt allmänt verk, att man kart påstå vara illa använda de Capiraler sorn be-tämmas endast till nytta för I,andeis arbetande söner och till befrämjande af Landets egna produeters rätta begagnande och beqvämligare kringspridande så inom sorn utom Riket; hvad förtroende skola väl Riksens Ständers Beslut, garantier och alla åtgärder på sådant s^itt vinna hos Nationen? Jag tror deremot, att om ett erforderligt bidrag be vill jas för denna Riksgagneliga sak, blir i sjelfva verket icke fråga om stora uppoffringar af Riksens Ständer utan till det mesta blott om deras garantie. Jag tillstyrker derföre på det kraftigaste, alt hos Ridderskapet och Adeln må bifallas hela det understöd, sorn i grund Sf säkra och redan inkomna Calculer erfordras för färdiggörandet af GöthaCanal så. fort som möjligt, emedan af ofvananförda skäl de skyndsammaste och kraftigaste åtgärder alltid mäste vara de bästa, och efter de ej kunna vara annorlunda» Det egnar oss på detta rum, såsom Representanter, att i hvarje vigtigt ämne bestämt prononcera vår tanka; må sedan hvar fördomsfri oegennyttig medborgare blifva den domare, hvars ojäfviga utslag vittnar om hvem af oss gjort misstag!
Dteoiforerne gillat ^errar gullniäf tigeö, i affe* cnbe på ^Difcont-utrebningen, wibtagne förwaltningöåtgärber. SBeträjfanbe fRäfenffaperne, få Rafina Dfewiforerne utan anmärfning gran* ffat be öfwer ©otha kanalbolags fanit 9Kalmö f, b. £>ifcont*£Berf för åren i833 ocl) 1834 ferjfrlbt för fjwartbera ^Difcont G att, i ©ötlja kanalbolags f. b. 3Mfcont*2Berf, 'Behållningen för åren 1833 odj 1834/ efter afbrag af iltgiftente, utgjort tillhopa 0i:br 5356: ii, 7. od) lifalebes, en* ligt Bilagan Litt. H, i -BZaimö f. b. £)ifcont Dveoiforerne hofwa genomfett fåbane £>ifcont*2Berfen röranbe 4?anblingar, hwilfa äro imber ^errar gullmäftiges enffilba wårb, uttberföft Dmbubets för £>ifcont*utrebningen öfwer utföfningöärenbena förba ^Diarier famt inventerat be 2åne*Dieverfal meb tillf)öranbe Jjppothefs^anblittgar, hwilfa till Dmbubets ^anb^ läggning blifwit öfwcrlemuabe odj hos honom förwaras. o^lefroirä* ^id Oieoiforerne hofwa infomutit nebatmämnbe 2lnföfnutgs* od) Be* ni8(.1 " fwärömål:
Således, ehuru det kan synas påkostande, måste jag likväl fortfara i min åsigt, att, enligt Utsk:ts förslag, beskattningen kan blifva vida strängare just för den fattigare befolkningen, än nu är händelsen. Ett ytterligare bevis derpå! En näringsidkare, han må drifva aldrig så stor rörelse, behöfver icke lemna någon upgift deröfver; men han skall lemna särskild upgift öfver alla de personers löneförmåner, som äro i hans tjenst; man är icke angelägen att få veta, hvad grosshandlarens rörelse inbringar, men deremot hvad hans bokhållare och hushållerska hafva i lön, derom vill man hafva noggrann upgift. Jag tror således att den stora tillfredsställelsen med förslaget låter betydligt nedpruta sig. Gr. Lagerbjelke: Då de siste värde talarne på förhand gjort åtskilliga anmärkmr mot den föreskrift, som förekommer i sista delen af Utsk;ts förslag, får jag endast med några få ord nämna, att när vi komma till denna del, ämnar jag med min röst icke biträda det deruti framstälda förslag, utan anhåller om afslag derå. Sedan öfverläggnitigen förklarats fulländad, yttrade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm., att, i afs:de å förevide morn., blifvit utaf Gr. Lagerbjelke yrkadt, att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts förslag, måtte besluta, att mom:t skulle erhålla följande lydelse: »Bevillning för inkomst af kapital eller arbete eger icke rum, när alla de utaf kapital eller arbete upkomna årsinkomster, sammanräknade, icke upgå till 400 rdr. När alla de utaf kapital eller arbete upkomna årsinkomster, sammanräknade, icke öfverstiga 1,800 rdr, äro 300 rdr deraf fria från bevillning»; och hade Hr Stuart jemväl anhållit om bifall till detta förslag, dock med den förändring, att det i slutet af mom:t förekommande ordet 300, skulle utbytas mot 400. Härefter blef propos. å bifall till Gr. Lagerbjelkes förslag framställd och med ja besvarad. Utsk:ts sednast å sid.