Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får således utbedja mig Hög. välborne Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt Högloflige Ridderskapets och Adelns benägna öfverseende , och i förlitande derpå vågar jag anhålla, att för några ögonblick få fästa Högvälborne Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt Högloflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på ett ämne, hvilket är mig snskildt, närmare än alla andra bekant. Jag vet väl att, enligt Grundlagame, fradgor om enskilte Personers rättigheter, grundade på Regeringsoch Domare-Magternes beslut ic - 4 6 Den 2 Februarii. ke få härstädes förekomma och annö mindre blifva af någon påföljd; men då ett sådant enskildt förhållande blifvit uti Herr Major Reu terskölds ofvannämnde Memorial infördt, och då han till hvarje redligt tänkande Medborgares behjertande hemställt den misshushållning med Kronans tillhörigheter, som han frodr vid Hellefors-Verkets Skattläggning nyss hafva lörelupit, kan jag ej undgå att söka upplysa dä misstag, hvaruppå Her.r Major Reutersköld grundat detta sitt anförande. Hellefors Silfveroch Jern-Verk har af ålder varit af helt annan Natur än andra Bruks» Egendomar, som äfven, emot Recognitions-afgifts erläggande, fått begagna Kronans Skogar. Redan af Konung Carl XI, som insåg att Ktonans Skogar, så länge de voro obegagnade icke heller voro för Henne af någon nytta, och att enskilte Personer icke uti dessa öde och ofruktbara trakter, utan särdeles uppmuntrintringar, skulle göra nya anläggningar, hafva be» tydelige Förmåner och Privilegier blifvit Hellefors Silfver-Verk tillagde; och genom serskilte Donations-bref, genom flera Kongl. Bref och af Riksens Ständer afven vid 1766 års Riksdag granskade och sedermera bekräftade Privilegier, hafva Interessenreme uti detta Verk blifvit försäkrade om ostördt nyttjande af alla dertill anslagne Skogar och Lägenheter.
Sparre i egde puncten önskar upprättade, eller, der de förefmnas, reorganiserade, tillkomma egentligen Handels-Societeternes eller Skeppare-Societeternes och Sjömanshusens omsorger. Genom Elementar - 4 Sami. 3 B. 3o 466 Stats-Utskottets Scliolan i Gefle har framlidne Commerce-Rådet Bränström gifvit ett aktadt minnesprofaf upplyst frikostighet. Andre, hvilka såsom Iran, genom Handel samlat förmögenhet, gore sammaledes, hvar i sin ort, eller enligt den berömliga föresyn, Bruks-Societeten girvit , förena sine bemödanden för att biträda vid stiftningen af ett Gentral-Handels-Institut, hvartill uppmuntringar och strödda Förslag ofta blifvit gifne. Det är icke blott de Sjöfarandes men ock Skepps-Redarnes bland de Handlande förmån, att Navigations-Scholor finnas och motsvara sitt ändamål, hvilka ock således borde hållas i godt skick af så förknippade intressen. Likväl, på det uppmuntran till verksamhet i desse t vänne magtpåliggande ämnen må blifva allmän och likformighet beredas åt Inrättningarne i orterna, torde Riksens Högloft. Ständer finna för godt, att i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t Allernådigst täcktes af sakkunnige låta utarbeta Förslag till CentralHandelsoch Navigations-Institut, och så väl Öfver Planen, som tillgångarne för verkställigheten, höra vederbörande Societeter, hvilka i tillfället torde böra uppmanas att med alfvar omfatta ämnet; skulle för hand varande medel icke finnas vara tillräcklige, torde en framställning af ämnet i sin helhet, och behofven komma att Riksens Ständer vid nästa Riksdag allernådigst göras. I i o:de puncten har Herr Friherre Sparre, och i större delen af sitt Memorial Herr Biskop Betänkanden.
Folket har ej det förtroende till R. St:r och deras Revisorer, att det tror dessa tillräckligt noggrannt nagelfara vid granskningen eller tillförlitligt controllera förvaltningen; och huru mycket mindre skola de kunna tro, att medlen blifvit rätt använda, då de sett sjelfva dessa Revisorer framlägga så alltför påtagliga bevis på misshushållning. Då man ser, att de ändamål, hvilka anses mest vigtiga af hvarje Svensk man, som älskar sitt fädernesland, t. ex. vår bevärings exercis och hufvudstadens befästning, få stå tillbaka för t. ex. löneförhöjningar för gardesregtterna och uppköp af onödiga utredningspersedlar, som i förråden förtäras af mott och mai, å föreställer man sig i sanning ej, att husbållssystemet är riktigt. Då man i år sett befästningsarbetet för avenuerna till Stockholm afbryta» i brist 94 Den l Juli e. m. på medel, men, enligt hvad det förljudes, sådana likafullt skola beredas till belopp af 16 ä 20,000 r:dr för tillvägabringandet af åtskilliga förändringar å vissa rangregrters tschacot’s till likhet med en modell ifrån Östern, så hemställer jag, örn detta kan väcka glada känslor. Jag liar hört sakkunniga personer, hvilka känna de speciella räkenskaperna öfver statsmedlens användande, försäkra mig, att dessa medel understundom bortpluttras utan något slags gagn och urskillning, och jag skulle önska att vara i tillfälle att offentligen framställa en speciel tableau öfver ifrågavar. räkenskaper och resultaterna deraf. Det är således befordring soch hushållningssystemet, hvarå, enligt min tanka, Styrelsen bör fästa största afseende, om hon vill se folket tillfreds. Sista riksdagen syntes eljest erbjuda tillfälle att ordna en hushållsplan inom titeln för försvarsverket. Styrelsen fick då ett extra anslag af nära 3,000,000 r:dr och försäkrade, att detta skulle vara tillräckligt. Styrelsen har icke desto mindre, efter fyra år, ytterligare begärt 3 millioner, och detta genom utvägen af statslån. Alla kunna icke vara så upplysta, att de fatta betydelsen af livad Styrelsens medlemmar kalla oundgängliga behof.
Stats-kontoret, jemte förmälan att hvart och ett af ifrågavarande, för Länsmännen icke bebyggda gatehus fått en Kronan behållen ränta af 38 öre sig påförd, hvilken icke blifvit uti de före år 1858 gällande stater anmärkt, men att i sistnämnde års stat detta räntebelopp, utan omnämnande af någon afkastning af gatehusen, blifvit uti den för hvardera Länsmannen utförda lön af 700 R:dr R:mt inräknad, tillika anfört, att, som dels Rikets Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse den 6 Februari 1858, angående regleringen af utgifterne under Riks-statens Sjette Hufvudtitel, medgifvit att, om innehafvarne af sex uppräknade länsmansboställs-lägenheter i Malmöhus län, som vore af särdeles svag beskaffenhet, ville desamma till Kronan afträda, innehafvarne finge komma i åtnjutande af enahanda årliga hyresersättning, 150 R:dr, som blifvit fastställd för Länsmän, hvilka icke äro försedde med boställen, dels ock Kongl. Maj:t genom nådig Proposition den 27 Oktober sistlidne år föreslagit, att berörde lägenheter, såsom alltför obetydliga att för Statens räkning bibe hållas, måtte få försäljas, Kongl. Kollegierna, vid sådant förhållande och då de skäl, som föranledt Rikets Ständer alt medgifva hushyres-ersättning åt ofvanbemälde sex Länsmän och Kongl. Maj:t att föreslå försäljning af de sex lägenheterna, egde full tillämpning äfven å nu ifrågavarande länsmans-tjenster, helst de högst obetydliga bohemmanslägenheterna icke vore värda att vid tjensterna bibehållas eller för Statens räkning förvaltas, funne sig böra i underdånighet tillstyrka att Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer att för de trenne merbemälde Länsmännen hushyresättning med 150 R:dr
Löwenhjelm, med vanlig ridderlig öppenhet i tanke och handling, förklarat, det han väl ansett, ”för behofvet af den rådande Statsreligionens helgd,” det böra förblifva vid hvad redan stadgadt vore uti 2:ne af Hr Gr:n upgifna fall; hvaremot Hr Gr:n och Landshm, såsom alla öfriga auctoriteter, vitsordade Mosaiske trosbekännarnes laglydiga, sedliga och fridsamma lefnad o. s. v. Men som nämnde auctoriteters utlåt, af mig dervid åberopades just uti sistnämnde omständighet, fann jag obehöfligt att specielt intaga hvad Hr Gr. Löwenhielm sålunda in extenso anfört). I öfrigt må det mig tillåtas härvid endast tillägga: att jag tror mig tillräckligt noga hafva arbetat mig in uti denna fråga, för att blifva befriad ifrån insinuationen att förbise, äfven hvad som derutinnan på motsatta sidan blifvit, serdeles officielt, yttradt; och då jag icke insett någon skyldighet för mig hafva varit, att införa deras yttranden, som uti mer eller mindre mån äro frågan motsatta, har jag trott mig upfyIla allan rättfärdighet, då jag låtit samtlige auctoritelers med Heres utlåtm motionen åtfölja. Hvad åter serskilt angår det af Hr Frih. Cederström likaledes åberopade anförande utaf en af mig, ej mindre än af hvarje ledamot inom detta Hus, ja af en hvar fosterlandsvän saknad, utmärkt Riddarhusledämöt, nu mera afl. Landsh. von Hohenhausen; så torde Hr Frihm vara fullt förvissad deruppå, att jag hyser den största aktning för en livar, som af öfvertygelse yttrar sig, äf - Den 22 Januari. 139 ven för att bekämpa hvad jag tror rätt och sannt. vara.
Memorialet meddelde uppgifter icke kunnat inhemtas, huruvida nya Trollhätte Canal-bolag behörigen uppfyllt de vilkor, som enligt coutractet blifvit fästade vid tillgodonjutandét af de Bolaget medgifne ansenliga förtnoner; att, för vinnande af upplysning i detta hänseende, Utskottet borde infordra original-tecknings-listan till deltagande i Bolaget, äfvensom de utgifne actie-brefven, på det att såmedelst måtte utrönas, huruvida inbetalning å de tecknade actie-beloppen blifvit verkställd; till hvilken åtgärd Utskottet förmenls ega ökad anledning uti ett allmänt gängse rykte om en emellan Actie-egarne uti bemälde Bolag ingången hemlig öfverenskommelse, i följd hvaraf actierne skola blifvit inskränkte till ett antal , vida understigande det uti Bolags-reglorne stadgade belopp; att, derest icke nämnde tecknings-iista, jemte actie-brefven, törsedde med påskrift om behörigen verkställde inbetalningar, blefve Utskottet delgifne, Rikets Ständer borde upphäfva giltigheten af det vid sistförflutne Riksmöte fattade beslut, enligt hvilket Rikets Ständer å Handelsoch Sjöfarts-fondens öfverskott serskildt anvisat medel till befremjande af Trollhätte canaloch slussverks utvidgning; att i alla händelser det Bolaget beviljade årliga understöd af 60,000 R:dr borde efter 7 års förlopp upphöra; att Utskottet underlåtit att yttra sig olver den frågan, huruvida berörde årliga anslag rättsenligt kunde Bolaget tilläggas utöfver tiden för gällande Stats-regiering, äfvensom anvisas å en fond, hvilken möjligen, på grund af Rikets Ständers beslut vid en kommande Riksdag, kunde helt och hållet försvinna; att närmare uppgift bordt meddelas, i afseende å den säkerhet, Staten kunde ega för ombyggnads-arbetets utförande efter fastställd plan; samt att då den afgift, som, enligt meranämnde contract, skall efter a5 års förlopp ifrån arbetets början af Bolaget till Kongl. Maj:t och Kronan erläggas, såsom ersättning för de i och för ombyggnadens verkställande meddelde Stats-bidrag, sannolikt icke komme att till sitt fulla belopp Stats-verket tillflyta, enär densamma syntes blifva beroende af Bolaget sjelf t och dess egne kosluads-beräkniugar, en fullständig utredning af detta förhållande vore af behofvet högligen påkallad till beredande - Stats-Utslottets Utlåtande, N:o 55o. 9 elände af så väl full garanti för Staten att sin rätt härutinnan tillgodonjuta, sora af ett mera lämpligt sätt för erhållandet af berörde godtgörelse; hvarjemte slutligen blifvit yrkadt, att Utskottet måtte föreslå de åtgärder, hvilka borde af Rikets Ständer vidtagas till förekommande deraf, att Taxan å afgifterne för de högst betydliga varu-qvantiteter,
Sig föredragas ofvanberörde underdåniga besvär; och pröfvar, beträffande påståendet om klagandens förpligtande att ersätta skolkassan de oguldne räntemedlen, åttatioen Riksdaler 6 runstycken banko, rättvist Kammar-rättens utslag att fastställa, äfvensom, och dä klaganden icke styrkt sin, å Advokatfiskals-embetets sida bestridda uppgift, att den emot Kyrkoherden Gren anställda rättegång varit af Konsistorium klaganden såsom tjensteåliggande anbefalld, Kongl. Majit finner kostnaden för samma rättegång icke kunna anses böra af skolans medel gäldas, och gillar alltså äfven i denna del det slut, Iivari Kammar-rätten i målet stadnat. Det vederbörande till underdånig efterrättelse länder. Under Kongl, Majlis Sekret. (Sigill.) W. WRETMAN. Utslag uppå Rektorns, Filosofie Magistern J. N. Cramérs underdåniga besvär. Rätttranssumeradt betygar, ex officio, C. Möller Allersson, t. f. Kanslist i Kongl. Kammar-rättens Advokatfiskals-kontor. Vidimeras: Ex officio Johan Gardell. 48 378 Stockholms stads Konsistorii underdåniga utlåtande, angående Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid Konsistoriernas räkenskaper för år 1858. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Uti nådig remiss den 22 sistlidne November har Eders Kongl.
Stockholm d. 5 Martii 182!!. // Sami. 3 B. 5 66 Stats-Utskottets Stats-Utskottet får, i anledning häraf, upplysa, att då vid Urtima Riksdagen i Örebro år 1812, fråga väcktes, att Oliicerarne vid Pommerska Regementerne, i anseende till det lidande, hvaruti de funnos försatte under det Landet af Franska Magten var occuperadt, måtte beredas någon hjelp och undsättning från Sverige, funno Riksens Ständer , enligt deras underdåniga Skrifvelse den 16 Julii berörde år, sig böra medgifva enahanda förmån åt dessa Officerare, som förut var bestämd för Befälet vid förra Finska Armeen, nemi. att de som till Riket öfverkommo och här i tjenst qvarstannade, skulle ega undfå Expectance-Löiter efter sine grader, samt vid Afskedstagande eller befordran utbekomma ersättning för Accords-summorne efter 1793 års Reglemente.- Såsom Fond för Expeetance-Lönerne åt Pommerske Officerarne anvisades de 20,000 R:dr, som på Allmänna Indragnings-Staten funnos qvarstående, såsom förut anslagne till årlig ränta på Pommerska Kammarens Vexel-Circulations-Fond i Hamburg; och då Pommerska Landet med Regementerne sedermera formligen afträddes till Preussen, användes omförmälde Fond vid 1815 års Urtima Riksdag; men deraf anslogos 10,000 R:dr att af Kongl. Majit i Nåder disponeras till Expectance-Arfvoden åt Lönlöse Officerare i Armeen, som varit tjenstgörande under sista krigsåren, på grund hvaraf Öfversten Silfverskjöld, under den 23 Januarii 1816 af Kongl. i Nåder blifvit tillagd ett Ex pectance-Arfvode al' 5oo R:dr årligen. Uppå Öfversten Silfverskjölds egen inom Höglofl.
Jag fär derföre föreflä, om icke Ridderffapct och Adeln ffulle behaga ho§ Kongl. Maj t hemställa, det mätte detta af härvarande styrelsen tagna steg uphäfwas. Herr Grefwe» och Landtmarss a lken hemstälde om icke denna fräga kunde upffjutas til desi Lag-Utskottets Betänkande rörande Kongl^ Maj:ts i dag uplästa Proposition i dylikt äm. ne, hunnit inkomma. Friherre Legerström, jfLcob, yrkade at den genast mätte afgöras. Herr kädliNLN, Otto ?reclctric, yttrads sig sä mycket häldre instämma uti den af Grefwe körner nu gjorda motion, som de orsaker, hwilka wid 1800 ärs Riksdag föranledde til de mot wisia af Ridderflapets och Adelns Ledamöter widtagna steg, numera alldeles uphört. Mänga flera conformerade sig härmed. Friherre klljerta, yttrade sig, at om fräga wore om ätertilträdande til Adelffapet, sä hade han i eommisiion af sin flägtinqe Stats-Secreteraren ^.ins j-trm, at förklara, det han för sin del funne sig icke kunna emottaga ätnjutningen af denna heder. Herr Grefwen och Landtmarssalken gjorde härefter Proposition i enlighet med Grefwe 713 Den 8 Augnsti. K46rner8 framställning, rörande dem som blifwit förklarade stn Riksdagsmanna-rätt förlustige, hwilken med Ja beswarades. Herr Grefwen och Landtmarffalken anmälte, at ifrän Riddarhus - kltffottet blifmit inlemnadt Commerce-Rådet ^bialiLm vvL8L3tjsr' N3S (?LllIanäer) och Lagmannen ^N-Zei'8 fsok-iii (Lergvalä) Sköldebref af den r?
Hör till, Jehosua, öfverste Prest, du och dine vänner, som för dig bo; ty de äro undersmän; ty si, jag vill låta komma min tjenare Zemah. Ty si, uppå den ena stenen som jag för Jehosua lagt hafver, skola sju ögon vara; men si, jag skall uthugga honom, säger Herren Zebaoth; och skall borttaga dess lands synder på enom dag. På den samma tiden, säger Herren Zebaoth skall hvar bjuda den andra under vinträ, och under fikonaträ. Och Ängelen, som med mig talade, kom igen, och väckte mig, lika som en af sömn uppväckt varder. Och han sade till mig: Hvad ser du? Men jag sade: Jag ser, och si, der stod en ljusastake, allersamman af guld, med en skål ofvanuppå, der sju lampor på voro, och ju sju slefvar vid ena lampo; Och tu oljoträ dernär; ett på högra sidona vid skålena, den andra på den venstra. Och jag svarade, och sade till Ängelen, som med mig talade: Min Herre, hvad är detta? Och Ängelen, som med mig talade, svarade, och sade till mig: Vetst du icke hvad detta är? Jag sade: Nej, min Herre. Och han svarade, och sade till mig: Det är Herrans ord om Serubbabel: Det skall icke ske igenom någon här, eller magt; utan igenom min Anda, säger Herren Zebaoth. Ho äst du, stora berg, som dock for Serubbabel en slättmark varda måste? Och han skall lägga den första stenen, så att man ropa skall: Till lycko, till lycko! Och Herrans ord skedde till mig, och sade: Serubbabels händer hafva grundat detta huset, hans händer skola ock fullkomnat; på det I förnimma skolen, att Herren Zebaoth mig till eder sändt hafver. Ty ho är den, som dessa ringa dagar föraktar; i hvilkom man dock skall glädja sig, och se murlodet uti Serubbabels hand, med de sju, som Herrans ögon äro, de der öfver hela landet löpa? Och jag svarade, och sade till honom: Hvad äro dessa tu oljoträn, på högra och venstra sidone vid ljusastakan?
Efter det Revisorerna tagit kännedom af omförmälde berättelser tillika med Fullmäktiges protokoll från nyssnämnde tid till och med den 15 Augusti innevarande år, samt, så vidt tiden medgifvit, granskat Bankens räkenskaper för år 1863, få Revisorerne afgifva följande berättelse angående Bankoverkets befunna tillstånd, styrelse och förvaltning, dervid, på sätt hittills öfligt varit, ärendena upptagasiden ordning, hvartill Bankoreglementets uppställning föranleder. 4 — Bankens, grundoell reservfond. § i - Bankens I § 1 af 1863 års tryckta revisionsberättelse är omförmäldt, att vid 186:; års bör grunifond. jan Bankens tillgångar och fordringar utöfver dess skalder uppgingo till R:dr 29,628,066: 10. eller grundfond 15,000,000: — och behållning derutöfver 14,628,066: 10. Sedan, till följd af Rikets sednast församlade Ständers beslut att af Barkens från 1860 års börjau upplupna vinst skulle till Riksgäldskontoret levereras R:dr 5,000,000: — nämnde summa blifvit från kapitalräkniugen afförd, återstod, af det från föregående åren befintliga kapitalöfverskott, vid 1863 års slut, ett belopp af 24,628,066: 10. Då härtill lägges behållna vinsten för år 1863, utgörande, efter hvad här nedan vidare utredes, 1,884,509: 67. så finnes, att vid 1863 års slut Bankens tillgångar och fordringar utöfver dess skulder utgjorde .' R:dr 26,512,575: 77. deraf, jemlikt Rikets Ständers i § 3 af Bankoreglementet d. 30 November 1863 intagna beslut, grundfonden utgör E:dr 25,000,000: — Behållning derutöfver... » 1,512,575: 77. S:gr "R:d726^r^i75]T^
Sill författning af befäflningöarbetena voiD Vadsborg 90,000: 14:o Sill fortfättning af befäflningöarbetcna rott» Qiarljten 93,000: 15:o Sill bito t)ito »ib Carlscrona 72,000: 16:o gör bcfäflningéarbctena t ©todfyolmö ©färgårb 150,000: 17:o Sill linbring uti rufiningö* od) roteringébefmäret inom gemtlanb 12,000: 18:o Sill gobtgöranbe af ^ongl. ^rigtCCollegii 2lr* tilleriSlfbelntngö återflåettbe fapita(f!ulb till 9Jiilitie>£3o* ftälléfafan för ttCöpet af egenbomcn Marieberg 33,893: 19:o Sill författning af bocfbpggnaben i CarlöFrona 100,000: 20:o Sill anjfttffning af cn fypbraulijf prej? berfläbeö 6,000: 2l:o gör ttpbpggnab af frigöångfartpg od) ång!raf* tenö anmänbatibe på anbra ^ongl. glottan tillhöriga fartpg 300,000: 22:o gör anjFaffanbe af bombfanoncr od) projektiler 50,000: 23:o gör flintlåögemärö föränbring till jlagfnttéan* tänbning 15,000: 24:o Sill fullföljanbc af planen för gprarneö npbpgg# ttab od) föränbring 85,675: 25:o Stil aflöning för @tprelfen öfwer allmänna »ag> odj »attenbpggnaber . 29,300: 26:o
Uti Memorial, som till Utskottet blifvit remitteradt, har RiksdagsFulImäktigen för Staden Hjo, Herr P. J. Mattsson anhållit att, sedan K. KammarRätten för några år tillbaka fråndömt Staden Kronans andel i Sakören, hvilken uppburits i följd af ett K. Donations - 236 S t a t s - U t s k o 11 e t s Bref, denna fördel matte Staden åter tillerkännas, helst någon tolag eller hamnoch bropenningar derstädes icke äga rum samt Stadens tillgångar i öfrigt äro så inskränkta att saknaden af berörde bidrag, som användts till fångars underhåll intilldess dom fallit, skulle blifva känbar. Då frågan om nämnde Stads rättighet att uppbära Kronans andel i der fallande Sakören redan i rättsväg blifvit pröfvad och afgjord, anser Utskottet någon åtgärd i följd af berörde Motion, som derförutan ej utreder någon anledning till serskild hemställan å It. St:rs sida, icke vara att vidtaga. Utlåtande, rörande väckt Motion, angående grunden för räntornas utgörande af någre Thorshälla Stad upplåtne hemman. rp JL horshälla Stads Fullmägtig vid innevarande Riksdag, Herr A. Landegren, har uti afgifven Motion anhållit, att Staden måtte befrias från den, i följd af It:s St:r vid senaste Riksdag fattade beslut, ålagde afraden för till Staden upplåtne Kronohemmanen Säby och Söderby mantal, utgörande ej mindre än 35 tunnor 16 kpr, hälften Råg och hälften Korn; åberopande Motionären, till stöd för sin framställning, dels den reservation som finnes bifogad StatsUtskottets yttrande i detta ämne af d. 3 Julii 1823, dels ock hvad Thorshälla Stads Borgerskap anfört uti en ser - Betänkande n. 237 skild, vid Motionen bilagd, skrift, hufvudsakligen innehållande, att ett fortfarande utgörande af berörde dryga afrad, i förening med öfrige Thorshälla Stad åliggande onera, hvaribland må omnämnas underhållandet af 7 båtsmän, vore med Stadens framtida bestånd oförenligt.
(Hvarunder ingå Reservations-anslagen för Blesserade Öfver och Under-Officerare . tili Emerjti-löner vid Läroverken , 5,000: 12,480: S:a 17,480; 294,544: i. 10 Penningar. Af det år 1852 uppförda anslaget utgår för närvarande etti.belopp af ... Tillkommer: genom förändring i Salpeterhjelpens utgörande: till Öfverste-Löjtnanten Silfversparre 97:21!. 10. till Fjerdingsman i Småland 27:46.10. 125-27 r från 2:dra Hufvud-Titeln öfverflyttade 68; 8. o. Sekreteraren m.m. Strinnholm (förhöjning) 500: Commerce-Rådet Santesson ( dito ) 500: Advokat-Fiskalen Lindberg ( dito ) 664: 6. — Justitie-Rådet Grefve Sparres Enka . 600: Dito Toréns Döttrar 450: Stats-Rådet Grubbes Enka 800: Kansli-Rådet Valerii dito 400: Professor Palmblads Enka och Barn . 400: Äkad. Adjunkten Rahmströms Enka . 250: Konrektor Lyths dito 250: Öfver-Direklör Wadströms Dotter 200: Professor Forssells Enka 300: Majoren Öbergs dito 300: Doct. J. E. Åkermans dito 250: Emerili-Professors-löner, förhöjning Spanmålsförhöjning under lönerne 25,000: efter afdrag af i förra Riks-Staten redan uppförde ■ 5.°00: 22.000: samt för jemnande af Hufvud-Titelns slutsumma 2: 32. 9. — Indelta räntor. Kronovärdi. Markegång.
Söderköping p. r. (821) snäll musik, på landet, att Refer. Pastor Iduns exp. plats att m o t fritt vivre och resor undervisa i musik. Svar till » R. A. », Iduns e x p. milj, fullt kompetent att sköta ett mindre lärarinna m e d elementarunderb. i något godt h e m. Svar att handleda en uppväxande flicka (dock inom den 1 juni sändes till » 22 år », N y - icke i läsning), erhåller plats hos äldre tjänköping p. r. (751) steman i stad. Svar, märkt » X. Y. Z. », torde j ä m t e fotografi och betyg insändas till S. Gumselii Annonsbyrå, Stockholm. E n ung, anspråkslös flicka, s o m genom(G. 81934) gått 8; de klass i högre läroverk för flickor, Önskar anställning såsom lärarinna för ett N I M A T L A G N I N G kunnig bättre flicka eller flera barn i familj. D e n härå reflekfår god plats på gods i Södermanland, terar, ombedes sända svar till » A. 5 », U p - att gå frun tillhanda. Norra Inack. Byrån, sala p. r. (G. (813) LARARINNEPLATS SOKES. E f812) N U N G, B Ä T T R E F L I C K A, lärarinna i flickskola, önskar under sommaren, m o t fritt vivre och fria resor, plats i familj på landet för att läsa med barn, kan äfven undervisa något i musik. Svar till » S o m m a r 99 », Iduns exp., Sthlm. (810) F r u Henrikson, V i s b y, är flyttad till Akerhielmska villan vid Botaniska trädgården. Hel eller delvis inackordering. F I ETT LANDTLIGT BELÄGET HEM i stad önskas en barnkär och gladlynt bättre flicka, närmast såsom vårdarinna för barnen (9 — 2 år).