Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jar har låtit mig berätta, att af dett nuvarande underhålls-summa någon del hitli 1 y t gatt i prenumeration å Hamburger Ccnjjr 1215 Den 29 Julii em. resp ond en ten och Liste der Börsenballe; och sådant synes mig böra för framtiden forekommas; ty skall anslaget endast åsyfta det slaget af Litteratur, tyckes det utan förhöjning kunna vara tillräckeligt, Jag skulle således tro, att, om Ridderskapet och Adeln förenar sig med BorgareStåndet, något försigtighetsmått i nämnde liänseendekunde vara behofligt, Herr von Hartmansdorff, August: Man för rebrår vanligen de lärde, att de sysselsätta sig mera med det förflutna och tillkommande än med det närvarande, Om Kongl. Bibliothekets tjenstemän ej hafva detta fel, tyckes det ej höra läggas dem till last; och jag hemställer således till Ridderskapet och Adeln om Friherre Anckarsvärd? anmärkning mot Kongl. Bibliothekets begag-» nande af utländska tidningar, hvarigenom un-, derrättelse om nya böckers och skrifters utkommande äfven inhemtas, bör föranleda någon afvikelse från Vällofl. BorgareStandets Beslut, i hvilket jag Vördsamt tillstyrker Ridderskåpet och Adeln att instämma. Herr Rosenblad: Ett af Kongl. Majit ut färd ad t beslut , om användandet af Kongl. Bibliothekets fond, föreskrifver , att det bör hufvudsakeligen tillökas med höcker uti Statshushållnings - vetenskapen. Härtill har dock det nuvarande anslaget lemnat föga tillgång; men jag skulle förmoda, att, orri Ridderskapet pch Adeln instämmer i BorgareStandets Be - Den 2 g juli i e. m. 1213 slut, Kongl. Bibliotheket skall komma I tillfälle att förskaffa sig ett större förråd af skrifter i Politik otili Oeconomi, ari det hittills egt.
Och inhemtas vidare af de till RiksMarskalksEmbetet inkomne samt Utskottet med - 382 Stats-Utskottets deldte Stater och Handlingar, att de löntagande vid Högts. H. K. H:ts IiofStat årligen uppburit ett sam manräknadt belopp af x4^96 R:dr 16 sk., deraf 3,183 R:dr 16 sk. af HandCassan utgått, och att Pensioner och Gratificationer för året uppgå till i,33o R:dr, eller tillhopa 16,026 R.‘dr 16 sk., allt Banco, i anledning hvaraf H. Ex. Hr Grefven och RiksMarskalken i underd. -het andragit, att då icke hela HofStatsPersonalen kan erhålla fulla Löningsbeloppen, såsom Pension, och en del torde anses till Pension icke berättigad; Hr RiksMarskalken, enär ali möjlig besparing äfven vid detta tillfälle syntes böra iagttagas , ansåge 14,000 R:dr B:co blifva för ändamålet tillräcklige, dock så, att dessa Medel, på samma sätt som ansla get för Pensionärerne efter Högts. H. K. M:t EnkeDrottning Hedvig Elisabetn Charlotta, få, efter befinnande omständigheter och rättsgrunder, men utan allmänna föreskrifter användas. Hemställande Hr RiksMarskalken sluteligen, att de Personer af ifrågavarande HofStat, som icke erhålla Pensioner, må, likasom efter Högstbemälta Drottning, undfå Gralificationer, svarande mot nio Månaders Löniogsförmåner och hvartill, enligt uppgjord beräkning, åtgår för en gång 23oo R:dr Banco. Utskottet har, vid öfvervägande häraf trott, att enahanda grunder, som af R. St:r, vid regleringen af IndragningsStaten för Högsts. H. Mrt EnkeDrottningen Hedvig Elisabeth Charlottas
Vidare förekommer här en annan lagprincip, som ännu aldrig inom Svenska lagstiftningen varit föreslagen, nemi. att de frånvarande skola åtnöjas med de närvarandes beslut. Således skall den, som har laga förfall, nödgas finna sig i de bördor och utskylder, de närvarande behaga pålägga honom. När blef väl en så orimlig sats i beskattiiingsväg tillämpad. Till dessa anmärkningar lägger jag den förebråelsen, att Utsk. ställt sig blott på ena sidan och helt och hållet glömt bort den andra sidans rätt. Utsk. har så öfvergålt på de skjutsskyldiges sida, alt det glömt, att hela allmänheten, som reser, utgör den andra sidan, och lemnat åt slumpen hela den allmänhets rätt och säkerhet, som behöfvcr göra re - Den 16 Augusti e. m. i53 resor. Utsk. förtjenar dessutom den förebråelse, att endast hafva afsett de stora landsvägarne; men om man uppå char» lan, med cirkeln, afmäter vägarna, finner man, att de stora vägarna från Stockholm till Götheborg och Ystad utgöra en ringa del af vägarna i jemnförelse med de öfriga; och roan skall finna, att på sidovägarna begagnas skjuts så litet, alt gästgifvarne anse såsom en lycka alt få skjutsa, men likväl vill man skänka honom en rättighet, som skall leda derhän, att han, medelst vissa kannor brännvin, skall förmå committerade att finna localen sådan, att skjutslegan måste förhöjas till 36 sk. b:co. Detta betänk, är verkligen detallrabesynnerligaste, jag sett i min lifstid. Jag beklagar, att jag misshagar Utsk:s ledamöter; men om deras nästa utlåt, i ämnet icke blifver bättre och rättvisare än detta, torde de få mera härnäst. Hr Grundelstjerna, Axel Wilh.: Om den princip, som ligger lill grund för Utsk:s betänk., nemi. alt genom entreprenader förändra skjutsväsendet, är redan så mycket yttradt, att jag dervid föga vill uppehålla mig.
Kotiljongen ä r aftonens clou, hvad skvallermöjligheterna beträffar, kotiljongen skördar redan delvis, hvad aftonens olika skeden sått! — Men vi, som inte skvallra och inte det minsta bry oss om, hvem som dansar med hvem, vi följa med blicken utefter raderna alla de unga ansiktena, manliga och kvinnliga; tydligen h a r festen varit lyckad, ty ingen ser så trött ut, att h a n eller h o n kunde förmodas vilja gå hem just nu. De som h a stannat ända tills nu, de äro också beredda att ärligen stanna till allra sista hvarfvet. Trots värmen och ansträngningen af ett par, tre föregå- ende timmars dans och trots en del räknade luggar eller små skavanker på klädningarna, så äro ansiktena ännu fulla af förväntan och förtjusning. Och kotiljongen varar väl ännu en timme eller så ungefär, och lika länge varar förljusningen — ja, sannolikt ännu längre, ännu sedan man åkt hem och kommit i ro för att öfvertänka eller för att tala om aftonens nöje eller behållning. Men ännu ä r det inte slut — och äfven i måste ärligen stanna, tills det blir slut. Det kommer blommor i stora korgar eller möjligen på något annat, originellare sätt — det k o m m e r små rosetter i v H. KONUNGEN PÅ UTRIKESMINISTERNS BAL. TECKNING AF V. ANDRÉN. IDUNS JULNUMMER FRÅN SVENSKA SLOTT | E SVENSKA SLOTTEN, fideikommissen, större eller mindre herrgårdarna, äro legio. En författarinna, som ä r väl känd för Iduns läsarinnor, fru Ann Margret Holmgren, född Tersmeden, skrifver, om jag ej missminner mig, så ungefär: » Sverige kallas ett fattigt land och ä r det väl också i det stora hela, men förefaller dock i vissa fall rikare än andra. 5 Eller hvar ser man som hos oss ett öfverflöd på gamla herresäten och stora fideikommissegendomar? » Huruvida alla de stora, vackra byggnaderna, som murats upp nästan öfverallt, där naturen varit vackrast i de mellersta och södra A F m a r i k a s t j e r n s t e d t.
Mig veterligen, har ännu icke upp stått något hinder för fullm:ge att erhålla fullt lämplige eller qvalificerade personer till bankens skötande. Således har icke någon brist i detta afseende vållat uppgörandet af detta förslag. Hvad beträffar det yttrande af Gr. Sparre, att det skulle vara hårdt för banken att ej få tillegna sig en persons verksamhet, hvilken person genom någon tillfällighet ej aflagt embetsexamen, så och då jag är fullkomligt öfvertygad om, att det gifves många personer, som utan att ens hafva tagit studentexamen, hafva stora anlag för tjenstgöring i banken, får jag hemställa till Hr Grin, hvarföre Hr Gr:n ej ock så gerna vill borttaga vilkoret af studentexamens undergående. Så länge vi vilja betrakta banken såsom ett embetsverk, böra äfven samma vilkor uppställas för banken som för andra Deli 12 Augusti f. m. 43 verk äro gällande. Jag fortfar i mitt yrkande om afslag å Utsk:ts förslag. Hr Nordenfelt: Någon brist på sökande har visserligen icke visat sig, men den tid kan nog komma. Jag kan t. ex. antaga, att tre till en banktjenst utmärkt väl passande personer anmäla sig såsom sökande, af hvilka den förste aflagt bergsexamen, den andra Mariebergs-examen och den tredje genomgått teknologiska institutet, men ingen af dem tagit kameralexamen. Vöre det då icke bra löjligt alt neka dessa inträde i banken på grund deraf att den bestämda kameralexamen ej vore tagen. Mine Hrr! Det är för öfrigt ej någon småsak för föräldrar att hålla söner vid akademien; och då jag ej anser det vara rätt att utestänga de fattigares söner från lämpliga tjenstebefättningar i banken på den grund att de ej aflagt några akademiska examen, finnér jag mig fullkomligt befogad att yrka bifall till ifrågavtde punkt. Hr Stedt, Gustal: §:n lyder sålunda: »Till extra-ordinarie tjenstemän inom bankoverket ega fullm:ge att, i mån af behof, antaga skicklige och lämplige personer.»
Till förräntande af det för Riksgälds-kontoret då tillsvidare disponibla kontanta beloppet utaf influtne jernvägslånemedel blefvo, på sätt i Fullmägtiges vid sednaste riksdags början afgifna berättelse för Rikets Ständer anmäldes, 1,400 st. 1858 års jernvägslån tillhörande obligationer, å tillsammans 300,000 Thaler, under sagde år öfvertagna af Riksgälds - Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 7 kontoret, som fortfarande innehar samma obligationer; dock hafva under den derefter förflutna tiden 44 st. utaf dem, lydande å ett belopp af 10,400 Thaler, blifvit utlottade och vid förfallotiderna såsom inlösta annullerade; hvadan de ännu räntebärande, Riksgälds-kontoret tillhöriga obligationerna utgöra 1,356 st., af hvilka 385 äro utfärdade å 500 Thaler och 971 å 100 Thaler hvardera. Efter afräkning af dessa i Riksgälds-kontorets förvar sålunda befintliga obligationer, äfvensom af de nyligen utlottade och den 2 nästkommande Januari till inlösen förfallande obligationerna, hvilkas kapitalbelopp Riksgälds-kontoret redan utbetalt, utgör det återstående obligationsantalet 21,800 st. och det obetalda lånekapitalet 7,487,400 Thaler. Den för inlösningen af förfallna, till samma Jervägslån hörande obligationer och räntekuponer, bildade serskilda liqvidationsoch amortissementsfond, som vid 1859 års början hade en behållning af R:dr 519,225: 43; har under den derefter förflutna tiden årligen ökats, och uppgick samma fonds behållning vid sistlidet års slut till R:dr 624,474: 89. 1 öfverensstämmelse med Fullmägtiges före afslutandet af 1859 års räkenskaper fattade och hittills tillämpade beslut, angående ränteberäkningen för nämnde fonds medel, har under de 3 sednast förflutna åren 4l procents årlig ränta af Riksgälds-kontoret godtgjorts för denna fonds vid hvarje års början egande behållning.
Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande ; N:o 22 , i anledning af väckt fråga om tractamente för Städernes Magistrater och Borgersman, då de till Besigtningar m. m. för Kronans räkning varda kallade , fann BondeStåndet för godt att låta bero vid »ista punkten rörande tractamente för Magistratspersoner; roen afslog Utlåtandet i senare punkten, eller angående en dylik förmon för Bor. gerskapet. * S. D, Föredrogos å nyo och biföllos Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie Ut» sköttens Utlåtanden; Jo8 Prof. Utdrag den 35 Maji 182g. N:o 23, med anledning af gjorda hemställanden om uppmuntran till J. E. Ekenmark, dess Hustru och 2:oe Systrar för af dem införda förbättringar i väfnadskonsten ; N:o 24, i anledning af gjord hemställan örn anslag af allmänna medel till utvidgande och förbättrande af Varbergs Hamn ; N:o q5, i fråga om yrkad indragning af Regements-Pastors och Bataillons-Predikantssysslorne vid Regementerne ; N:o 26, i anledning af flera väckta Mo-, tioner om anslag af allmänna medel för Ar-' hetsoch Corrections-Inrättningar i åtskilliga delar af Riket j N:o 27, i anledning afgjord hemställan om Ombergs Kronoparks försäljning under Skatterätt till de deromkring närmast belägna Socknar; N:o 28, i anledning af väckt fråga om. ett förändradt sätt för Salpeters transporterande ; och N:o 29 , i anledning af yrkad granskning af de, rörande Skogshushållningen i Ri~ ket, gällande Författningar. Prot. Från Högloft» Ridderskapct och Adeln» S.
Mlnnehållsförteekning. Peggy H å r d; af .7. S. (Med porträtt.) — Olika drifkrafter; af Ave. — Medan snön fdller; skiss af Vilma Lindhé. — Tiden för vår pristäfling o m ordet » Fosterland ». — Sällskapston; en mans ord i kvinnofrågan af Julius. — E n bok för dagen; af Belxasar. — I telefon från M a r s; af Snorre. — U r notisboken. — Teater och musik. — E n lärarinnas roman; en svensk kulturbild, tecknad pä verklighetens grund för Idun af Algot Sandberg. (Forts.) — Från Iduns läsekrets: I hushållspenningfrågan; af Alfhild. Vakta d i g! A f H. M — i. — Tidsfördrif. Det är m e d största intresse j a g har afvaktat svar från » Erfaren h u s m o r », o c h då j a g nu läst Bidrag mottagas med tacksamhet. Logogryf. När samt vårens tid är inne och lärkan slår i skyn ängens grönska breder sin duk mot skogens bryn, då finns jag i naturen och uti mänskors bröst. I skog, på berg, i dalar du höra kan min röst. När sommarn sedan kommer i all sin sköna prakt, du ser den väna blomman, j a g fram i ljuset bragt: jag sitter på dess stängel, j a g hörs i fågelns drill, i ystra forsens lekar jag äfven finnes Jag Hur När och till. för hösten, hur kulen den än är, stormarna än rasa, jag högt mitt fruktar ej hufvnd bär. oskuldsfärgen täcker den mark, som nyss vargrön, isig boja binder den spegelklara ett ting hos fattiga och rika, en frihetskämpe, som tillika var säker skytt. Idun Fredagen den 6 juli 1888. B yr å: 8 Finland, England, Frankrike, Sturegatan. kostar endast 1 krona för qvartalet. postarvodet inberäknadt. Ingen lösnummerförsäljning! Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas å b y r å n k l. Allm. Telef.
Ridderskapel och Adeln. S. D. Remitterades till Lag-Utskottel Kongl. Maj:ts den '26 dennes på bordet lagda Nådiga Proposition till Rikets Ständer, med förslag till Förordning om egors fredande mot skada af annans hemdjur och om stängsel-skyldighet; tillika med de i anledning af denna Nådiga Proposition nu afgifna yttranden. S. D. Föredrogos ånyo och lades till handlingarne Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 19 och 20 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 105, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut öfver Be tänkandet N:o 117, beträffande universitetens rätt att med stads-styrclsen deltaga i handläggningen i ekonomioch politi—mål. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 19 och 22 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 106, i anledning af väckta motioner om åtgärder för bere dande af s. k. transito-rätt emellan konungarikena Sverige och Norrige. S. D. Föredrogos och biföllos Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde den 22 dennes på bordet lagde Betänkanden: N:o 29, i anledning af väckt motion om ändring af Kongl. Kammar-kollegii Cirkulär den 5 Maj 1843, rörande klyfning af krono-parker, sorn blifvit till enskilde under skattemanna-rätt försålde; och N:o 32, i anledning af vackt motion om utarbetande af förslag till ny patent-lag. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Bevillnings-Utskotlets nedannämnde den 26 dennes på hordet lagda Memorial: N:o 19, i anledning af verkställda omröstningar, angående ifrågaställda förändringar i föreskrifterna om allmänna beviilningens utgörande; och N:o 20, i anledning af verkställda omröstningar, nngående ifrågaställda förändringar i vilkoren för bränvins tillverkning. Från Högv. Preste-Ständet.
alt Styrelsen skulle, i afseende å bebyggandet af de nya mililise-boslällena i Klappe, jemte stängsel m. in., fullgöra en. genast eller bytets beviljande, blifvande laga syns föreskrifter, allt ulan anspråk på någon ersättning vid aflriidet, och ali, i stället för nuvarande kontrakt, sådana utfärdades, som Reglementet för Bostiills-Direktionerna den 19 Juli 1832 med dervid Ibgadt formulär bestämmer, dessa åtaganden skulle lill efterlefnad fastställas från och med det år, då bytet komme till verkställighet; alt Styrelsen förpliglades att vid aflevereringeh afsina begge nu egande hemmansdelar uti Vestra ochOstra Klappe behörigen styrka, det dessa hemmansdelar icke äro med någon inteckning behäftade; att, till reda och ordning för framtiden, å kartan öfver bytesoch vederlagshemmanen, i enlighet med General-Landtmäteri-konlorets meddelade beskrifning, skillnads-! inier skulle uppdragas, utmärkande hemmanens egor, hvart för sig, hvarefter renovation af kartan borde af Landtmätaren verkställas; samt slutligen att i Skånska Hussar-regemenlels aflöningsverk uppskaltuingsvärdena å Steglinge och Plöninge blefve å N:ris 3 och 4 Vestra Klappe och N:o 2 Ostra Klappe öfverflyttade. — Och har E. K. M:l, som för Sin del bifallit hvad Krigsoch Kammar-kollegierne i detta inål hemställt, Nådigst föreslagit, det Rikets Ständer mätte, lör deras del, jemväl medgifva, all ifrågavarande boställsoch hemmansbyte, under de af Kullegierne dervid föreslagna vilkor och iakttagande», må ega rum. 104 ExpeditioJis-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse lS:o 61.
Herr Baron och Landt-Marffalken yttrade sig icke inse nägot hinder med mindre Ridderffapet och Adeln kunde,enär nägot afseende icke gjordes pä ämnets behandlingssätt tvid sista Riksdag, särskilt remittera buftvudfrägan till Lag-Utffottet säsom en särskild motion af Friherre Lilversköiä. Ätffilltge ropade härtill Ja. Herr kLlttman förmälte frägan besia deruti, huruwidä, när Tjenstemän wid Riksens Ständers penninaewerk räkade i ballance, Kongl. Maj:t skulle tillerkännas rättighet, att om sjelfwa eftergiften af penningar besluta, eller om . ^ den - Z66 Den 4 Oetober. denna rättighet sturle wara förbehällen Riksens Ständer. När frägan under denna synpunct betraktades, trodde Herr kaKlmLn densamma wara af Constitutionel bestaffenhet, och pä sädan grund Constitutions-Utskottet förmodligen wara det enda. som dermed borde taga befattning. Herr Baron och Landt-Marskalken yttrade sig förmärka att Pluraliteten af Ridderskapet och Adeln tycktes anse densamma såsom en Lagfräga och derföre böra hämvisas till Lag-Utstottet. Ropades Ja. Upplästes Lag-Utskottets Memorial af den L8 September, hwaruti Utskottet, till swar uppä Riksdagsmannen ^öns d>tti85on8 frän Östergöthland gjorda motion, att Marknader häldst mätte sä anställas, att den sä kallade Marknadsaftonen icke inföll pä Söndagen, förklarar sig, uppä anförde skäl, anse nägot nytt Lagstadgande härom icke wara af nöden, enär tydelig Lag derä tillförene funnes. Lades pä bordet. Upplästes Brwillnings-Utskottets Memorial af den 2 dennes, innehällande, i anledning af Herr von Krun-; gjorda motion, förslag till en tilläganina till 6 Momentet 5 h. z Art. af Bewillninas-Förordningen, tjenande till rättesnöre för Bewillningsuppbörden wid Regemen-erne.
På sådant sätt återstodo af de till Schlegel försålde Hemman, utom de c)i Mantal, som Grefvinnan De la Gardie lemnade i Vederlag, endast 15ii Mantal, hvilka sammanlagde i6o^:dels oförmedlade Frälseoch Skatte-Frälse-hemman, som ännu äro i orten kände under namn af Schie ge k\i'd Köpegods, och de enda, sorn följagtligen numera kunde vara ifråga att återlösas, för närvarande egas icke vetterligen af någon Schlegels Arfvinge, utan dels af Allmoge, dels af Adelsoch andre Ståndspersoner, som alla äro Svenske män, deraf någre innehafva desse Hemman under faststälde Fidei-Commisser och de öfrige på lagligen utlyste Utmätnings-Auctioner, eller genom andre köp, som med Lagfart och Fasta blifvit försäkrade, dem åtkommit, och egarne till de af desse Hemman, sorn viel upplåtelsen i65a varit Krono, disponera sådane Hemman med lika fullkomlig rätt och frihet, som andra Frälse-hémman, hvarföre äfven å någre af dem besittningsrätten blifvit till annan person afhänd, och flem - StatsUtskottets Betänkanden. månen på sådant sätt till Skalte-Frälsc-hemman förvandlade.
Sedan jag ätit middag kl. 1 eller nigot senare, dricker jag mitt cikoriakaffe M. 5, utan dopp, och sedan iiro matbestyren slut för dagen, ty n&amp;gon aftonvard eller kv.ällsvard tillåta ej finanserna. Se har en tabl % öfver utgifterna under en vecka: E n veckas Iiyra kr. 1 och liter rysk fotogdn A 12 öre . -: 1 8 7 kakor rågbröd fi 5 öre ... -: 35 Rysk cikoria ..: 5 1 hektogram socker ... -: 8 E n folkköksmiddag, lie1 portion : .. -: 20 3 liter potatis 4 öre -: 12 En stor sill -: 1 0 6 En bundt tändstickor och en liten tv %l A 5 öre -: De löpande litgifterna för veckan bli alltså kr. 2: 39 Återstå alltså .. kr. -: 50 Iivilka läggas till reservfonden^ som skall bestrida tvätt, inköp af sytråd, salt och dylika småartiklar. De veckor då jag genom för lågt arbetspris eller af nigon an iian orsak ej lyckats bringa full harmoni mellan debet och kredit, liar jag genoin försäljning eller pantsattning af nagon af mina tillhörigheter dock lyckats hterställa jämnvikten. Det faller af sig själf, att det aldrig varit min tanke att i längden kunna existera på så ytterligt inskränkta rillkor, utan att det endast kan gå för sig under en mellantid, till dess något mera 1ö- nande .arbete yppar sig; ty afren om hälsa och krafter i längden skulle kiinna stå bi med ofvan anförda knappa diet (hvilket jag dock redan tydligen marker vara otänkbart), sh skal1 dock aldrig några medel blifva öfver till inköp eller reparation af kläder och skodon och min ställning således inom kort blifra i bokstafligaste mening ohållbar. A t t livarje detalj i ofvanstående uppgifter ar fiillkomligt sanningsenlig, vore jag villig a t t om sa fordrades med ed bekräfta. Det anförda kan ju vara intressant nog för a t t visa, under h r i k a ytterligt knappa och torftiga fikhiillanden en flitigt arbetande kvinlig individ kan nödgas draga sig fram midt i vårt yppiga, moderna storstadssamliälle.
Oaktadt jag sålunda anser, att det hade varit bättre, om ett annat beslut hade kunnat fattas , får jag dock nu förklara mig för hvad Utskotten föreslagit , emedan deruti är stadgadt , att blott vinsten af Westgötha Canalen hör oiverlemnas till Actie-ägarne; j t g gör det derföre att annars Controllen försvåras, och man betager 4l2 Den 13 öctobtr t. ni. sig en inkomst, som kan vara god att påräkna arén 1827 eller 18285 i fall brist då skulle fö* refinnas. Herr tion Hohenhausen: BorgareStåndet härj enligt dess ProtocollsUtdrag , medgifva It Canal* Bolaget rättigheten att draga vinsten af all den färdiga Canalen, hvilket synes vara det rättaste. Jag vet ej eller anledningen hvarföre man favo. ritvis skulle utsätta den ena delen framför den andra. Det finnes på flere ställen redan Canal färdig i Östergöthland. Har Bolaget rätt till den ena delen, så har det äfven rätt tili den andra. Det lär ej eller förekomma någon svårighet vid Controllen å inkomsterne. Redan då WestgöthaCanalen på sina ställen var färdig, upptagos sådana, och deröfver fördes särskild räkning. Sådant måtte ej vara svårare i Östergöthland, och, då det är en förmån för Actie-ägarne, kan jag ej finna, hvarföre man skall undandraga dem den. Jag kan ej se detta på annat sätt, än att det annars skulle gifva Bolaget en verklig anledning till att framföra klagan; och då Riksens Ständer böra undvika det, anhåller jag om proposition å det beslut, som BorgareSiåndet fattat om Canal-vinsten. Det lär ej eller kunna blifva en så betydlig summa i Östergöthland, att några större företag dermed skulle kunna bestridas till år 1828. Således anser jag, att man utan bekymmer kan lemna denna vinst åt Bolaget. Grefve von Platen :