Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag föreställer mig, att ingen kan tro, att Judarne låta sina skatter ligga räntelösa. De äro i allmänhet icke kände såsom benägne dertill, och denne Ulsk:s tanke saknar alltså grund, hvarföre jag med säkerhet påstår, att de skatter Judarne samla qvarblifva i landet. Slutligen anslår Utsk. en profetisk lon och säger, att Utsk. icke kunnat glömma, det Judarnes nuvande motsats emot kristendomen en gång enl. Skriftens utsago skall öfvervinnas, och att intet kristet land derför bör alldeles stöta dem ifrån sig eller sätta sig emot Guds plan med delta folk.” För att nu kristendomen skall vinna seger öfver Judendomen, föreslår Utsk., att Judarne må tillåtas att bosätta sig i städer med 4,000 innevånare, d. v. s. Westervik och Calmar m. fl. Således skall uti dessa släder kristendomen fira sin seger öfver Judendomen. Detta måtte vara Ulsk:s mening. Jag måste bekänna, att jag icke kan fatta, hvarföre de skola få bosätta sig endast i släder med 4,000 innevånare. Det kan ju möjligen hända, att om de flytta till någon af desse städer, och farsoten cholera morbus borttager 300 af stadens befolkning, så måste de åter öfvergifva denne stad. I sanning vore det icke högst besynnerligt. Utsk:s upgifna skäl för sitt tillstyrkande har på intet sätt öfvertygat mig, och jag finner dem bevisa just motsatsen till del resultat, hvartill Utsk. kommit, hvarföre jag anhåller, att 11. o. Ad. ville antaga Hr Silfverslolpes i dess reservation uttalade mening, ”att R. St. böra genom underd. skrifvelse bos K. M. anhålla, alt åt de i landet nu bosatte Judar mätte beredas rättighet att, utan K. M:s serskilda tillstånd få bosätta sig i alla Rikets städer.” Inom landet finnas 1,100 Judar. Om nu desse bo i Stockholm eller i småstäderne, så äro här likväl 1,100 Judar hvarken mera eller mindre, och jag kan icke se, att detta antal ökas mera derigenom, att Judarne förflyttas till småstäderne, eller alt sådant är förenadt med någon våda.
Bland personerna i de två första tablåerna igenDen 3 maj 1854 voro de få kvarstående kändes dels sujetter från kung], teatern, dels leaf gillets ledamöter för sista gången fördamöter af gillet. » samlade å Hotell Fenix, där skålar föresloDen sista » damesoiréen » gafs den 23 mars gos för kronprinsen (hvars födelsedag det 1852 och föranledde " Wilhelmina Ståhlberg var), för konstnärsvännerna i Diisseldorf, att stränga sin lyra till en sång. för Nordens kvinnor samt för återseende i ett Utom de kända konstnärsnamnen Zelma pånytifödt Konstnärsgille! Bergmansson, Elise Jakobsson, Louise Miçhal Konstnärsgillet slöt sålunda sina dagar i och Mina Gelhaar finnas i handlingarna samma lokal, där » Nya Konstnärsgillet » nu upptagna såsom medverkande vid sammanett fyrtiotal år senare firar sina glada fester. komsten fruarna Ehrenreich (piano) och Charlotte Malm (tablåer, däribland drottninG. W. M. gen i » Axel och Valborg »), mamsellerna Sara Magnus (piano), Hanna Nordblom (sång och tablåer, däribland Valborg), Lindahl (hufvudrollen i komedien: » Frieri och förställUp notisboken. ning »), Flodin (piano), Torslow (sång) och Valenius (tablåer, däribland Svea i OehlenEn 25 årsfest hade lärare och lärarinnor vid schlägers apoteos). Med sång och musik biKatarina folkskola härstädes ordnat den 18 dennes drogo dessutom många icke namngifna mupå aftonen å Hushållsskolan vid Vestra Trädgårdsgatan för lärarinnorna fru Axelina Drougge sikälskarinnor. samt fröknarna Hilma Peterson och Emilia DeVid ett sammanträde exponerade mamsell noyer, hvilka med denna termin tjänstgjort 25 år Rosalie Bergnehr ett stort tapisseri förestäli församlingens skolor. Hedersgästerna hade lande » Judith med en tjänare bärande Houppvaktats med hvar sin bukett med band i de svenska färgerna. Sång, deklamation och musik lofernes hufvud », vid ett annat en ung höjde festligheten som slöts med supé.
Den Arrendatoren tillagdt förmonen, att fä gärdens tillhörige afwel, äker och körrev. stäp m. m. emottaga, och sig deraf under ar« rende tiden begagna, förswinner och böra detze inwentarier i stället, dä nu warande arrenden upphöra, för Kronans räkning genom Auction försäljas. Som Riksens Ständer beslutit att all oro. terad jord »ned witze undantag, bör i händelse af Krig uppställa Noterings-manskap, sä bör äfwen detta allmänna onus tillhöra Arrendatorer af Kungsgärdarne. I händelse KungSgärd styckas, stola de blifmande Arrendatorerna af de nya Kungs. gärdS-Hemman wara pligtige att efter allmän Lag bygga och alltid i godt ständ hälla all äbyggnaden sädan sorn den i nion af gärdenstorlek och behof wara bör. Men i afseende pä de ä KungSgärdar befintelige Caracters.bygg. under, fä Riksens Ständer till Eder Maj:t i underdänighet öfwerlemna, att i fall de styckas, wid hwart serskildt tillfälle derom Nädigst förordna, hwaremot om Kungsgärder» kommer att Zl6 Den 17 October. odelad borrt-arrenderas, med byggnads, ssyldig.. beten bör förhällas lika som för Officers Boställen iörordnat är, och hittills med Kungs, gärdarne manligt warit. Likaledes fä Rik,ens Ständer hos Eder Main i uuderdänighet anhälla, ket täcktes Eder Ma;.t ined tillämpning af dcsia grunder och med bihchä-iande af bwad ,799 örS Författning in. nebäller i de punkter, svin icke genom faststäl. landet af samma grunder blifwa uvphäfne, samt med den förändring nämde Författning i afl seende pä borgens Mande för Arrende, willko. rens fullgörande genom Kammar. Collega Kungörelse af den Junii 1M8 undergätt, i Näder utfärda en förnyad Nädig
Att underdomare icke bör äga ratt förklara Mö myndig, synes sä wäl af de b.känkiiga och swära följder, snm deraf skulle uppkomma, och hwilket Herr Justl'kie Radet ätrokiick grundeligen framställt, som äswcn deraf, att da allmänna Lagen förbjuder Mös myndighet, det mäste wara lämpeligare, akt högsta magten meddelar dispence dcrjsrän. Jag får derföre tillstyrka, att Högloft. Ridderskapec och Adeln öfwcrlemnar ak Konungen rätttighet, akt sedan wederbörande blifwit hörde, pä sätt förut warit manligt, förklara mö myndig, och att Lag. Utfkottecs Betänkande söijakceligen i denna del marte vZlllas. H-vad sedermera widkommer den staga, 204 Den 5 Ianuarli huruniba Enka, som icke fylle 2, ar, bör wara under förmyndare, anser jag ell stadgande af den beskaffenhet, Otl Enka, som icke syllt 21 ar, borde wara under förmyndare hwarken med Lageng esprit ester någon billighet wara öswerenstämmande. Da jagen tillerkänner gist hustru åtskilliga rättigheter rörande sörwaltningen af hennes egndom, sa skulle hon såsom Enka förlora vesta rärttighcter, intill dest hon uppnatt 21 ars alder. Enligt Lagen kan wä! icke någon förlora sina rättigheter, sa länge han icke sjelf hwarken förwerkar ester öfwerläter dem. Skulle
Jag finnér således betänklighet vid att i enlighet med inbjudningen ändra §, och jag anser det så betänkligt, att jag tror det vara bättre underkasta frågan behandling af förstärkt BankoUtsk., än att K. o. Ad. skulle frångå sitt förut fattade beslut. Hr Hjerta, Lars: Jag anhåller att få instämma med den siste talaren, men måste tillstå det jag anser det vara en orimlighet, att en person, derföre att han är acceptant på en viss summa, icke skulle kunna få låna en större summa i diskonten, såvida han har fullkomligt solida aeceptanter och endossenter på sin vexel. Det måste ju i alla fall bero på Direktionen, och någon fara kan ju då ej förefinnas, äfven om personen sjelf ej har någon särdeles förmögenhet. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Så till vida instämmer jag med Hr Printzensköld, att jag anser redaktionen »acceptant eller låntagare» bättre än »låntagare och acceptant.» Men jag anser denna förändring ej vara af den vigt, att den förtjenar göras till föremål för voter. i Först Utsk. Om också den sämre redaktionen antages, blifver den dock tillräckligt tydlig, ehuru meningen skulle blifva ändå klarare efter den nya redaktionen. Jag tillstyrker således bifall till inbjudningen, på det mun ej må onödigtvis företaga votering i Först. BankoUtsk. Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, framställt att i afs:de på ifrågav:de inbjudning blifvit yrkadt dels bifall och dels afslag, men derjemte fästat upmärksamheten derpå att inbjudningen afsåg 2:ne frågor, af hvilka den ena förekom i 4:de punkten och den andra i 5:te punkten, och att It. o. Ad. redan i afs:de på den sednare fattat enahanda beslut som BorgareSt., så att i fråga derom icke erfordrades vidare åtgärd, biet' propos. till antagande af inbjudningen, såvidt den rörde 4:de punkten, framställd och besvarad med starka Ja jemte några Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han funnit Ja öfvervägande.
Herr Rådman Lundgren reserverade sig äfven emot Utskottens Beslut, i afseende på rättighet för Bolaget, att erhålla uppskof med inbetalning å Actie-Capitalet, samt att för sin räkning få begagna inkomsterne af den färdiga Ganal-Linien i Vestergöibland. Herr Commerce-Rådet Santesson yttrade ock , enligt sedermera aflemnadt skriftligt anförande: Jag har icke kunnat instämma uti 2:ne af Höglofl. sammansatte Utskotten tagne beslut, nemligen, det ena, att räntans godtgörande till Actie-egarne, underbyggnadsåren, med i8a4 skall komma att upphöra, emot det de lingö uppbära inkomsten af då färdige Ca^ nalén, och det andra, om lika vilkors fästan_ de vid nu beviljade byggnads-låne-bidrag som vid sednaste Riksdag fästades vid afskrif_ ning utaf Bolagets skuld till Discont-Cassan det ingen Statens skyldighet att godtgöra Actie_] 320 Stats-Utskottets egarne ränta efter byggnadstiden erkännes, utan deremot anfört Riksens Ständers Beslut af åren 181 o , 1815 och 181 <8, äfvensom Kongl. Maj:ts Nådiga Privilegium och Reglemehteii för Bolaget, och anhåller nu att vid Expeditionens afgående från Utskotten, få åberopa mine anföranden till gårdagens Protoeoll, och att de jemte denna reservation, må få åtfölja Utskottens Betänkande till Rikets Ständer. Emot Herr Re visions-Secreteraren Stråhles nu upplästa särskilda reservation, i anledning af Canal-Directionens för lietta år uppgjorde arbetsplan, till större belopp än af sednaste Ständer anslagne summa medgaf, får jag ock sätta, de af mig Högloft. Utskotten meddelade Directionens Ordförandes underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, under den ii Februarii, intagen uti Postoch Inrikes-Tidningen N:o 67 af den 21 Martii, och Kongl. Majrts Nådiga svar derå, af den 16 April detta år, denna omständighet rörande, äfvensom Kongl.
Då Rikets Ständer, vid 1809 och 1810 årens Riksdag, öfverlemnat till Eders Kongl. Maj:t, att, under hvarje HufvudTilel, fritt och obehindradt disponera AnslagsSummorne; och uti underdånig skrifvelse den 20 Augusti 1823 är vordet af Rikets då församlade Ständer förklaradt, det de å UtgiftsTitlarne uppkommande besparingar derefter skulle disponeras för de inom HufvudTitlarne förefallande behof, samt att, i händelse något återstod, sedan alla sådane utgifter blifvit bestridde, dermed borde förhållas på lika sätt, som med Öfverskotten på InkomstTitlarne; så och enär af Räkenskaperne inhemtas, att ifrågavarande 855 R:dr 4° utgjorde en besparing af den å Första HufvudTiteln uppförde anslagssumma för Hennes Kongl. Höghets Hofhållning, äfvensom att beloppet varit erforderligt för bestridandet af de å nämnde HufvudTitels besparingar anviste utgifter, har, med tillämpning af förenämnde antagne och ännu gällande grunder för StatsYerksForvaltningen, detsamma sålunda icke kunnat komma öfverskotten å StatsVerkets inkomster till godo. 5:o Att, för år 1829, KrigsIIofRättens Militaire Ledamöter fortfarande uppburit deras arfvoden på RiksStatens Andia HufvudTitel, af anslaget till Reseoch Tractaments-penningar, med sammanlagde a,55o R:dr, hvarigenom, å detta Anslag för-berörde år, uppkommit en brist af 1,006 R:dr 9 sk. 8 r:st., som godtgjorts af Öfverskotten å StatsVerkets Inkomster; hvilket Revisorerne ansett icke stå i öfverensstämmelse med Stats-regleringen, som endast medgåfve dylike ersättningar för brister å Förslags-anslag, och hvartill sådane bestämde årliga arfvoden ej kunde räknas.
Allt förordnande, som deremot strider, vare kraftlöst, 68 5- af 1809 års Regeringsform. jluititice Ombudm. Emfjets Berättelser. Uppbördsverket i Götheborgs Län, jag ansett vara af deri beskaffenhet, .att jag efter Riksdag gens slut, äfven bor >e följa det med min Em, betsupprnärksamhet, och har, efter min i följd deraf till Kongl. KamrnarCollegium aflåtne skrifvelse, genom J?ess svar dera den 23 October förledit år jag inhämtat, det Kongl. Majit under den 4 i nyssnämnde månad, i Nåder förordnat Lagmannen Herr F. Boheman , att i Kam* marAdvocatFiscalen, nu varande Herr Kam-i marRådet Kruses öfvervaro, med biträde af en person , i egenskap af LandsKamererare, den Kongl. KamrnarCollegium skulle utse och förordna, utan uppehåll företaga och afsluta en noggrann undersökning om UppbördsVerkets tillstånd i merberörde Län, och att KammarCollegium anbefallt Konungens Befallningshafvande i Götheborg att ej allenast låta specifike RestLängder så väl för Städerne, som Landet, samt andre nödige Handlingar hållas de tillförordnade Restransakningsmännen tillhanda, utan ock att genastinhibera Uppbördssjämmor,om någre sådane i Länet redan voro utlyste, emedan ingen Uppbörd för år 1815 derstädes fingo företagas, innan föregångne arens Restantier hunnit examineras och utredas. Öfver denna Restransaknings - förrättning hafva de dertill committerade i underdånighet hufvudsakligen inberattat, det på 1814 års Uppbörd, alla föregångne årens] Restantier och J815 års Capitations, BränvinsConsumtionsoch Pannerymds-afgifter, ehuru under desse rubriker, summan, som ifrån Götheborgs och Bohus Län sedan den 1 Maji 1814 bordt utgå, uppgått *o6 jfus titia Ombudsm.
Eders Majit har tillika i Nåder täckts förklara , att Eeneficier och Benådningar hädanefter icke skulle beviljas i andra händelser, än då någon annan lämpelig utväg icke finnes att belöna en utmärkt förtjenst eller förekomma ound. viklig nöd för en Embetsmans och Medborgares i torftighet efterlemnade Enka och Barn, om dertill några andra särskilta tillgångar än de för den ordinarie Pensions-Staten anslagne, blifvit Eders Majits rättvisa och välgörenhet beredde; men i saknad af dem har Eders Kongl. Majit onskat, att åtmindstone icke vid tillämpningen af de allmänna vilkor för redan gifna Pensioners bibehållande, sorn Riksens Ständer bestämt, nödgas efter egen pröfning återtaga hvad mag»ägan. de Konungar förlänt åt välförtjenta ©ch behöf van - Den 2 g Maj» vande undersåter I följe häraf har Eders Maj:t äskat Riksens Ständers underdåniga utlåtande örn. och hvilka af de på Beneiicie. och Benådnings. titeln af allmänna Indragningsstaten uppförda personer anses böra genast, förlora hvad de innehafva, samt huruvida en lika indragning bör sträcka sig till de Fruar och andra personer af qvinriokönet, sorn åtnjuta lifstidspensioner i anseende till deras vid Kongl. Hofvet itinehaf* da tjenster. Riksens
3. utgiorbe ben 1 December inneroaranbe år ... „ „ 1,125,268: 46. 3. od) Bär benfamma fåtebeS tmber be 2:ne Sleoifong* åren od) intitt npfnämnbe bag, Btifmit tninffab meb „ „ 2,652,317: 28. — etter motfmaranbe 23:co 31br 1,768,211: 34. 8. Snoentering 3noentering Bafma be Såne* od) ©äferBetgBanbtingar, Britta belg äro turber Jjerrar guttmäftigeg mårb ocB belg förmarag Bog Sommifariatet famt Bog DmBubet för ©ötBa Ganat*23otagg odB SÄatmö f. b. Utrebning, befunnitg i BeBörig orbning. » — il — Sleoiforerne bofroa jennoät, efter upprättabe ^nflrttnrenÉ, inventerat ei min* bre ben numera från 20,000 Slör tift 10,000 Slör nebfatta görfTottd*©umma, f)tt>il Unber lädningen af be bod Jperrar guKutäftige förba ^JrotocoEf, bofroa Sievi* ^ntim^af forerne infjemtat, bet herrar guttmäftige, uppå Äongt. 2)faj:td beröm giorba Slåöiga 290,000 SKbr framftättning, unber ben 8 November 1837, utfärbat 4 ft. färffitöa förbinbetfer i af* *' stungen.’1 räfning å ben årtiga fttnberabe
Siw i65, ang. förkel* ningen af ke fåfom erfattning för ©wenffa kronans forkringar ugtttlank influtné mekel 3;o Sif keti fåfom kiSponible af 2111m. SDiagaj. gonbett, enligt Setänf. Siw 208, anfebke funtma, 1,169,077 9l:br 34 jj. 3 rft., ett belopp af . 4:o 2tf 23anfettS bebållna wittft för år 1828, rekan till fttt fulla be* lopp, 170,918: 3.7. infatt i SiifSs gälbS*@ontoiret -transport 1,520,000: 4 » 234,939: 14, 3. 590,000: 80,000: 750,000: xviii © t a t $ * U t ffof te fJ transport 1,520,000: — fallit 5:o af Slffm. SSfroiffnittgen: i5o,ooo 3i:br årligen, fwilfafeban Sr 1823 in&ctattS tilt 23anfen, Dien Ster berifrån tilt 9iifégälb3s(iontoiret aflemnatS, pS 5 Sr frSn ocf) nieb Sr i83o till ocf; incb Sr 1834 81,750,000 60,000 3?. årligen, f>»il
I sådant alseende får Utskottet hänvisa lill sin uti Utlåtandet N:o 87 gjorda hemställan, dels att för fortsättande af arbetena å södra stambanan skulle, utöfver de vid sistförflutna riksdag dertill anslagna medel, under innevarande år få användas R:dr 5,815,000: — dels alt lill förberedande arbeten å de nya jeruvägsstambanor, till hvilkas påbörjande anslag vid denna riksdag varda anvisade, må under innevarande år utgå ” 750,000: —■ eller tillhopa R:dr 4,565,000: — samt att för hvarldera af åren 1864, 1865 och 1866 må utbetalas 7,107,666| R:dr, eller tillhopa R:dr 21,523,000: — förutom blifvande vinsten å statslånefonden; utgörande således tillhopa R;dr 25,888,000: — hvarjemte Utskottet hemställt, att Kongl. Maj:t må ega, ifall omständigheterna dertill föranleda, för hvart och ett af åren 1864 och 1865, utöfver de för hvarldera året bestämda anslag, använda högst En Million R:dr, som i sådant fall komma att å 1866 års anslag afräknas. Härförulan har Utskottet uti Utlåtandet N;o 88 hemställt, att åtskilliga, deri omföimälda, enskilda jernvägsanläggningar måtte understödjas med lån lill ett sam manråknadt belopp af R:dr 7,559,000: — Transport l\:dr 7,559,000: — Stats-UtsJcotiets Betänkande N:o 89. 47 Transport R:dr 7,559,000: — och då härtill lägges ofvanstående R:dr 25,888,000: — visar sig alltså att den summa, som
Lagermans K r a f t - S k u r - P u l v e r E nsamförsäljningen af » THE UNITED KINGDOM TEA C:YS » TEER är af Herrar DIDRON &amp; NAUCKHOFF öfverlämnad till C. O. ROHLOFF, Klara Vestra Kyrkogatan N:o 9 * /. Allm. — Hvarje beställning hemsändes skyndsammast. * * s förordas af läkare såsom ett i hygieniskt och sanitärt hänseende framstående rengöringsmedel. Användes å Stockholms epidemisjukhus, ä de flesta hotell och mejerier inom riket, i badinrättningar, skolor, lasarett och andra allmänna inrättningar samt pä flere järnvägar och ängbåtar och i hvarje kök där renlighet uppskattas. Inom verkstäder och fabriker har det blif vi t mycket omtyckt såsom varande särdeles förträffligt till hand tvättning. Till salu hos alla Diversehandlare i riket. Ende tillverkare: Kraft Tvål-Fat&gt;riken, Jönköping. i ett hälft dricksglas vatten gifver det behagligaste, mest uppfriskande och välsmakande men dock starkast antiseptiska munvatten. Koncentrerad pr flaska kr. Utspädd pr flaska kr. Med anledning af upphörande af min cycleafdelning i T. samt hos alla finare Parfymhandlande i riket. M. f l. T E A T E R N. V i d måndagens uppförande af Oberon ägde ej mindre än tvänne debuter rum, fröken Malmerfelt i titelpartiet, fröken Morell som Fatima. pr sats i Stockholm endast hos C. ninggatan 41, Göteborg A. E. Wallerius &amp; C:o, Upsala Victor Söderberg KungsängsTabellen är stödd på i Stockgatan 1, Gafle O. A. Johansson &amp; C:o, Luholm anstälda bakteriologiska leå E. Durango, Karlstad Fru Albertina Holm. undersökningar. Mot 1 kr. 20 öre i frimärken expedieras medlet till landsorten af agenten M. Malmström, Upsala. G.
Utan annan bildning, än inhemtandel af denna lilla kurs medförer, utgå dessa i allmänhet omedelbart till något af de induslriela yrkena, ett förhållande, som hvarken för dem sjelfva eller det allmänna kan vara gagneligt. Ingen stad inom hela landet torde emellertid vara i större behof af ett fullständigare elementarläroverk än Oscarshamn, i anseende till aflägsenheten Irån stad med fullständigare läroverk. I)e närmast belägna städerna, der elementarläroverk finnas, åro Calmar, Westervik, Wimmerby och Eksjö. Afståndet till Calmar är 9, till Westervik 9, till Eksjö 13 och till Wimmerby 7 mil. Sistnämnda stad, som är den mest närbelägna, har endast ett treklasigt läroverk, der lärokursen ej kan vara synnerligen större än vid det tvåklassiga läroverket i Oscarshamn. För att erhålla en fullständigare elementarbildning, måste en lärjunge derstädes således vända sig till en annan stad, belägen åtminstone 9—13 mil från Oscarshamn och ännu mindre landsorten deromkring står i föga beröring med dessa städer, synnerligen vintertiden; tvärtom, landsortsstäderna Eksjö och Wimmerby slå, på grund af affärsförbindelser, i närmare beröring med det vid hafvet belägna Oscarshamn än med dessa närmare belägna släder. Och i samma mån Oscarshamn med hvarje år i allt flere atseenden bildar sig lill centralpunkt för en folkrik och mycket vidsträckt landsorts rörelse, i samma mån framstår behofvet af ett fullständigare elementarläroverk derstädes allt mera oafvisligt. Redan nu eger staden en folkmängd af öfver ‘2,300 invånare, och flere städer med mindre folkmängd åtnjuta fördelen af fullständigare elementarläroverk, ehuru belägna mycket närmare till andra städer, som uti ifrågavarande hänseende, jemte eget, kunna fylla kringliggande landsorters behof. 1 närheten af Oscarshamn ligga åtskilliga tolkrika köpingar, af hvilka en, Mönsterås, belägen på andels mils afstånd, har en folkmängd af omkring 1,400 personer; således mera än cirka tretio af rikets städer, af hvilka nästan aila hafva elementarläroverk eller pedagogi.
Utdr. d. 2 Aug. 1823. de förlängning i tiden för återlösen af i Banken pantsatt Guld och Silfaer, fann BondeStåndet för godt att bifalla Utskottets i ämnet först afgifne Utlåtande N:o 9, och lades det sednare till handlingarne. S. D. Wid förnyad föredragning af LagUtskottets Utlåtande, N:o 152, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 77, om utmätte fastigheters försäljande endast i uppslag, fann BondeStåndet för godt, att, under åberopande af dess till första Betänkandet lemnade bifall, jemväl godkänna det tillägg, som i det sednare blifvit gjordt, nemligen att der, vid fastighets auction uti uppoch afslag, hända skulle, att tvänne eller flere bjudare, på en gång ropa mitt, då bör auctionen derefter endast desse bjudare emellan i uppslag fortsättas, och då blifvande högsta budet med klubbslag fast-, ställas. S. DWid föredragning af BancoUtskottets Utlåtande N o 55, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets jemte dess Betänkande N:o 2 fogade Bilaga Litt. K. angående skedd inhibition af den mot B.ådmannen i Carlstad Kjellander anställde Lagsökning för en till Kongl. Maj;ts Betalnings - Fröt. Utdr. d. 2~Aug. 1823. 615 hafvande från Banken afsänd Odlings låne andel, som ej kommit den förtsnämnde tillhanda, fann BondeStåndet skäligt att, under åberopande af dess till Utskottets åtgärd redan lemnade bifall jemväl godkänna det i sednare Utlåtandet föreslagna förtydligande af de föreskrifter, som i detta ämne komma att BancoSlyrelsen meddelas.