Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
»Låt upp, och släpp mig in!» ropade jätten åter; men hunden lät inte bekomma sig, utan upprepade sin saga: ’du måste höra huru jag blef till en bulla. Först kasta’ de mig i en graf, så växte jag upp som ett strå, så blef jag till ett ax, så skuro de mig Nu blef jätten öfvermåttan vred, och skrek: »låt upp, och släpp mig in!» men hunden fortsatte som förut: ’Först kasta’ de mig i en graf, så växte jag upp som ett strå, så blef jag till ett ax, så skuro de mig, så tröska’ de mig, så malde de mig, så baka’ de mig, så nagga’ de mig, så grädda’ de mig i ugnen’ Men i detsamma rann solen upp och sken på borgen. Hunden tillade: ’vänd dig om, skall du få se så fager en jungfru, som kröner dig med en guld-krona.’ Vid nu jätten vände sig om och fick se solen, föll han till jorden och sprack, och så var det slut med honom. Sedan jätten var död, gick hunden till sin matmoder, och förde henne i ett litet rum, hvarest en flaska och ett svärd hängde uppå väggen. Han sade: »nu beder jag dig om en ting, för all den trogna tjenst jag visat dig. Du skall taga detta svärd, och afhugga mitt hufvud. Derefter skall du tvätta såret med vatten ur denna flaska; du får då veta något som du inte vet förut.» Såsom nu torpare-dottern hade hunden mycket kär, ville hon nödigt efterkomma hans begäran, utan undskyllade sig i det aldra-längsta. Men Prisse var enträgen, och så kunde hon icke vägra, utan afhögg hans hufvud och tvättade såret med vatten ur flaskan. Men i samma stund skiftade hunden sin hamn, och der stod inför henne en fager unger prins, långt fagrare än andra konunga-söner. Och den bålde ungersvennen slöt jungfrun i sin famn, och fäste henne med röda ringar, att hon skulle blifva hans drottning. När nu den första glädjen var öfver, omtalade konungasonen för hvad sak skull han blifvit förtrollad och fått löpa såsom hund. Han sade: »min fader var en mäktig konung, som rådde öfver länderna vidt omkring.
Vid voteringen har befunnits 38 Ja och 81 Nej, hvadan det i conlraproposilionen intagne vilkor blifvit godkändt. Fjerde voteringen. Den, som bifaller Stats-Utskottets uti Utlåtandet N:o 44 gjorda förslag, att Rikets Sländer, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ökadt antal-pensionsrum för District-General-Befälhafvare och Inspeclörer, i underdånighet hemställa, att en General-Befälhafvare-ljenst måtte indragas och de öfriges löner successivt minskas till 5,4oo R:dr för hvardera, emot det att Rikets Ständer medgifva, att den derigenom uppkommande besparing af 9,000 R:dr må af Kongl. Maj:t disponeras till 3:ne pensionsrum för District-General Befälhafvare och Inspeclörer för de serskilda vapnen, som, efter att hafva så lång lid, som serskildt stadgas, tjenslgjort i sådan egenskap och uppnått 60 lefnadsår, erhålla afsked från innehafvande befattningar, voterar Ja; den, det ej vill, Nej; Vinner nej, blifver anslaget för Generalernes aflöning oförändradt och beviljas serskildt anslag för 2:ne ytterligare pensionsrum, att tilldelas District-General-Befälhafvare och Inspeclörer under de vilkor» som i Japropositionen innefattas. 4 Förstärkta Stats-Utskottets Memorial j JV:o 3yz. Voteringen har utfallit med 85 Ja och 34 Nej, hvadan det uti Ja-propositionen intagne förslag blifvit godkändt. Sedermera har följande votering blifvit företagen: Den, som bifaller, att samma vilkor för District-General-Befälhafvares och Inspeclörers rätt till pension, i enlighet med Utskottets hemställan i Utlåtandet N:o 202, bestämmes 5 års tjenstetid i nämnde egenskap, voterar Ja; den, det ej vill, Nej; Vinner nej, kommer i nämnde afseende att bestämmas 10 års tjenstetid.
\oterings-resultat 4 1 327 a. a. 2 Okt. a. a. 30 Sept. a. a. 2 Okt. a. a. 30 Sept. i anledning af skiljaktige beslut rö- rande åtskilliga uti Memorialet N:o 310 föreslagne voterings-propositioner 4 1 329 a. a. 3 Okt. 3 Okt. a. a. 3 Okt. a. a. 3 Okt. om vissa med Stats-rcgleringen gemenskap egande frågor 4 1 330 10 Okt. b. 10 Okt. b. 10 Okt. 10 Okt. om dillnitrvt fastställande af förslagsberäkningen å de till Riks-staten hörande indelningar 4 1 331 b. 10 Okt. b. 10 Okt. 10 Okt. å. 10 Okt. Beskickningars ä utrikes orter, befrielse från bevillning för af Norska Stats-medlen utgående aflöning 30 4 1 101 b. 5 Aptit b. 1 April b. 1 April b. 1 April Besparing arne å Ilufvudlitlarne, om dispositioner af " 4 1 234 1-2 b. 22 Juli b. 22 Juli b. 25 Juli b. 2G Juli Besutenhet, se Hemmansklyfning. Besvärstid, om förlängd sådan för fullföljd af mål från Westerdals fögderi . 7 X 80 b. 30 Sept. b. 30 Sept. b. 30 Sept b. 30 Sept. Cm £. 242 230 00 237 1 244 13 Bevillning, allman, Svar pä ålerremiss i anledning af olika beslut Omröslnings-resultat ytterligare i ämnet Bevillnings-medlens ingående lill Riksgäldskontoret bevilinings-stadgans formulärer, ang:de bevillnings-summan, förslag till fördelning deraf beviilnings - taxeringen för fastigheter anglde „ för qvarnar och sågverk, restitution af för högt erlagd Bevillnings-stämplingen af spelkort, ersättning derför åt Krono-ombud . Se Spelkort. Beväringen, se Hufvudtitel fjerde pag. 15.
Utlåtande ofver gjorde Anmärkningar vid Utskottets yttrande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående fortfarande af det understöd utaf Stats - Medlen Carlskrona Stads Fattigvårdsinrättning hittills åtnjutit. ttfdt Sami, 434 Slats-UtskoLtets Betänkanden. Sedan Stats-Utskottet uti yttrande af den 6 nästlidne Martil, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss tillstyrkt, att det för Fattigvårds-Inrättningen i Carlskrona beviljade anslag af 3ooo R:dr årligen, matte än vidare intill nästa Riksdag få, i sådant ändamål utgå, men ansett sig ej kunna föreslå bifall till Carlskrona Stads Riksdags-Fullmägtiges tillika gjorde begäran, att detta anslag måtte ökas med ytterligare 2000 R:dr, liar Vällofl. Borgare-Ståndet genom Protocolls-Utdrag af den 19 nästlidne Martii återremitterat detta ärende till Stats-Utskottels ytterligare åtgärd. Men som de Resp. Stånden, nemi. Högloft. Ridderskapet och Adeln den 21, Högv. Preste-Ståndet den 19 och Hederv. Bonde-Ståndet den 25 förlidne Martii bifallit Utskottets yttrande, samt frågan alltså likmätigt 69 §. i Regeringsformen är afgjord, så kan Utskottet deröfver ej vidare Utlåtande meddela, utan endast, med vördsam anmälan deraf, tillkännagifva, att det uti anmärkningarne gjorde förslag, att Amiralitets-Krigsmans-Cassan i Carlskrona borde bidraga till dervarande Fattigvårds - Inrättnings - kostnaders bestridande, icke kan blifva föremål för Stats-Utskottets åtgärd. Ankom den 7 April 1823. Utlåtande, i anledning af gjorda Anmärkningar vid Utskottets Betänkande, uti den, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, till Utskottet öfverlemnade fråga, om inrättande af ett nytt Fögderi i Vermlands Lån. Vid Stats-Utskottets, den i3 sistl. Februarii, afgifne yttrande, i anledning af Kongl.
Stad att åtnjuta gcrningsören af de på landet deromkring nedsatte Handtverkare. Af den gfjide Mars. Remiss till Allmänna Besvärs - och OeconomieUtskottet af Borgmästaren Hambrcci Memorial, angående inskränkning af vissa personers rättighet att å Landsbygden kringsända och föryttra åtskilliga Manufacturvaror och producter, hvarvid Herr Borgmästaren Zellinger tillaggt Den 4 April. a den önskan, att uti samma Memorial äfven måtte tilläggas Lumpsamlare. Remiss till ConstitutionsUtskottet af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om uppskof till nästa Riksdag med afgörandet af de hvilande Grundlagsfiägorna; till Stats - Utskottet Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner , angående ärligt anslag af Allmänna Medel till underhåll och vård af med Veneriska sjukdomar behäftade personer; samt angående ersättning för den förlust i årlig inkomst Allmänna Barnhuslnrätt* ningen i Stockholm måst vidkännas, genom Storfurstendömet Finlands afträdande} till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet Memorial af Herr Handelsmannen Wigander , angående en ny vägs anläggande från Elfvedalen i ÖsterDalarne förbi Särna till Rörås Kopparverk i Norrige; samt ett Memorial af Herr Borgmästaren Gustaf Hohn, angående hushållningen med Ekskogarna och svedjande å Utmark, samt Kronooch Jägeri-Betjeningens skiljande från befattning med andra än Kronoskogarna. Upplästes ProlocollsUtdrag från det Hedervärda BondeStåndet af den 8:de Mars, innefattande : Remiss till Lagutskottet af Riksens Stan. ders TustitiaeOmbudsmäns EmbetsBerältelse med dertill hörande Bilagor. 6 Den 4 April. Af den io:de Mars. Instämmande i de öfriga Respectiva Stå ridens Beslut, att tryckningen af Bihanget till RiksStändens Protocoll måtte få besörjas af Expeditionsutskott, Af den ji.te Mars.
Uttk.Bit. N:6 54; Hans Excellence, Herr Grefve De la Gardie , Jacob t Herr von Heijne, Georg; Herr Jennings, Georg; Herr Tham, Vollrath ; Herr Friherre Boije, Fredric ; Herr Friherre Boije, Ludvig » Herr Friherre Ridderstolpe, Fredricj Herr von Quanten ; Carl; Herr Uggla , Carl Vilhelm; Herr Gripenstedt, Jacob • Herr Nordenankar ± Gustaf j Herr von Becher, Carl Johan 6:0 adlerr af Ekenstam,Israel; i anledj ning af hyars Memorial sig utlåtit: Herr Friherre Ridderstolpe, Fredric j och Herr von Heijne, Georg. Till det Högvördige Preste-Standet: 1:0 af Herr Contracls-Prosten Doctor Svedelius; i anledning af hvars anförande sig utlåtit: Herr Biskopen Doctor Wijkman', Herr Biskopen Doctor Faxe , samt Prostarna Herr Forsslind; Herr Gravander ; Herr BrooméHerr Hvasser; Herr Grevillius ; Herr Pettersson; Herr Rönnbeck och Herr Contracts-Prosten Nibelius; 2:0 af Herr Prosten Dillner J och 3:o af Herr Contracts-Prosten Nibelius* Till det Vcilloflige Borgare-Ståndei i 1:0 af Herr Langenberg; i anledning af hvars Memorial sig utlåtit: lagtamt Allm, Besv.o.Otc.VttkBtt.
Ju mer hon tänkte härpå, dess mer retades hon öfver den skymf han tillfogat Sigrid och hela hennes hus, och allt mer grodde hos henne begäret att söka upprättelse. ”Nå ja, nog vet man hon, lammet”, sade hon vid sig sjelf, ”hvad skulle hon nännas oroa honom. Hon som är så from, så hon knappt näns trampa spinnrocken, för att ej göra ondt åt trampen! Kantänka, som om han skulle fara illa af att få en sån from hustru! Icke Guds englar kunna vara stillare och frommare. Om hon än inte är någon så drifvande menniska, så tror jag visst ej hon så vanslägtats, att hon icke skall vårda sitt hem när hon får eget. Och skulle han inte ha dött som en hund, om icke hon så raskt hade räddat honom! Täcks han väl förekasta henne att hertig Carl roffat hennes fars egendom? Akta han sig bara vackert sjelf, herr Enevald, att inte hans tur kommer en vacker dag! Hvem vet om inte kungen kan komma till riket igen, och då sitter herr Erik högt i vädret. Tror J, att hederligt adelsfolk äro skyldiga att tåla sådan förolämpning? Tror J icke, att J skolen hålla edert ord, då J ingått trolofning? Skall jag behöfva se mitt barn blekna och lida för edra meneder?” Dessa och dylika tankar sysselsatte fru Metta beständigt, och slutligen mognade hos henne beslutet, att icke låta saken aflöpa så lätt för Enevald. Hon hade ju ovedersagligen rätten på sin sida. Det var rätt så bra att Sigrid var borta, hon skulle väl ändå vara för ”tafatt” för att vilja ”taga itu med saken på allvar.” En vacker dag satte sig fru Metta i sin släda, och reste in till Åbo. Mäster Sigfrid Aronsson Forsius satt, ifrigt sysselsatt med sina beräkningar, vid ett bord, hvarpå stodo uppstaplade en mängd besynnerliga instrumenter, deglar, böcker, flaskor, och mångahanda ting, som ingen, knappt han sjelf ens, kunde förstå sig på. Han lade handen på sitt papper och sade:
Summa 7,571:29. 4- 7’7I7:^2 Revisorerne hafva härvid icke funnit något att anmärka. Största delen af de i 1841 års räkenskap afförda reseoch traktamentskostnader är, på grund af Kongl. Brefvet den 22 Juni berörde år, utbetald till Läraren vid Institutet samt Nio Elever, för mppmälning och indelning af Nerikes Läns Allmänningar. Styrelsen lifver Ekeplanterlngarne. Räkenskaperna, sorn blifvit granskade uti KongL Kammar-Rätten för båda åren utan anmärkning, framställa: Webct. Balans från föregående året: Diverse inkomster 106:20. — 17:20. Ofvanstående, till år 1842 balanserade tillgångar, oberäknadt befintliga inventarier, bestå i — 107 — 8:o Kontant behållning i Rikets Ständers Bank, enligt behörig Attest, 2,221: 32. — hos Styrelsen samt hos Redogöraren å Wisingsborg o8:27. q. _ ö & i 2,820: ir. 9. samt 2:0 Fordringar för försåld spanmål m. m. ... 2,863: 38. — Summa 5,184: >* g Revisorerne anse denna Styrelse böra, öfver Ekeplanteringarnes fortgång och hindren deremot, afgifva Berättelse, till ledning och upplysning vid näst härefter blifvande Statsrevision. Allmänna Magasinsfonden. Räkenskaperna öfver denna Fond, hvilka blifvit, på grund af från Länen inkomna, i Öfver-Revisions-Departementets Kontor för Allmänna Magasins-Ärendernas Utredning granskade räkningar, upprättade, hafva för åren i84o och 1841 granskats i Kongl. Kammar-Rätten utan anmärkning. Fondens ställning inhemtas af följande Tabell: llebet. „ s år 1840 ar 1841. Balans frän föregående året'. Uppbörd: Diverse inkomster 2,839:44' Balans till påföljande året:
Sedan af meddelade Protokolls-utdrag den upplysning vunnits, att Sine Stånd beträffande lörberörda fråga redan fältal sammanstämmande beslut, fann Ståndet ifrågavarande inbjudning icke erfordra annan åtgärd än alt läggas till handlingarne. S. B. Remitterades till Lag-Utskottet Kongl. Majits denna dag meddelade nådiga Proposition till Rikets Sländer om antagande af en författning, angående verkställighet i Sverige af domar och utslag, meddelade af Domstol i Konungariket Danmark. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande Nio 180, i fråga om be viljande af ytterligare anslag till fortsättning af National-musei-bvggnaden. Härvid förekommoi Första hemställan. Bifölls, med vilkor, att arbetet uppdrages åt en person, som kan anses erbjuda tillräckliga garantier för, att de här afsedda arbeten varda, efter uppgjorda förslag, fullbordade. Andra yttrandet. Bifölls. ' S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial, Nio 185, med förslag til! de stadganden, angående Riksgälds-kontorets skulder och fordringar, som böra införas i det nya Reglementet för detta verk.
m&amp;ngen for litet, lock&amp;de, ty han ' hay d&amp;.id ej deil l~ers&amp;diga tillfredsstB.llelsen, son ligger i ntt direkt ingripn och ntt.hesltydda nlgoo. F&amp; tycka om att blifra beskyddade. Den ena. klassen har en ' s&amp; ytterst dankel forestallning oin den nndra. Nan bedomer hvarandras stiihing p&amp; grund af sih egen syn pL tingen, under det man dock slrulle forsoka se ined den sndres ogon. DLrfor vore det af synnerlig vikt,. att klasierna komme i narmwe heroring lned hvarandra, och ' h v a j e fiirsok i den rilrtningen borde hiilsas ined gl8dje. Broderlighetens ande, hvilken b; r den elide same liiromgstnren, oqi Inan vill gora nlgot for anclra, mA.c; te viickaz till lif. Den &amp; all lara oss,)) hum " vi bast skola hjiilpa andra att lrnnna hjiilpa sig sj&amp;lfva&gt;), ty det Br dit vi skols striifva. For att duga for en sldan uppgift, lmhiifs ' en stgndigt fortgHelde uppfostrau wf oss sjdfva. Medeltidsnppfattningen om 1611 och tack m l s t j utrotns, det iir slafsinne ocli egeii nytta, so~n d !ir lysa fram. Hvnrken tack ellei: klmder fAr rnra af betydelse. Man skall verka fi; r nndra, utnn tanke pA egen k&amp;la af tillfredistiillelse eller obehag, eudest drifven och ledd a£ 1~5i.rleIiens ande. Agdn iI !lbntelizrs. Flickan sorn hade sju hjikrtan. Saga. Det var en ghlg en fliclra soin hade sju 11j5irtan, men clet visste hon inte af.
Ilinda till efterrättelse i afseende på de utskvider till Kongl. Maj:t och Kronan, som förut kunna åligga den jord, hvilken bolaget kom mer att till sig lösa; c) att för kanaloch slusssamt jernvägs-anläggningarne kostnadsfritt begagna sådana, å Kronans egor belägna, kalkoch stenbrott, som kunna vara disponibla; d) all. för samma anläggningars verkställande och underhåll, under de i författningarne föreskrifna vilkor, inrätta och, på sätt. tjenligasl finnes, drifva erforderliga verkstäder till förfärdigande af gjutgods, smiden, verktyg, redskap och allehanda nödiga materialier; é) att, uppå skeende underdåniga ansökningar, åtföljda af bestämda uppgifter å behofvel, få, under kontroller, som då komma att i nåder föreskrifvas, till riket tullfritt införa de machinerier, vagnar och verktyg, hvilka vid slussbyggnadsocb jernvägs-arbetet erfordras, jemte sådana för jernvägen behöfliga skenor (rails), lokomotiver, stående macbiner och vändplaner (turn-plates), som ej af inhemsk tillverkning kunna erhållas emot lika billigt pris och med samma godhet; f) att för jernvägens anläggning erhålla arbets—biträde af Krono-arbetskorpsen, i mån af tillgäng och uppå de vilkor, som vid sådant arbets-biträdes användande vanligen bestämmas; g) att, för enahanda ändamål, jemväl få begagna manskap af arméen, så vidt aftal med vederbörande om frivilligt arbets—biträde kan träffas och trupperne icke äro af militär-tjenstgöring eller arbete för Kronans räkning upptagna. 14:o. Bolaget skall i alla rättsförhållanden, som kunna uppstå mellan detsamma och Svenska Kronan eller enskilde medborgare, lyda under Svensk domstol och vara underkastadt Svensk lag. 15'.o.
Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 0 Juni 1866. Bih. lill It. St. Prat. 1865 #• 1866. K) Sami. Förslag till underd. Skri/velse, N:u 61. Tabell öfver Riks - Tali. Landtförsvars -departementet. Departements-chefen Departementets Kansli-expedition Departementets Kommando-expedition Krigs-kollegium: Arméförvaltningen: Anslaget för Krigs-kollegium 118,700: Generalitets-staten: Nuvarande anslaget 82,250: Af på: utaf 6:te Fördelnings-generals-lönen indragne 4,950: — General-stabs-officerares bildande Topografiska korpsen Artilleri-staben Öfver-kommendants-expeditionen i Stockholm Kommendants-staten: Afgå: Det med numera indragna kommendantsbefattningen å Carlshamns kastell förenade arfvode m. m 387: — Arfvoden till Kapellanen vid f. d. Dalarö skans F. E. Hofberg och 1. d. Vaktmästaren derstädes C. J. Spegel, tillhopa 322: 50. §q Krigs-akademien Allmänna Garnisons-sjukhuset Rese-stipendium för Militär-läkare Transport Expeditions-Utskottets Färsing till underd. Skrifvelse, N:o 67. 43 Litt. A. Statens Fjerde Hufvudtitel. Penningar. Indelta Räntor enligt markegång på förslag. S p a n m å, 1 Summa. Riksmynt. Indelt på förslag. Oindelt. Mått. 1 Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. Kub.-f. k. Is Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 67. Transport Indelta Arméen. Kavallerioch Infanteri-regementena: Penningar:
Det var på det sättet en romantiker uttryckte sig under det tjugufjärde århundradet, men Aromasia fann talet allt för öfverdrifvet poetiskt. »Min vän,» utropade hon, under det hennes fingrar ständigt lekte på tangenterna. »Ni glömmer att vi ej mer lefva i de tider, då smicker var ett medel att inverka på kvinnorna. Om jag gjorde rätt, skulle jag låta Oxygen skicka en regnskur öfver er.» »Ni är grym, Aromasia! Men jag fruktar icke något sådant. Den lefvande kraften i mitt varma blod skall skingra vattenmolekylerna.» »Det är det vi få se. För öfrigt kan ni själf icke vara okunnig om, huru ni öfverdrifver. Edert smicker låter som hån. Jag känner allt för väl mina svaga krafter och vet, att de icke kunna uppnå det ideal, till hvilket min näsa sträfvar. En Riechmanns tankedjup kan jag aldrig hinna. Känn blott denna enkla öfvergång från aromatisk tre-doft genom half moll-lukt till slutozodien. Huru mycket ligger icke i detta enkla drag! Kraft, dödsförakt, styrka, hela historien om den elektromotoriska ilvagnens uppfinning, människans storhet, åskans mullrande samt till och med de särskilda delarne af kometbanan år 1980. Men det är också endast en Richard Riechmann som förmår sammansätta något dylikt.» »Åh, ni är allt för blygsam. Jag känner ju bäst edert eget storartade odorat Årstiderna? Har ni kanske icke också på ododion framstält materialismens besegrande af kriticismen och Nikaragua-kanalens fullbordan?» »Det är blott svaga försök. Men när skall den mästare uppstå som skapar framtidens stora luktdrama? Riechmann har icke ordet i sin makt, fastän han är den störste mästare i lukten. Ack, hvarför är ej ni, min vän, en doftkonstnär?» »Derför att jag endast är skald, en klen skald. Men våra ideal skall ni icke söka i framtiden. Låt oss gå till baka till forna tider.» »Åh, jag ber ... Kanske ni vill tala om en Tegnér, en Oehlenschläger, en ...» »Nej, icke så långt till baka. Men låt oss tänka på det härliga verket
Friherre Ehrenborgh, Casper Wilhelm: Ett annat Betänkande af Lagutskottet under N:o 45, rörande inrättning af FörmyndareKamrar hvilar för närvarande på bordet, i anledning af Herr von Hartmansdorffs begäran. Jag hemställer, om det ej borde föredragas antingen näst före eller näst efter det nu ifrågavarande Betänkandet N:o 49> emedan jag tror, att båda dessa Belänkanden stå i sådant sammanhang med hvarandra, att de på en gång böra pröfvas. Herr Ribbing, Arvid: Vid denna Riksdag hafva flere Motioner blifvit väckte i ändamål att befrämja säkerheten för omyndiges medel hos Förmyndare. Desse hafva af Lagutskottet blifvit serskildt behandlade i Betänkanden, som efterfölja det ifrågavarande. Detta Betänkande synes dock, om det bifalles, afklippa den enda säkerhet, »86 Den 7 Maji f. m. sora de omyndige nu ega i förmånsrätten; och fråntages dem denna, lärer det sedan vara föga lönt, att upptaga frågor om förbättring i en säkerhet, sora derefter icke har något serdeles stöd. För CreditLagarnes upphjelpande vill man borttaga en de omyndiges rätt, som blifvit bevarad ifrån tider, utmärkte af mera samvetsgranna tänkesätt mot dem, som ej kunnat försvara sig äfven under den strängaste hushållning för öfrigt, ifrån Carl XI:s. Jag medger nyttan af förslaget, om det vore möjligt att dermed förena bibehållandet af den nödvändiga vården om omyndiges rätt. Men att uppoffra deras rätt för att lätta medlen för förmyndaren att erhålla lån, anser jag vara oriktigt. Huru behändigt skulle det icke blifva för en mindre väl sinnad och om sina myndlingars bästa icke omtänksam förmyndare, att låta inteckna sin egendom till andra, och sålunda beröfva myndlingarne deras rätt.
Varuforsling har icke ingått såsom någon egentlig näringsgren för länets innevånare, hvadan jernvägens tillkomst icke gjort särdeles inverkan i detta hänseende, men på rörelsens rigtning och lif i de orter banan genomlöper har den haft genomgripande inflytande och kommer otvifvelaktigt att verka gynnsamt å de flesta näringsgren arne, sedan befolkningen hunnit lära sig rätt inse fördelen af tidsbesparing och tillfället att till annat använda alla de krafter, hvilka tillförene måste förspillas på en tidsödande transport. Kronobrefbäringsbestyret har inom fem härader, nemligen Bjäre, Östra Göinge, Gerds, Willands och Albo, varit ställdt på entreprenad, så att den mellan utsatte stationer blifvit bestridd af vissa med bestämd aflöning försedde personer, i enlighet med föreskriften uti Eders Kongl. Majrts nådiga Cirkulär den 30 November 1849. Uti de öfrige fem häraderne har bestyret deremot blifvit bestridt på tillförene vanligt sätt. b) Sjökommunikationer. Kusthamnar finnas: 1) Vid Cimbrishamn med djup till och med 11 fot. Under perioden har den blifvit underhållen och en lastbrygga uppförd för en kostnad af 17,237 R:dr 24 öre, dertill hamnens inkomster blifvit använde. I slutet af år 1860 inträffade ett större ras å norra vågbrytarén. Jståndsättandet såväl deraf, som äfven af sedermera inträffad skada, har skett efter periodens slut och utgör således icke föremål för denna berättelse; o 2) Vid Ahus, Christianstads hamnoch lastageplats, med 12 fots djup. Den fullbordades före periodens början, men har sedermera genom verkställde muddringar underhållits och förbättrats på stadens bekostnad; 3) Vid Rönneåns utlopp i Skelderviken är under periodens första år fullbordad och afsynad hamn för Engelholms stad. Den har vid dagligt vatten ett djup af 10 å 14 fot och består af två i hafvet utgå ende jetéer. För öfrigt finnas smärre kusthamnar för båtar vid Torekov, Båstad och Ramsjö i Bjäre härad.