Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St, anse gagneligt, att, i den med Stadgan utgående Förordning, må tillkånnagifvas, det de tills vidare tillåtna målkårl icke förr skola aflysas och indragas, ån de verkligen upphört att vara behöfliga, samt de nya namnen och den nya mätningen ingått i folkets idéer, så att den gamla tunnan, med tillhörande 4 kappar, redan allmänt benämnes och 124 Exp. Utsi. Förslag till und. Skrifa. N:o 339* måtes med en 6-foting, nied tillhörande 5- kanning. I öfverensstämmelse med det ofvan anförda, bör ock, efter R. St:s tanka, y.de §:s s.dra Moment erhålla följande redaction: Målkärl skola förfärdigas, justeras och krönas till följande rymder: af cylindrisk form: i kanna samt so-, io-, 5-, 2- och 1-tumming, samt, tills vidare, af 25- och 12 och en half -tamming; af conisk form: alla de föregående, utom de 2 sistnämnde, och dessutom alla hela kanntal till och med 10 kannor; i afseende å hvilka ändringsförslag R. St. få anföra, att ao-tummingen hör till decimalsystemets serie, men icke 3-tummlngen ; hafvande förslaget till serskilta målkårl, för alla hela kanntal, till och med io, sin grund deruti, att bland de i Stadgan upptagna kärl saknas ett ganska nödvändigt, hvars plats den nu varande halfankaren intager. En ifylld ro-kanning är gemenligen för tung att lyfta, och utan spillande uthållas i ett större fastage, som skall uppmätas; 5-känningens bruk mångdubblar åter antalet af dessa ihållningar, och förlänger uppmåtningstiden; hvadan alltså 7- och 8-kanningen för sådant ändamål torde blifva mest nyttjade. 8:de §:s s:dra Moment innefattar den centesimala Vigtfördelningen, hvarvid R.
Slden-Armfires, Monopols, Cristalliques, Molre antlque. Duchesse, Prlncesse, Moscovlte, Marcellines, siden till täcken och flaggor m. m. p o r t o - och tullfritt till hemmet. Profver och katalog omgående. — Dubbelt porto till Schweitz. G. &amp; K. HofleverantSr.) Z u r i o h. I D U N 1899. DärSekelminne. B e g ä r p r o f v e r på våra nyheter i svart, hvitt eller kulört från 55 öre till 15 kr. pr meter. &lt; ? Ett solidt och „ värdefullt minne * från det nya seklets början hos Hofjuvelerare K. ANDERSON, 1 Jakobstorg, Sthlm. är det bästa! E A L S T U D E N T S K A MED GODA BETYG ÖNSKAR GE PRIVATLEKTIONER ÄT FLICKOR ELLER GOSSAR I ELEMENTARSKOLANS 6 LÄGSTA KLASSER. SVAR TILL » FIL. STUD », IDUNS EXP. Fru I en barnlös Stockholm, REKOMMENDERAS I BENÄGEN ÅTANKE. VÄLKÄND ELEGANT SNITT TILL MODERATA PRISER. FINASTE REKOMMENDATIONER ÖFVER HELA LANDET. FÖRFRÅGNINGAR BESVARAS OMGÅENDE. 2 familj julklappar till småttingarna. Julklapp EN PORTFÖLJ MED FLÄTMATTOR AF LINNE, EN DOCKMÖBEL (ATT SJÄLFVA FÖRFÄRDIGA), MÅLBÖC DEN SOM VILL SMYCKA SITT JULBORD MED KER, SYARBETEN, SMÅ KORGAR MED STICKOR M NÅGON TYSK JULKLAPP BLIR REELT OCH FERMT BEM., M. KUNNA REKVIRERAS FRÅN KINDER TJÄNAD I EXPORTAFFÄREN. GARTEN, KOMMENDÖRSGATAN 25, STOCKHOLM GEORG K. G. KLEFE, Lilbeck.
Dock är denna åsigt icke ensamt grundad på detta skäl. Hvarje af Staten vidtagen åtgärd att uppfostra sjömän, skall för ett land med Sveriges Kongl, Majds Nåd. Prop. om Statsverk. 1850. 27 läge och de näringar, som deraf framkallas, befordra ett vigtigt ändamål och bära rika frukter, synnerligen om denna uppfostringsanstalt finnes, såsom här är förhållandet, förlagd i en ort, der befolkningen från urminnes tider visat utmärkt håg och lynne för sjölifvet. Om genom denna föreslagna ökning af Matrosoch Skeppsgosse-korpserne, samt bibringande och underhåll af nödig öfning, det skall lyckas att åt det yttre sjöförsvaret bereda behöflig tillgång på såväl skickligt underbefäl, som dugliga fordelningsförmän å dithörande krigsfartyg, samt i allmänhet dermed befordra 2:ne af de uppgifna vilkoren för deras besättningars tjenstbarhet såsom Sjömun, så återstår ännu att tillse, Aura det lika vigtiga elementet af kunskap och erfarenhet i behandlandet af Artilleriet och handgevären skall vinnas. Det var egentligen för detta ändamål, jemte bevakningen af etablissementerne, som de numera upplösta volontäroch sjö-artilleri-regementerna voro inrättade. Denna institution har sedermera öfvergått lill den sista lemningen deraf, som nu uti marin-regementet förefinnes. Huru litet denna korps med sin inskränkta personal och det deraf förorsakade, inskränkta, syftemålet för dess närvarande organisation, förmår att motsvara de förutgående stiftelsernas dubbla bestämmelse, är redan anmärkt. En stor brist uti besättningarnes tjenstbarhet hade på detta sätt uppkommit, derest icke Eders Kongl. Majit till förminskande af denna stora olägenhet, hade i nåder anbefallt, att en del af båtsmanshållet skulle, genom att vid nppfordringarne på stationerna användas till artilleriarbete, samt omsorgsfullt undervisas i kanoners och handgevärs handtering, bildas till skicklige kanon-kommendörer och förmän för fartygsbesättningarne i detta afseende.
N:o 134) i)44o: 32.' - 7:0 Lunds Academi tillerkänd ersättning för år 1809 mistade AflöningsMedel och Tullfrihets ersättning (Uti. Tillökning i anslaget för Gymnastiska Central-Institutet (Uti. Nro 136) 1000: — - hvarjemte gro Utskottet, som, i anledning af K. Mrts till R. Strr den 27 sisth Febr. aflåtne Nåd. Proposition, angrde anslag till förmon för LäroVerken i Riket, funnit sig böra tillstyrka R. St:r, att bevilja årliga anslag af 42>000 R'dr till löneförbättringar åt Lärarne vid ElementarLäroVerken, samt 18,000 R:dr, att användas till jemnandet af nuvarande olikhet i lönevilkoren för Professorerne vid Rikets Universiteter, eller tillhopa 60,000 Rrdr, derom åberopas Utskottets gemensamt med Allm. Besvärsoch Ekonomiutskottet till R. Strr afgifne Utlåtande, Transport 411 j294- *< 5. 244 Stats-Ut skottets Transport 411,294: 1. 5. uppförer, till utgående under denna Huf vudTitel, berörde summa 60,000: — - Summa R:dr 471,294: 1. 5. som, med afdrag af skillnaden i Calculationspriset å 3363 T:r 3i K:pr under Titeln in natura anslagen Spannemål med 16 sk. Tunnan . 1,121: i5. 6. gör R:dr 470,172: 33. 11.
Och anse Utskotten., genom alt sålunda tillstyrka en för hela Riket gällande Författning, icke behöfligt att serskildt vidare yttra sig öfver Herr Prosten Gahnes förslag om en dylik föreskrift enskildt för Provincen Gottland, hvilket förslag vid dessa förhållanden torde anses böra förfalla. Stockholm den 20 November 1840. Lagsamt Allm, Besv. o. Ekon.-Utskcttens Memorial^ N:o ig, 20. 27 N:o ig. Ani. till Exp. Utsk. den 20 Nov. kl. 3 e. rn. Betänkande, i anledning af väckt motion, rörande Hofveri-Contract. Uti en till Höglofl. Ridderskapet och Adeln ingifven motion, har Herr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolf, föreslagit, att Hofveri-Contraet roed det obestämda villkor, att arrendatorn skall fullgöra hvad, som befalles, måtte förbjudas; hvarjemte motionären i den vidare utvecklingen af sina åsigter, fästande uppmärksamheten å orättvisan deraf, att innehafvare af dylika, mot Hofveri-arbete öfverlåtne, arrenden merendels, då de afflytta, fråntagas all deras lösöre-egendom för husröta, yrkat, att detta måtte alldeles förbjudas, enär, då arrendet ej är ställdt på vissa år, utan kan för hvarje år uppsägas, det hör åligga egaren att tillhålla arrendatorn att för året sin skyldighet, i afseende på de arrendet åtföljande byggnaders vidmagthållande, iagttaga; anseende motionären, alt, om egaren det försummat, han må hafva all rätt till ersättningsanspråk förlorat, hvilket vore så mycket billigare, så länge contractet innebär, alt den ena contrahenten skall göra allt hvad, som befalles. Denna motion, hvilken blifvit till Lag-Utskottet remitterad, men ansetts böra af de sammansatta Utskotten behandlas, finna Utskotten innefatta ett ämne af helt och hållet enskild natur, och då Rikets Ständer icke lära kunna ingå i några bestämmelser, rörande vilkoren för enskilda aftal, anse sig Utskotten böra hemställa, att motionen lemnäs utan afseende.
Med tillsättning af Tjenstemän och Betjente inomVerkef,eger BancoUtskottet ej heller att sig befatta, utan bör sådant besörjas af Fullmägtige under vederbörligt ansvar inför Banco - Utskottet , hvilket uppå inkommande besvär eger att pröfva, huruvida någon i dess tillständiga befordran kunde vara för när skedt, samt den som lidande befinnes, till rättelse förhjelpa. §. Motstående §. anser ^ 8*3- f> te Samt. N.-q 2% a $4 Banco-Utskottets lie:änkanden. vai rättighet alt efter eget bestämmande ihågkomma dess, i och för Riksdagrgörornålen antagne .Betjening med vanligt arfvode för dess tjenstgöring; hvilket efter arbetstiden och görom ålens beskaffenhet hör afpassa» : men alla andra giatificationer, af hvad beskaffenhet de ock vara ina, söker Banco» Utskottet att undvika, samt, derest någon gratificaiiori skulle för oundgänglig anses, bör densamma till Rikets Ständers Pletioruni bifall anmälas. §• 7 • Skulle BancoUtskop tet emot förmodan vilja företaga något, sorn ernof föreskrifne punkter strider , eger hvarje dess Ledamot den rättigheten att, utan afseende på den i BancoUtskottet aflaede tysthets eden, sådant i sitt .Stånd anmäla; och BancoUtskottet här böra oidagrant inflyta; endast med iakttagande att ordet; Phnorum vid slutet af §. såsom öfverflödigt må bortgå. S* 8* Skulle BancoUtskottet mot förmodan vilja företaga något , som med ofvanföre skrifne punkter ej öfverensstämmer, eger hvarje dess Ledamot den rättigheten, att sådant i sitt Stånd anmäla ; och den Ledamot, som något häre - Bauco-Utskottets Betänkansdtn. • 355 den .Ledamot, sorn nå. got häremot stridande proponerar, eller befordra söker, bör vara dess Stånds förtroende, samt dess säte och stämma i Banco-Utskottet förlustig. §. 8.
Den så kallade Westgötheskogbygden är icke för spannemål skuldsatt med en enda skilling, som de icke kunna betala, Hvad åter Friherre Fock yttrat, att jag haft orätt alt uppgifva, det spamiemålsMagazinerne år 1826 voro fulla, så får jag erinra, alt Revisorernas Berättelse för år lSaö visar, det MagazinsDirectionen i December i82Ö icke hade sålt annat än deri spannemål, som var förderfvad af mask, tutm att den goda säden låg qvar, och denna såldes icke förr än vintern r826, och så länge dessa magazinslager funnos kunde ingen enskildt speeulera på spänne» målshandel. Jag tror, att den som vill bidraga till jordbrukets framgång, den vili icke göra några lilIkonsllade anstalter, emedan detta är det olyckligaste för det allmänna, och får allmänheten den vanan alt födas utur Kronans magaziner på credit, skall den alidrig vänjas att spara eller hus» 6t H. 4* 5a Den 5 Fe Lvu ari i f. m. hålla väl med egna tillgångar. Grefve von Piosen har upplyst huru förhållandet i detta afseende kan vara, och )ag är öfvertygad, att just den goda vanan att tillita brödfödan ur Kronans magaziner, orsakade stora misshushållningar hos folket år 1826. Herr Munck af Rosenschöld: Herr Tham har meddelat oss den geographiska upplysningen, att han, boende i Westergöthland» skogbyggd, har 12 mil till närmaste slättbyggd i samma province. Jag hemställer till dem, som hafva kunskap om landets läge, om något så stort afstånd finnes emellan någon del af skogsbyggden och närmaste släLlbyggden 1 Westergöthland. Att icke skogsbyggdens innevånare råkat i sådan skuldsättning, som den blott jordbrukande delen, är ej underligt, ty de förra hafva afsättning på sina effecter alla år, då de senare ofta sakna den på sin hufvudsakliga product, spannemål.-
— Ilemkörning af jern och spik 1: 44 16 Målning af rum, dörrar och fönster 66 32 — Flyglarnes uppsättning 200 — Oljemålning af byggningen utvändigt 1 5o — 3:ne st. nedgående stentrappor, a 10 r:dr 3o: 1 st. stentrappa för södra gafveln 3o: 1 st. dito för norra dito . 10: 70 Summa b:co r:dr 2742 26 8 Förestående af Hr Skinner på Degeberg uppgjorda förslag är granskadt och befunnet rätt, samt enligt med ortens gångbara priser. Sörby den 8 Januari i84<>. M. Svan, Kronofogde. (Sigill.) Likheten med originalet, intygar Edvard Nonnen. Frih. Hermelin, August Söderling: I den af Hr Gyllenhaal upplästa motion, får jag, med den kännedom jag äger i ämnet, instämma, och anhåller att den må hvila på bordet till nästa plenum. Begärdes på bordet. Hr Gyllenhaal, Lars Herm., anförde skriftligen: Sedan K. M:s och Rikets Götha Hofrätt d. 3:dje April 1837 hos K. M. i und. anmält, hurusom, för arbetets och göromålens jemna och obehindrade gång, nödigt vore, att Hofrätten förstärktes med fyra ledamöter, samt i sådant afseende föreslagit och hemställt, om icke, och i afbidan derpå, att R. IL St. kunde täckas anslå lön på stat för fy>'a ledamöter utöfver det förra antalet af åtta Hofrätts-råd och tolf Assessorer, fyra iagfarne män emedlertid finge utses, att, från och med början af 1837 års höstsession och framgent, intill dess Hofrättens ordinarie ledamöters antal kunde var - Ben >5 Februari e. m. 3a förstärkt, i egenskap af adjungerade ledamöter, med skyldighet att föredraga utur särskilda eller egna rot lar, tjenstgörn, en ä hvardera af Hofrättens fvra divisioner; så har K. M., uti skrifvelse den 26
Hus, kla^axiner eller andra byggnader i Städer och pä Landet, som af Kronan sjelf, eller af andra ä dess wägnar äwxonsra8, til hwad behof som häldst, och 4:0 iVIililice-Boställen, samt alla Boställen i Städerna, utan afseende dervä, til hwilken Stat den Ämbetsman hörer, som et flitt Boställe innehafver. §. 29. Konungens Befallningshafwandes omsorg och answar stall det äligga, at sä tidigt sätta de uti hwarje Län nödiga Upstattnings - Lommittesr uti werksamhet, ak deras arbeten kunna wara slutade wid den tid, at Berättelse om förloppet af Konungens Befallningshafvande kan wara inkommen sednast til den 1. November innewarande är, til hwilkcn ända Konungens Befallningshafwande, sä snart Upstattningarna för sig gätt, later försatta et summaristt Sammandrag, samt detta summarista sammandrag tti Kongl. Majit i underdånighet insänder. §. 30. Enär derefter Kongl. Majit hunnit giftva Konungens Befallningshafwande Nådig Befallning om beloppet af den afgift, som, grundad pä förmögenhetens allmänna och sammanslagna Summa öfwer hela Riket, hwilken alltid och wid hwarje
Spannmål och Brännvin utskeppas för det mesta på Stockholm; men jemväl pa andra Svenska orter, då stegrade priser derstädes dertill föranleda. Vid gynsamma conjuncturer har äfven export af Spannmål på England ägt rum. Den Spannmåls-utskeppning, som årligen äger rum till Carlskrona och öfriga Städer i Blekinge, verkställes egentligen ifrån Bursvik med allmogens fartyg. Handeln på de Sydliga Östersjö-Provinserna upphör gemenligen med September månads slut, hvarefter handeln på Stockholm blifver så mycket lifligare med export af Spannmål, Brännvin, saltadt Fårkött, samt import af Specerier m. m. Tröskverken, sorn finnas vid nästan alla hemman, lemna tillfälle till en tidig export af spannmål. Lundsli. 5-årsberättelse för Gottlands Län. — 34 — Minut-handeln heslin uti försäljning till landets behof af specerier och alla sbgs kramvai or. scala sysselsätta sig med denna bandel, idka %arp“t\.andäl, och i motsa» förande, de största exportörerna %a Betnlnt anta, har i sednare tider och äfven onder detta qvin qVe”t“"8f7aulgiorde de handlandes antal 44. Hela antalet af Borgene’ "°h import numera iokc vid Tnllkam rar„eDtp;agTa; rr värdet ä frän staden utförda och dit införda effecter iCkB Hantverk»™, till antal och yrke», svara något nära emot Stadenshe h0t t'w-1 har en skicklig Murmästare här länge saknats, men då nästan I rl af allmogen kan mora, har man kunnat hjelpa s.g Marmahvarannan kail at alim g . ., , • -vvisbv under uppförande atle förutan, hvilket äfven är fallet vid dea r Yf»bJ IP varande "j; sakna ^ S°d De hana i„n icke anlitar andra an, Vxpronin? af bandt verket, ehuru allmogen vanlige» bergning , anl,lcmPrler och Hattmakare.
Så skulle ock, om det Goda och det Onda ej vore ideer af verkligt innehåll, allsingen dithörig förnimmelse och föreställning kunna finnas. Men utan förstånd på sannt och falskt, utan vilja till godt eller ondt, funnes ingen förnuftig själ; således icke någon vår tillvarelse; icke heller någon af denna härflytande eller med denna sammanbunden. Kort sagdt: vi vore då icke ens skuggor och ihåliga tankspöken, utan rentaf – intet. Vår kärlek, hurudan den må vara, blifver alltså vår själs lif; eller, i andlig måtto, dess lifsluft och lifsblod. Men om så är: hvad bör då vara oss vigtigare, än att klart urskilja beskaffenheten af den kärlek, åt hvars välde vi hängifva oss? – Sjelfva flerfalden af kärlekar kan, redan såsom blott sådan, förvilla; då vår uppmärksamhet så lätt förströs af det omnämnda mellanslagets (esomoftast tvetydiga) hvimmel: och deraf kunna uppkomma misstag, hvilkas första upphof är en förbryllad inbillning, en den imaginerande själskraftens missledning till skefva och falska förespeglingar. Dylika befordras ock desto mera deraf, att hvar och en kärlek föregifver sig vara eller tillhöra kärleken till det Bästa, och härmar den likasom med ett pantomimiskt spel; under det att härmningen likväl ofta är ett bedrägligt låtsande. Den kärlek nämligen, som är denna motsatt, kan ej annorlunda verka, än på ett motsatt vis. Och derföre måste han kallas vår fiende: emedan han, då den förre är alla godheters, och genom dem alla sanningars källa, sjelf deremot är alla ondskors, och genom dem alla falskheters upprinnelse. Han innästlar sig i skuggan af vårt förstånd; der är hans verkstad, och der tillreder han, med finaste slughet, sina lockande bländsken, sina lömska försåt. Det listigaste bland dessa är hans påfund, att med öfvertygelsen om sin icke-tillvaro fullborda okunnigheten om sitt väsende; ty klart är, att han ingenstädes kan lefva tryggare och mäktigare, än hos dem, som låtit honom inbilla sig att han icke lefver.
Då de tvenne sista värde talarne medgifvit, att ConstitutionsUtskottet handlar med Riksens Ständers rätt i frågor af den beskaffenhet, som den nu i frågavarande; och det är tillika gifvit, på sätt, jag förut nämnt, att Utskottets pluralitet väl ej godkändt förslaget till ändringen, men godkändt de olika meningars framställande som alternativer, kan jag ej finna, att Utskottet förhållit sig lagstridigt. Det har tvärtom handlat i fullkomlig öfverensstämmelse med ordalydelsen i RiksdagsOrdningens 38 §., hvarest uttryckligen föreskrifves, att då, vid omröstningar i Utskottet 2 Stånd stadnat enrot 2, skola de särskilta meningarne (icke de särskilta förslagen) till RiksStånden som alternativer framställas. Grefve Spens: Jag vill, i anledning af hvad Herr Rosenschöld nu anfort, blott lia äran tillägga, att jag, med ledning af Constitutionen, alldeles icke kan förstå det åberopade förhållandet af de tvenne Stånd i Conslitutions - Den 27 Maji. 413 Utskottet, Hvilka ansett den ifrågavarande paragrafen böra oförändrad bibehållas, och ändå deltagit i beslutet, att framställning om ändring deruti skulle göras till Riksens Ständer. Herr Munck af Rosenschöld: De tvenne Stånd, hvilka förhållit sig på det af Grefve Spens anmärkte sätt, och hvilka i Utskottets Betänkande omtalas, må svara för sig sjelfva. Friherre Boijej Ludvig: Då ConstitutionsUtskottet blott anmält det förhållande, hvilket inom Utskottet uti denna fråga inträffat, kan jag icke finna, att Utskottet trädt Riksens Ständers rätt för nära, och deltager således icke eller i det klander af Utskottets åtgärd, jag här hört framställas. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke, enär uti förevarande ämne två Stånd inom ConstitutionsUtskottet stannat emot två, Ridderskapet och Adeln ansåg frågan således böra förfalla, samt Utskottets derom aflåtne Memorial endast läggas till Handlingarne. Bifölls.
Nej, kommer, enligt Borgare-Ståndets beslut, rubriken att lyda sålunda: ”Preussiskt-, Jlamburgisktoch Liibskt Courant samt SchleswigsktHolsteinskt Grob. Courant.” Utskottets i Betänkandet N:o 13 pag. 21, i afseende å Stämpelafgiftens beräknande för Tidningar framställde förslag, att med ett halft ark må förstås ett papper, hvars yta innehåller 14 quadrat-decimal-fot, eller 150 quadrat-decimal-tura, hafva samtlige Riks-Stånden hufvudsakligen godkänt, dervid dock, i afseende å redactionen, Ridderskapet och Adeln uteslutit ordet ”decimal” framför ordet ”fot”, samt Preste-Ståndet, till undvikande af missförstånd angående begreppet af ”1 4- quadrat-decimal-fot”, beslutat att storleken af ett halft ark papper skulle bestämmas till 150 quadrat-decimal-tum. Efter Utskottets åsigt uttryckes den afsedda bestämmelsen företrädesvis klart genom antagande af den redaction Ridderskapet och Adeln beslutat, hvarföre Utskottet hemställer, att, i enlighet dermed, må bestämmas, att med ett halft ark förstås ett papper, hvars yta innehåller 14- quadrat-fot eller 150 quadrat-decimal-tum. Den af Utskottet vidare föreslagna stämplings-afgift: för Tidning, tryckt å halft ark och derunder, 1 r:st.; öfver ett halft till och med helt ark 1 i r:st.; deröfver till och med ett och ett halft ark 14- r:st., o. s. v., hafva Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden godkänt; hvaremot Borgare-Ståndet bestämt afgiften sålunda: att ett halft ark, beräknadt till 150 decimal-quadrat-tum, belägges med 4- r:st. B:co, ett helt ark eller 300 decimal-quadrat-tum med 1 r:st., samt derutöfver gående halfark hvartdera med £ r:st. Bih. till R. St.
Förslaget innefattar dock tydligen, att i den ifrågavarande kammaren böra alla de kunna insättas, som nu äga rösträtt, och dessutom sådana, som böra äga sådan. Man kan väl icke då med dem, som böra äga rösträtt, förslå andra än sådane, som befinna sig i samma förhållande af bildning och förmögenhet, med dem, hvilka nu äga en dylik, emedan förslaget innehåller att rättvisa i detta fall bör äga rum. Vidare lyder §, alt rösträtten skall ulöfvas ”sålunda, att de röstägande i eli valcollegium eller valkrets, icke i deras val bindas inom någon bestämd medborgareclass” etc. Det positiva stadgandet här är ju icke något annat, än att de väljande icke äro bundna inom någon bestämd class; men deraf följer icke derföre, alt de icke skulle hafva frihet att välja inom hvilken class som helst. Slutligen innehåller §, alt ”härvid dock bör tillses, alt icke blott förmögenheten, i den mån densamma för samhället i dess helhet är af vigt, utan äfven bildningen må kunna tillfredsställas i deras billiga anspråk”. Man har frågat, om detta hänlydde på samfällda val. Jag får då fästa uppmärksamheten på såsom mig synes den rättaste tydningen af punkten, förbehållande mig alt sedermera få visa, att huru man än tyder densamma, så innehåller den intet annat än rättvisa. Lydelsen är ju, all rösträtten bör ulöfvas ”sålunda, alt de röstägande i ett valcollegium eller valkrets icke i deras val bindas inom någon bestämd medborgareclass.” Delta mäste ju betyda, att de väljande icke äro i sitt val inskränkta inom vissa yrken; men sådant förhindrar icke att sjelfva valcollegiernc kunna bildas efter vissa större samhällsintressen, och det så mycket mindre som slutet af punkten innehåller, att bildning och förmögenhet böra tillfredsställas i deras billiga anspråk. Man har frågat, om icke detta äfven kunde tydas på allmänna val? Jag får i detta afseende yttra, att, för det fall, alt resultatet af samfällda val kunde blifva sådant, att förmögenheten och bildningen vunne tillräckligt insteg, så kunde visserligen denna § sålunda lydas. Hvad har man dä egentligen emot samfällda val? Man klandrar dem derföre, att bildning och förmögenhet icke derigenom tillfredsställas i sina rättmätiga anspråk.