Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Råds&ledamot, hvilken tillstyrker emot verkställigheten af den, af Konung och Ständer fastställde Tryckfriliets-lag, stridande steg, eller underlåter att deremot göra föreställning, miste embetet och varde ej vidare i Rikets tjenst nyttjad. § 5, Underlåter Stats-Råds-ledamot alt, på sätt 65 förmäler, till Protocollet göra föreställningar emot användandet af Rikets ordinarie Stats-medel, eller åtagen bevillning, annorlunda än faststäldt blifvit, eller försummar han, att i sådant fall till Protocollet anf öra hvad Rikets Ständer i den del förordnat, eller tillstyrker sådan embetsman något, som uppenbarligen är stridande emot Regerings-Formens bokstafliga föreskrift uti 1 morn. af yf fj, röBih. till B. St. Brot. 1840. 7 Sami. 1 Jfd. 33 Haft. 4 Lag-Ulshottets Betänkande, N.o 127. rande gärds fordrande vid truppers tåg och marcher, till utförande af ett upkommet krig; uti y6 §, angående Rikets fördjupande i skuld och uptagande af lån; uti yy fj, rörande disposition aj Kronans domainer, så vidt sådant angår den Rikets Ständer i samma § förbehållne rätt; uti yg ff, om myntväsendet och uti 80 om Indelnings-verket, eller underlåter han att emot sådant lagstridigt steg göra Jöreställning, eller det vållar eller befrämjar genom upsåtligt och bevisligt fördöljande af någon uplysning, eller tillstyrker
PORTRÄTT " TVRAMATISKA T E A T E R N har förlorat Gustaf Fredrikson, m e n vunnit Gustaf Bergström. Det var i måndags s o m den sistnämnde för första gången visade sitt jovialiska anlete i denna scens rampI P I G M E N T T R Y C K. 4 1 (Etablerad Eleganta visitkort IDUNS KUNG !. HOFBOKTRYCKERL SLÖJDN:R 24 SEPT. IA STORA VATTUGATAN 1 2. H. F A L K, Försäljes i våra butiker 8 IJesferingrSfif&amp;t&amp;n — " VeeterlänfiTfiJ&amp;tan 1 0. A. T. A. T. samt hos alla finare parfymhandlare i riket. ljus, o c h därtill i en af sina bästa glansroller från gamla » Södran&gt;, nämligen s o m professor Klint i G. af Geijerstams harmlöst roliga lustspel » Svärfar ». — När hr Bergström gör sin entré på scenen, har han alltid en replik, s o m ej står i rollen o c h s o m hans tunga aldrig uttalar, m e n hans ö g o n dess mer, när d e skälmska o c h glittrande se ut i salongen, och den lyder: &gt;God afton! Det var roligt att träffa e r. nu ska ' vi vara tillsammans! » Precis d e t s a m - m a tänker äfven publiken gent emot denna sin gunstling, o c h därför blir stämningen på ö m s e sidor o m rampen den allra hjärtligaste. Så äfven nu. Favoriten från Mosebacke blir afgjordt en lika stor favorit i Thaliahuset vid Kungsträdgårdsgatan. Herr Backström spelade m e d träffsäker k o m i k assessor Pumpendahl, o c h fröken Åhlander, s o m nu blifvit fullt återställd från sin långa sjukdom, hade ett par bra scener s o m den döfva fru Engström. Huset var utsåldt o c h bifallet intensivt. Läroämnen äro: Hälsolära, födoämneslära, praktisk matlagning, hushållets e k o n o m i. Prospekt tillhandahålles Stockholm. Föreståndarinna.
Emellertid hafva Hushållnings-Sällskapen med värma omfattat ämnet och på flerehanda sätt sökt deråt bereda ett större deltagande. Utom understöd och belöningar vid utställningar för fruktodling och trädplantering samt underlättad tillgång till frön och plantor, hafva Hushållnings-Sällskapen lemnat sitt biträde åt bildandet af trädskolor och plantering sland (Upsala, Skaraborgs, Wester-Norrlands), trädgårdsföreningar (Östergötlands, Gotlands, Skaraborgs, Orebro), trädgårdsarbetareskola (Jönköpings) och folkskoleträdgårdar (Calmar län), hvarjemte i Wester-Norrlands och Jemtlands län blifvit anställde särskilde länsträdgårdsmästare, för att med ledning tillhandagå, så att äfven i den höga norden ingalunda saknas utsigter för bedrifvande af trädgårds skötsel. Från Blekinge och Örebro län omtalas ock enskilda trädskolor, afsedde att verka i samma syfte sorn Hushållnings-Sällskapen. Trädgårdsskötseln, som behöfver uppmuntras genom tillfälle till skyndsam 30 Boskapsskötsel. Antal kreatur. Foderskörd. Ladugårdsafkastning. Djurracer. afsättning, skall ock utan tvifvel främjas af den fortgående utsträckningen af och lättnaden för kommunikationer. Tab N:o 3. B) Boskapsskötsel. Tab. N:o 3 innehåller sammandrag af femårsberättelsernes uppgifter om antalet vinterfödde kreatur och slutar med följande summor för hela riket, nemligen hästar: 400,686 stycken, tjurar och oxar: 338,872, kor: 1,112,944, ungnöt: 464,842, får och getter: 1,644,156 samt svin: 457,981, eller tillsammans af dessa djurslag 4,419,481 stycken. En tillförlitlig uppgift om antalet kreatur af ofvanstående slag vid vissa tidpunkter erbjuder visserligen tillfälle till många jemförelser och betraktelser af högt intresse, men detta egentligen blott under villkor, att antalet är fullständigt och liktidigt för hela riket uppgifvet, samt att sådana uppgifter finnas tillgängliga för tidpunkter, vid hvilka skördarne utfallit så olika, att dessas hos oss ännu mycket stora inflytelse på kreatursstockens ökning och minskning må kunna bedömas.
Utskottet har funnit, att det nu af Konung och Ständer beslutna tillägg i Riksens Ständers Justitise-Ombudsmans Instruction väl icke vore ett Grundlagsstadgande, men att det dock kunde vara i sin ordning, om det samma äfven i Grundlagarne upptoges. Det får derföre till Riksens Ständer föreslå följande tillägg till de §§ i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen, som med ett sådant stadgande hafva någon gemenskap: 53 § Regerings-Formen tillägges efter orden »förde Protocoll»! äfvensom Riksens Ständers Ju - 856 Riksdagen 1815. stitice-Ombud smans sedan sista Riksdag förda Diavier och Registratur, och till Riksens Ständer med Utlåtande öfver dess Embetsförvaltning inkomma. 96 § Regerings-Formen, vid slutet, ett nytt Moment: Äfvenledes bör Justitia;-Ombudsmannen vid hvarje Riksdag sina, sedan den sist förflutna, förda Diarier och Registratur till ConstitutionsUtskottet för att granskas inlemna. 29 § Riksdags-Ordningen, vid slutet, ett nytt Moment: Constitutions-Utskottet äge äfven att infordra och granska de af Riksens Ständers Justitice-Ombudsman sedan sista Riksdag förda Diarier och Registratur, och med Utlåtande öfver dess Embetsförvaltning till Riksens Ständer inkomma. 63 § Riksdags-Ordningen, i 2 Mom. efter orden »väljes af Riksens Ständer»: sedan Constitutions-Utskottets Utlåtande öfver dess Embetsförvaltning inkommit. Hvilka förslag nu skulle till Riksens Ständer vördsamt öfverlemnas för att efter 56 § Regerings-Formen behandlas och vid nästa Riksdag kunna afgöras. Stockholm den 3 Julii 1815. På Högloft. Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar Rudolf Cederström. På Högv. Preste-Ståndets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein. Pä Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar J. Wegelin. På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar And.
Dahlgren, efter hvad ett ansökningen bifogadt bevis gifver vid handen, icke sjelf hemtat något gagn af lånet, emedan detsamma helt och hållet af Löftes mannen uppburits, ehuru icke förringande Dahlgrens betalnings-skvldighet, likväl i förening med den beredvillighet han i öfrigt visat att skulden godtgöra, synes i sin mån tala till hans fördel, anser sig Utskottet, i enlighet med hvad Lånekontorets Direktion tillstvrkt. böra hos Kikets Ständer vördsamt hemställa, att, så framt Dahlgren, före innevarande års slut, inbetalar iånets nuvarande kapital—återstod. 700 R:dr Riksmynt, han må njuta eftergift af den på lånet upplupna ränta. Stockholm den i Maj 1860. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1860. Banko-Utskottets Utlåtande JW 24. Ank. till Exp.-Utsk. den 1 Juni 1860, kl5 e. m. Utlåtande, i anledning af vackt motion om präglande af en skådepenning till åminnelse af Hans Maj:t Korning Carl XV:s och Dess Hoga Gemåls Kroning. Till Utskottets behandling hafva Höglo!]. Ridderskapet och Adeln samt Högvörd. Preste-Ståndet remitterat af Herr Montgommerie-Cederhielm, Robert Nils Germund, och Biskop Anjou väckta motioner, att en skådepenning af vanlig storlek samt med lämplig inskrift och sinnebild måtte, genom Banko-Styrelsens försorg och på Rikets Ständers Banks bekostnad, varda präglad till åminnelse af Deras Majiter Konungens och Drottningens Kröning, den 5 Maj innevarande år.
N:o 6a, Öfver Herr Emil von Troila motion, med förslag till Strafflag emot olaglige tjenste accorder, bifölls 4 N:o 63, med förslag till jemkning uti Rikets Ständers beslut, rörande väckt fråga, att Rådstufvuoch Kämners-Rätter må erhålla exemplar af utkommande Författningar, äfvensom Kämners-Rätterne må tillhandahållas den såkallade Författnings-samlingen, bifölls; N.'a 64, med förslag till jemkning uti Riks-Ståndens beslut, i fråga om förändrad reJaclion af sista punkten i 1 §. 15 Cap, Ryggninga-Balken m. m.: Ståndet som icke frinträdde sitt beslut om grunderne för Skogsallmänningarnes delt ning, lade Memorialet till Handlingame. S. D. Föredrogos å nyo följande StatsUtskottets Betänkande och Utlåtande: N:o 269, i fråga, angående af Marstrands Stad sökt ersättning för utgjord inqvartering, återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar; N:o 302, med förslag, i afsende pa Riksgälds-Contoirets behof frän och med år 1834, Prof. Utdrag den 26 October 1829. 195 bifölls; Nio 303, angående vilkoren för Salpetergärdens upphörande, bifölls. S. D. Efter å nyo skedd föredragning af Stati-Utskottets Memorial, N.’o 304, i anledning af skiljaktiga beslut inom Riks-Stånden i vissa delar af Statsregleringen, stannade Ståndet i följande beslut: Tredje Hufvudliteln. Första Voterings-propositionen bifölls, äfvensom Ståndet, »ned förblifvande vid beslutet, angående Generalers pensionerande, gillade Andra, Tredje, Fjerda och Femte Voterings-proposition er ne. Likaledes gillades Sjette, Sjunde och Åttonde Voterings-propositionerne.
Denna Summa bör hädanefter till Banken inbetalas på det Den 5 Januarii. 383 sätt, att 3oo,ooo Riksdaler årligen ingå i Silfver, och återstoden i Sedlar, till ersättning af den förlust Banken får vidkännas, i och för inlösandet af Disconternas Assignationer, hvilken förlust, hvad Götha Canal ensamt angår, uppgår till Riksdaler 218,000 Banco. På detta sätt vinner Banken under loppet af 10 år 3,ooo,ooo Dess nuvarande SilfverFond är troligen 5,000,000 Men det är icke klokt, att på sådant sätt draga Penningen ur Rörelsen, då man tvärtom tinner för det närvarande rådligast, att bibehålla RörelseCapitalet oförändradt. Derföre bör Banken årligen utlåna ej allenast detta inkommande Silfver, utan af egen Fond dertill lägga 100,000 Riksdaler; deraf vinnes under 10 år uti Räntor öfver 1,000,000 9,000,000 Hvaraf sluteligen följer, att Banken vid Realisations-tiden äger följande: 1:0 9,000,000 Silfver eller B:co 18,000,000 2:0 10,000,000 BancoSedlar, gamla och nya Räntor 10,000,000 28,000,000 384 Den 5 Januarii. Men hvaremot Bankens fordran hos Statsverket försvunnit bland tillgångarne 7,500,000 Återstår Bankens disponibla Fond, utan att en enda fordran indrages 20,600,000 Deremot bade Banken först 27 Millioner utelöpande Sedlar och inlöste Götha Canals utestående Fordringar med nära Tre Millioner. Summa Sedlar 3o,000,000 Då nu af denna Sedelstock kan indragas 7,000,000 Rester att realisera 23,000,000 Och då 20I är mer än af 23; så följer, efter här ofvan stadgade grunder, att Banken kan realisera efter 10 års förlopp.
Också har Hr Lallerstedt i sin bok »La Scandinavie, ses craintes et ses éspérances» tillåtit sig det förlåtliga afsteget från sanningen att upgifva våra sappörer till 300 man; härigenom komma vi i jemnbredd med Portugal, i sanning icke för mycket. Jag är också öfvertygad, att den illustre författaren nu som bäst är i BorgareStSudet sysselsatt att förorda K. M:s Propos., detta så mycket helldre, som K. M. icke ens begärt så mycket, som Hr Lallerstedt redan upgifvit oss ega. Jag förenar mig med de båda sista talarne i anhållan om bifall till K. M:s Propos. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. å bifall till Utsk:ts hemställan, men besvarades med nej, hvarefter gjordes propos. på afslag derå och bifall till K. M:s framställning i afs:de å upsättning af ett nytt sappörkompani; och blef denna sednare propos. med ja besvarad. Den 11 Ap ril e. m 91 17:de punkten, Furagering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hastar. Utsk:ts tillstyrkan bifölls. 18:de punkten, mathållning för manskapet vid GarnisonsKeg:tena. Hr Björnstjerna: Garnisons-regementerna utspisas på helt annat sått ån arméeu i allmänhet, och det sätt, som nu begagnas, har så småningom utvecklat sig; skilnaden är ganska betydlig mot hvad förr egde rum. I början af detta sekel var det icke tillerkändt karlen mera än en skilling b:ko om dagen, och dermed fick han draga sig fram bäst han kunde. Följden deraf blef också, att manskapet förföll och ofta gjorde sig skyldigt till förseelser, som gåfvo regementerna ett visst vanrykte. Sednare höjdes visserligen detta gages något, ända till 6 sk. b:ko om dagen för dem som voro i tjenstgöring, och med dessa 6 sk. fick karlen hushålla som han ville.
Äfven har hafva vi ett stort arbetsfalt för bildade., offervilliga qvinnor, ett falt, som redan i staderna har en del upplysta arbeterskor, men som krafver många, många flera friska viljor och krafter både i staderna och på landsbygden. En bildad och förmögen qvinna skulle sannerligen kunna kanna sig lycklig i medvetandet af att hafva deltagit i ett allmangagneligt arbete, om hon dagligen under tre 2 fyra timmar ville samla omkring sig en liten flock af folkskolornas fattiga, ofta af ofruktbara lexor, för det praktiska lifvet odugliggjorda flickor, och meddela dem nyttiga lärdomar och r i d rörande vården af de smi. Men väntan på dylika upplysningar för den klzss, ur hvilken barnflickor vanligen rekryteras, far ingalunda fördröja reformen i barnvården. T y hvad vi först och främst böra tanka p i, .ar hvad som ar .nödvändigt för de små, för det slägtled, som efter oss skall inträda i arbetet för upplysning, sedlighet och framitskridande. Derför ar det en bjudande nödvändighet att barnvården raddas undan det lägervall, hvari den nu i allmänhet befinner sig, och detta kan, under för handen varande omständigheter, blott ske derigenom, ntt pinnor u r de bildade Kdasserna ajösa de okunm !g-a och oln ?~fZzga bnrtzflicko~ ?za. Den som vill odla obruten mark, börjar med de närmaste, mast tillgängliga trakter af egendomen för ' att så fort som m ö j ~ ligt erhälla en skörd, som gifver honom medel till ett fortsatt odlingsarbete på de öfriga fälten. Så afven här. Vi måste först söka att för det allmänna odlingsarbetet vinna ' sådana krafter, som sedermera kunna verka främjande på de okunnigare samhallslagrens upplysning och förkofran. Men för all del inga ~barntradgårdar; o i ~Kindergartena-stil för burgna familjers barn! Alla föräldrar, som på något sätt kunna behålla sina barn i hemmen, måste afven göra detta. Hemnzet är den natzlrliga och ratta flatztskolan for smzhället; det ar f?
N:o 10, om återlemnande af en utaf Anders August Andersson från Ostergötlands län väckt motion. Föredrogs lliddarh.Utsk:ts d. 10 dennes bordiagde Utlåt. N:o 4, i ani. af Hr Brakels motion om utseende medelst omedelbara val af R. o. Ad:s Elektorer. Många ledamöter begärde ytterligare bordläggning af detta Utlåt, hvarjemte anmälde sig och yttrade Hr Brakel: Jag får hos H. Exc. Hr Gr:n o. Landtm, anhålla om framställande af propos. derå, att detta Riddarh.Utsk:ts Betänk, måtte å föredragningslistan till nästa plenum upföras näst efter de Betänk., som redan äro 2 gånger bordlagda, så att detsamma då må kunna afgöras. Uppå i ani. häraf gjord propos., beslöt 11. o. Ad., att ifrågB v:de Utlåt, skulle å föredragningslistan för nästa plenum upföras näst efter de i dag för 2:dra gången bordiagde mål. 380 Den 21 December. Anmäldes och lades på bordet StatsUtsk:ts Utlåt, N:o 13, i ani. af R. St:rs åren 1857 och 1858 församlade Revisorers berättelser, angrde nämnde år verkställde granskningar af StatsVerkets samt andra af allmänna medel bestående Ponders styrelse och förvaltning åren 1854, 1855 och 1856. Just. ett prot.-utdr. rör-.de StatsUtskits under dagens plenum afgjorda mern. Sedan H. Exc. Hr Grin o. Jjandtm, tillkännagifvit, att som numera ej något ärende återstod för R. o. Ad.-s handläggning denne dag, det till fortsättande af plenum å e. m. utfärdade anslag komme att nedtagas, åtskiljdes R. o. Ad. kl. */2 2 e. m. In fidem, O ISrakcl. Onsdagen den 21 December 1859- Plenum kl. 10 f. m. Just. 7 prot.utdrag för d. 17 dennes.
Memorial till Rikets Stander, angående upplagan af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll. Jemlikt Rikets Ständers vid 1828—1830 årens riksdag fattade beslut, åligger det Expeditions-Utskottet att, efter derom skeende hemställan, afvakta R. S:s föreskrift i afseende å upplagans storlek utaf det s. k. Bihanget lill Riks-Ståndens Protokoll, hvilket jBihangs tryckning det tillhör Utskottet att ombesörja; och får, af ExpedMons-Utskottels Memorial, M 3. 3 sådan anledning, Utskottet vördsamt föreslå, att, i likhet med hvad vid sednaste riksdagen var förhållandet, ifrågavarande upplaga måtte hestämmas till 1,330 exemplar. Memorial till Rikets Stander, i fråga om prenumeration ä Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll. Till fullgörande af den, jemlikt R.j S:s vid 1828—1830 årens riksdag fattade beslut, Expeditions-Utskottet åliggande skyldighet att vid hvarje riksdag hos R. S. föreslå antalet af de till prenumeration, vare sig å alla Bibanget till RiksStåndens Protokoll tillhörande samlingar, eller å hvar och en af dem serskildt, afsedda exemplar, samt priset derå, får Utskottet vördsamt hemställa, att hela antalet af ifrågavarande exemplar måtte bestämmas till 40; alt priset måtte prenumeranterne beräknas efter 1 sk.
Giltigheten af de skäl, som föranledde Fullmäktige att låta fälla det den 10 November förehafda förslag att under hand införskaffa upplysningar till ledning för Fullmäktiges blifvande åtgärder för låns anskaffande, kan åtminstone icke med någon bestämdhet jäfvas; ock när dessa skäl med December månads ingång förfallit, var Riks - — 84 — gälds-kontorets behof af penningar redan så nära för handen, att saken törhända icke tålde det uppskof, som sannolikt varit oundgängligt, om Fullmäktige velat söka anskaffa upplysningar från andra håll och icke åtnöjt sig med att välja mellan de anbud, som då afgåfvos. Detta kan då äfven, oberäknadt de ogynsamma penningekonjunkturer, hvilka vid den tiden ännu voro rådande, förklara hvarföre Fullmäktige, som nu voroi besittning af full dispositionsrätt öfver de icke öfvertagna obligationerna för 1864 års jernvägslån samt oförhindrade att antingen sjelfve söka försälja dessa eller negociera ett nytt amorteringslån, och hvilkas uppmärksamhet olägenheterna af ett tillfälligt låns upptagande icke undgingo, likväl för tillfället inskränkte sig till att endast draga försorg om anskaffande af medel för den närmaste framtidens behof. Men deremot anse Revisorerne, att det sätt, hvarpå Fullmäktige behandlat denna angelägenhet, iemnar giltiga anledningar till anmärkning. Det borde icke vara Fullmäktige likgiltigt, om fyllandet af de närmaste penningebehofven kunde sättas i samband med afseendet på hvad som än vidare behöfde anskaffas, och således förenas med åtgärder i sådan rigtning, hvarvid då närmast, om icke ensamt, låg för handen att underlätta möjligheten för det engelska amorteringslånets genomförande. Väl må det medgifvas, såväl att denna synpunkt icke borde vara den enda som att mot Schröder & Komp:s i sådant afseende gjorda anbud rörande en tillfällig kredit åtskilliga invändningar kunde hafva skäl för sig. lMen då detta anbud jemföres med det, som Skandinaviska kredit-aktiebolaget framställt, lärer svårligen, oaktadt någon rätt tillförlitlig beräkning af den blifvande kostnaden för kreditens begagnande icke låter sig uppställa, kunna nekas att detta anbud ganska väl kunde ställas vid sidan af kredit-aktiebolagets.
Nog ska’ du få dina småsaker med dig, det ansvarar jag för, och det ska’ nog gå bra. Elin tackade Gunnar hjertligen, och tycktes likasom litet glädjas åt detta, och för att hafva allt sitt lilla plockgods på ett ställe, beslöto de att nu genast taga med sig Elins småsaker ned till «fader Anderses», der hon redan hade sin dragkista. Gunnar tog bordet, en liten pall och ett myrtenträd i en kruka. Elin tog fogelburen, sin vackra londonerbibel och några andaktsböcker, som hon hade på en liten hylla, samt några små blomsterkrukor af dem hon satte mest värde på, och sålunda belastade återvände de till fader Anders, efter en lång och sorglig blick af Elin, åt den dörren i farstugan, som ledde in till det rum der de sista qvarlefvorne af den älskade modren ännu dröjde. På vägen mötte de Erik, som var glad att få hjelpa Elin med hela sin börda, oberäknadt fogelburen. – Den kan du få bära sjelf – sade Erik, som ville muntra henne – för jag vill intet gå och bära på den styggingen, som kostat dig så många tårar. – Hur så då? – frågade Gunnar, som kände ett underbart intresse för allt hvad som rörde Elin. – Jo, – svarade Erik, – jag har fångat och gifvit Elin den der lille fogeln och bur och vattenburk och allt samman, men så vet Gud hur det bar till, att fönstret stod uppe och buren med, så fogeln kom ut och var borta i halfannan dag, och se då gret Elin hela da’n och hela natta, och andra da’n då lyckades det mig att få igen ’en och locka in ’en i buren, men Elin ville intet tro att det var den samme, förr än hon rigtigt fick se ’en, och han kom och tog hampfrön ur hennes egen mun. Då först trodde hon på ’et och blef glad igen. Begrafningen försiggick tyst, stilla och allvarligt, ty Elins moder hade varit allmänt älskad, och alla ärade Elins sorg. Det var nästan ingen som icke sade: «Se ’ecken vacker och hygglig svåger ho’ har, stackars Elin!
Hvarjemte Utskottet, i stället för rubriken »andra slag (knifvar) samt gafflar, ej specificerade», hvarå tullen nu är 1 R:dr skålpundet, antagit den af Herr Rosenblad föreslagna specification, med någon förändring af redaktionen och förhöjning å dyrbarare slagen af denna artikel i de af honom tillika föreslagna tullsatser; och tillstyrker, i enlighet härmed, att för tälj-, sjömanseller gröfre arbetsknifvar, under serskild rubrik, må bestämmas 12 sk. införselstull per skålpund; och att »bordsknifvar och gafflar, jemte andra slag, ej specificerade», må indelas i 2 rubriker: med trädeller hornskaft 1 skålp. 24 sk.; med skaft af annat ämne 1 skålp. 1 R:dr införselstull per skålpund. Kopparbleck och spik till fartygs förhydning äro nu åsatte 8 R:dr 16 sk. in förselstull per skeppund. Med afseende å angelägenheten, alt i möjligaste mån främja svenska skeppsbyggerierna och lätta utvägarne till fartygs fullständiga utrustning, har Herr Rosenblad föreslagit nedsättning i nämnde tullbestämmelse till 1 R:dr 32 sk. skeppundet. 1 samma ändamål är af Herr Wcern föreslaget tullsatsens bestämmande lill 5 R:dr per skeppund; och såsom billig jemkning i nu gällande af gift, föreslår Utskottet, i enlighet med sistnämnde motion, införselstullen å kopparbleck och spik till 3 R:dr skeppundet. Uti nu gällande tullfrihet för kopparstick, estamper och lithografiska arbeten, har Herr C. G. Gustafsson inom vällofliga Borgareståndet föreslagit den inskränkning, alt endast plancher och artistiska arbeten, men icke vexelblanketter, vignetter och flera dylika till kommerciella behof afsedda lithografier deraf kunde komma i åtnjutande, och att lämplig tullafgift mätte dessa sednare arbeten åsättas, helst inhemska stenoch kopparstickstryckare väl fmgo för alla sina rudimaterier, såsom papper, färger m. m. erlägga tullafgifter, men deremot för sin handtering saknade allt skydd af tull-lagarne.
Desv. och Ekon.-Utsk:ns Utlåtande, N:o 63. dar och veckodagsbönder; alt i i4 § af i683 års riksdags-beslut, hvarigenom närmare bestämdes, hvilka hemman som borde från knektehåll befrias, Halländske utsockne frälsehemmanen icke vore bland dessa upptagna; att genom ett Kongl, bref den 20 November i6p3 frälse förklarades med kronooch skalle stå lika i båtsmanshåll; att i Kongl, resolutionen den 27 Januari 1721 Kongl. Maj:t förklarat utsockne frälset i Halland icke böra med skäl och fog undandraga sig rotering, och att uti 1723 års privilegier för Kidderskapet och Adeln detta frälse ej heller blifvit undantaget från berörde lunga. I dessa författningar skulle alltså icke ligga något stöd för hemmansegarnes påstående att blifva frikallade från ordinarie rotering, och fråga vore således endast, huruvida hemmanen derefter serskildt fått en rotefrihet, som hvarken genom Malmö recess eller andeliga privilegierna dem tillkomme.