Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ad. närmar sig i alla f rliållanden till resten af Svenska folkel, desto lyckligare blir det både för R. o. Ad. och för Sverige. Jag är icke jurist och kan således icke bedomina i hvad mån det af Hr Cederschjöld anmärkta sammanhanget bör äga rum emellan i fråga var. lagstadgande och ett annat; men jag anser likväl amnärkntn vara af sådan beskaffenhet, all LagUtsk. bör lemnäs tillfälle alt deröfver yttra sig, och anhåller på sådan arund om återremiss af betänkandet. O Hr Stuart, Carl Gust.: Jag instämmer i den prin cip, sorn den siste värde talaren yttrat, och anser att R. o. Ad " hör, när omständigheterna sådant medgifva, begagna De ii 5 September f. m. >47 hvarje tillfälle att afsäga sig sina återstående företrädesrättigheter, hvilkas egentliga vigt och värde för Ståndet torde vara svårt att inse, helst de i allmänhet synas medföra större olägenheter än förmåner. Hvad nu ifrågavar företrädesrätt helrälFar, så lärer det icke kunna nekas, att det för fordringsägare måste vara besvärligt att vid särskilda från deras bostad långt aflägsna domstolar bevaka sina fordringar i adelsmäns concurser. Jag kan icke, såsom Frih. Leijonhufvud i sista plenum yttrat, antaga att adelsmän i ali-; mänhet äga mera intrasslade affärer än andra medborgare, och att de förres fordringsägare äro mera kringspridda i landel än de sednares. Jag måste föreställa mig, alt det förhåller sig med adelsmän alldeles som med andra cessionanter, äfven i det afseende att de hafva sina flesta fordringsägare i den trakt der de bo; och för dessa måste det onekligen vara en förmån att slippa bevaka sina fordringar inför vederbör, hofrätter.
Förskräcklig hafsgöl i sin bragd; En ebb och flod; mullvads hemvister: Dermed är Makt å daga lagd ... En vigge slungar ner mot hajen, Hän i guldkustens skygd förskymd. Ett knall, ur molnet, till kölsvajen I Östersjöens öppna rymd ... Ack! alltför täck är hagtorns-rosen! Af berglin – oförbrännlig väf! Ljuft – stjernors sken! Skön är turkosen! Ett ädelmod – i detta säf! Häri är dock en skymt af mening. Väldigare sjuder hjernans kokning i den åtföljande, fastän i prosa affattade, Dedicationen till Kongl. Vetenskaps-Akademien (der tillika en släng utdelas åt en Lundensisk Criticus): ”Denna ode underställes Kongl. Akademien, då än i skrymslor kring aflägsne fjällhedar, ödslige från åldrarnes morgonstund; än kring skogsallmänningars hyddor, upplyste af torrveds tändning; än kringom törne-nästen hos söndersplittrad båt å Skånes flygsands-haf: en oförväntad domherre qvillrat olåt från det svalan, uppväckt ur fräken i Sommens vågor, våren bådat – intill dess höstens regnskur, som gaf fjäril sömn, löst spindels silfverknut, vid det hafs-svallens hvimmel lättades mot vintrens imm ur Venern – tills Enare-träsk bortsvimmat i snöfall och berg bottenfröso ofvan Torneå; innan is-skären utom Hvita Hafvet förkolnat skogstoppars prakt vidt kring Östersjön allt uppå Åmberget; när, ikring Saimens fjärdar i flägtande norrsken under morgonstjernans glimm, enteter stimmade i isade bergspetsars lundar med skimrande rimfrost i sittrande blickar från Orions lutande axel. – M. J. Bjugg”.
Utom ofvannämnde oregelbundenheter i den administrativa indelningen, för hvilkas afhjelpande yppade frågor till behandling förevarit, äro jemväl till handläggning i sådant afseende anmälde, i Statistiska CentralByråns berättelse för åren 1851—1855 omförmälde förhållanden i afseende på angränsande delar af Svärdsjö o och Sundborn, Leksand, Ahl och Bjursås, Stora Tuna och Aspeboda, Stora Tuna och Grangärde, Näs och Landsh.-Emb. uti Stora Kopparbergs län und. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Stora Kopparbergs län. Kartor. Innevånare. Schismatiska rörelser. Bygnadssätt. Klädedrägt. Föda. Säfsnäs, hvartill äfven numera kommit fråga om gränseförhållandet emellan Avesta bruksförsamling och Grytnäs socken. Öfver Falu stad har blifvit utgifven, år 1856, af Herr Professoren och Riddaren J. S. Bagge en Karta, grundad å C. Linderoths år 1805 affattade, äfvensom, på föranstaltande af Komitéen för undersökning af grunderne till städernes beskattning år 1858 af dertill förordnade Ingeniören vid Kongl. General-Landtmäteri-Kontoret Gustaf Ljunggren en Karta öfver staden Falun med dertill hörande ägor; äfvensom genom Undersöknings-Komitéens för Statens Jernvägar försorg en Karta, som omfattar äfven en del af Stora Kopparbergs län. 2. Innevånare. Tab. N:o 1. Tabellen N:o 1 upptager folkmängden, särskildt för landsbygden och städerne, för hvartdera af åren 1856 till och med 1860, efter mantalslängderne, och för hela länet sistnämnde år, hvarvid dock, enär mantalsskrifning i Särna socken icke äger rum, befolkningen derstädes är beräknad efter uppgift från vederbörande presterskap; och inhämtas deraf, vid jemförelse med hvad härom är oinförmäldt i berättelsen för år 1855 (enligt 1854 års mantalsskrifning) att för derpåföljde år länets befolkning blifvit ökad med 8,581 personer.
Att vidtagandet af den ifrågavande åtgärden icke kan ske utan olägenheter, samt att de komma att för näringsidkaren medföra band, hvarvid han förut icke varit van, torde icke i ringaste mån föringa lagens nödvändighet. Någon anmärkn. i det afseeodet har icke heller af den siste värde talaren blifvit framställd, men väl deremot, att man i lagen sökt bestämma, hvilka personer, som skulle vara pligtige att föra böcker, och att dessa sladgauden måste blifva af den beskaffenhet, att under dem skulle kunna subsumeras äfven personer, hvilka — såsom talaren uttryckte sig — icke skola vara i stånd att föra de erforderliga böckerne. Jag bestrider till en början detta yttrande, ty hvarje näringsidkare skall, Den 3 November f. m. 245 enl, en af oss beslutad författn., kunna både läsa och skrifva. Är hans rörelse af den ringa omfattning, att icke riktigt fullständiga böcker äro för drifvandet af densamma oundgängligen nödvändiga, äro också de böcker, som här blifvit föreskrifne, icke af den beskaffenhet, att de, för efterkommande af lagens stadgande, åstadkomma någon synnerlig olägenhet. Enl. detta förslag är han ålagd att föra en dagbok, uti hvilken han skall intaga alla upgjorda affärer, samt de penningar, han gifver ut, eller, med eli ord, allt som har sammanhang med hans rörelse. Kan han blott skrifva, lorrie han väl vara i tillfälle alt kunna göra dessa anteckningar. Om hans rörelse är synnerligen liten, blifver hans besvär af föga betydenhet, och han kan således icke deraf känna någon serdeles olägenhet. Förutom förandet af denna dagbok ålägger lagen handlanden och näringsidkaren icke någonting annat, än alt förvara de bref han får, taga afskrifler af dem han afsänder, samt, då han börjar sin rörelse, uprälta en inventariebok, som utvisar hans tillgångar, förlag och gäld. För hvilken näringsidkare kan det blifva omöjligt att efterkomma detta lagbud?
Detta är vordet bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvaremot Borgare-Ståndet för berörde ändamål endast beviljat 66,666 R:dr 32 sk., att utgå med 16,666 R:dr 32 sk. årligen, samt Bonde-Ståndet, som förut bifallit Utskottets första yttrande, hvaruti allt anslag afstyrktes, detta beslut vidhållit. Om Borgare-Ståndet icke skulle finna skäligt instämma med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, lärer således votering få verkställas, enligt följande proposition: Den, som bifaller Stats-Utskoltels hemställan, att för Dockbyggnaden i Carlskrona anvisas ett extra anslag af 133,333 R:dr 16 sk., atl med 33,333 R:dr 16 sk. årligen utgå under loppet af 4 år, voterar Ja; 6 Stats-Utslotlets Memorial, A7:o 490. den, det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, bestämmes anslaget till 66,666 R:dr32sk., eller 16,666 R:dr 3a sk. årligen. ?:o. I anledning aF livad Utskottet uti 6;te punden af ofvannämnde bilaga till Utlåtandet N:o 435 föreslagit, i fråga om vattenledning till Carlskrona, har Ridderskapet och Adeln beslutat, att den föreslagna framställningen till Kongl. Maj:t skulle inskränkas till hvad som afsåg undersökning, angående arbetets utförbarhet och kostnad samt Carlskrona stads invånares hörande, angående deras bidrag, hvaremot de öfrige Stånden gillat Utskottets förslag, endast med den förändring af Borgare-Ståndet, att, i afseende å ifrågaställd försäljning af jernrören, efter ordet "öf vergifvas" bör inflyta ”och sedan utrönt blifvit, att de till vattenledningen redan upp”köpta jernrören ej kunna till allmänna byggnader användas’’.
Följden häraf, fruktar jag, blir stora olägenheter för den enskilde och icke obetydliga förluster för det allmänna, till hvilket allt jag med min röst icke vill bidraga, då jag icke inser någon nödvändighet deruti eller nytta deraf för realisationens vidmagthållande, Hr Nordenanckar, Fredr. Wilh,: Frih, Boye har gjort en ganska riktig anmärkn.; och på det han må veta, 46 D«n a Februari f. m. att äfven landtboer respectera helgden af fattade beslut, yrkar jag afslag å betänk. Hr von Troil: Jag ber om ursägt, att jag ännu en gång besvärar R. o. Ad. med några ord; men jag är föranlåten dertill af ett ytterligare påstående af Hr Rosenblad. Att Hr Rosenblad, som bade betänk, i sin hand, kunnat noggrannare uppläsa den citerade punkten än jag, som ur minnet uppläste den, vill jag medgifva; men deremot kan jag icke frångå, att jag stod närmare, än han, det rätta uti förklaringen af betydelsen i denna punkt. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla BancoUtsk:s betänk. Ropades starka nej, blandade med några ja. Hr Rosenblad begärde votering. Hr von Troil anhöll, att contvapropos. måtte innehålla afslag å Utsk:s betänk. Upplästes till justering och godkändes följande voter:sproposm: Den, som bifaller BancoUtsk:s betänk. N:o 79 i anledn. af Hr Rosenblads, Bernh., motion om rättighet för Banken att upptaga lån till förstärkande af fonden för handelsdisconten och belåningen af publika papper, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. ofvannämnde betänk. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, sorn följer: Ja — 13. Nej — 31, H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. f; till 3 e. m. In fidem prolocolli, F. O. Silfverstolpe.
Län, till följe hwaraf Städernes äldste stola inför Magistraten anställa wal af desi Deputerade, hwilka de äga att utse antingen bland Stadens Borgcrstapö egne medlemmar el - 948 Den 25 April. ler ibland Ncsidence-Stadens eller ock en af hwardera stallet, börande i de 2:ne sednare fallen Magistraten ge, nast hos Konungens BcfallningShafwande anmäla, hwilken eller hwilka af Ncsidence-Stadens Znnewanare blifwit till Deputerade tör en och annan Stad walde, samt den eller de, som ä sednare stället utsedde blifwit, där ej -laga förfall inträffar, ofelbart personligen fig inställa. Hwad Bondc-Ständets Deputerade angär, har Ständer, för att genom ett sä inffränkt antal Ledamöter som möjligt är fä Markegängs-sättningarne wcrksiälde, bestulit: att wid den MarkegangS-sättning som efter denna Riksdags stut härnäst inträffar, en StandetS Ledamot frän hwane Domsaga skall ucses innom cftsrföljande Län, neniligen Upsala, Stockholms, Skaraborgs, Kronobergs, Jönköpings, Westeräs, Elfsborgs, Calmar, Carlstads, Westerbottens, Gottlands, Malmöhus, Christianstads, Blekinge, Hallands och Bohus Län; En fran hwarje Härad uti östergöthlands, Södermanlands och Orebro Län; En frän hwarje Fögderi innom Kopparbergs
Den, som bifaller Kongl. Maj:ts nådiga proposition, att alla de båtsmansnummer, hvaruti omförmälda utsockne frälsehemman hafva del, må ständigt, så i fredssom krigstid, hållas vakante, med förbindelse och rättighet för dessa hemmans egare att för deras andel i rotarna i vakans-afgift erlägga endast i af det belopp, hvartill vakans-afgiften för en båtsman i länet uppgår, enligt de föreskrifter och beräkningar, som nu följas och framdeles i behörig ordning kunna meddelas och antagas till efterrättelse, röstar: Ja; den, det ej vill, röstar: Nej; vinner Nej, anses Rikets Ständer hafva, med afslag å Kongl. Maj:ts i ämnet aflåtna nådiga proposition samt Utskottens förenämnda utlåtanden, godkänt det af Kongl. Maj:t fastställda roteringsverk för den tillökade ordinarie roteringen i Hallands län. Skulle antingen Ridderskapet och Adeln antaga Utskottens här ofvan gjorda inbjudning, eller ock den föreslagna Ja-propositionen, vid anställd votering, blifva segrande; så återstår att afgöra den frågan, huruvida ofvan omförmälda vakans-afgiftev skola, i enlighet med Preste-ståndets beslut, serskildt afsättas till Kongl. Maj:ts disposition för sjöförsvaret, eller, i öfverensstämmelse med Borgare-ståndets beslut, ingå till statsverket; och få Utskotten för afgörande af denna fråga inbjuda Ridderskapet och Adeln samt 4 Statttamt Allm. Betv.- och Ekon. Utskottens Memorial, N:o 77. Borgare-ståndet att antaga Preste-ståndets, med Kongl. Majrts nådiga proposition öfverensstämmande, beslut i samma fråga. Om likväl denna inbjudning icke af begge dessa stånd antages, måste votering för frågans afgörande anställas och föreslå Utskotten för sådant fall följande voterings-proposition: Den, som bifaller, att de rote-vakans-afgifter, hvilka skola af de utsockne frälsehemmannen i Halland erläggas, serskildt afsättas till Kongl.
Tionde punkten ansågs böra undfå denna ordalydelse: ”att då metalliska cassan, hvaruti äfven omyntadt Silfver och Guld får inberäknas, ej öfverstiger 2y5:delar af Sedelstocken, må denna sistnämnda i intet fall ökas; och alt, sa snart förhållandet sjunkit, såsom i andra punkten omförmäles, eller under j till 3, Banco-S ty reisen åligger att vidtaga tjeuliga anstalter till återställande af sistnämnda proportion.” Elfte punkten förändrades till denna lydelse: ”att, ora också metalliska cassan någon tid skulle visa sig fortfarande öfverstiga v/5 af sedelstocken, Banco-Styrelsen ej, på grund häraf må ega vidtaga, någon åtgärd till rote lse-capi talets ökande i annan väg, än medelst belåning af Guld, Silfver Koppar, Jern och öfrige effecter, som Gunås upräknade i Banco-Reglementets 4 Art. 4 Afd. §§. 10-15 (P3?- 97 oc^ 390 ^örr an> vid näslinfallande Riksdag, Rikets Ständer derom annorlunda besluta.” Tolfte, Trettonde, Fjortonde, Femtonde och Sextonde punkterne hif öl los. Sjuttonde punkten antogs, med den förändring, att en afgift bestämmes af Fyra Rdr. Banco för hvarje folium om /\o rader af den löpande räkningen, med förbehåll tillika, att minsta afgiften, sorn för hvarje år beräknas, blifver Tjugu Rdr. Banco, motsvarande fem folier, hvilken afgift* beräkning kommer att taga dess begynnelse den 2 Januarii ig35. Adertonde och JNTittonde punkterne biföllos. l jugonde punkten: Ståndet ogillade förslaget i denna punkt om indragning af 200,000 Rdr. årligen å Banco-Discontens nu egande låneförlag af Banken; utan ansåg Ståndet Disconlfonden böra bibehållas, sådan den nu är, med enahanda maximibelopp af lån, som för närvarande eger rum.
Af omförmälda Betänkande, hvarigenom Utskottet, i anledning af Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans derom gjorda framställning, tillstyrkt förändrad lydelse af 23 g uti nämnda Kongl. Förordning; men deremot afstyrkt bifall till öfriga, dels af Justitie-Ombudsmannen, dels ock af enskildte motionärer, väckta förslag, äsyftande tillägg till 19 och 29 §§ i nämnda Kongl. Förordning, har Hedervärda Bonde-Ständet återremitterat sistberörda del, men i öfrigt bifallit Betänkandet. Dä detsamma likväl är i sin helhet af öfriga Riks-Ständen bifallet, och i ämnen af beskaffenhet, som ifrågavarande, tre Stånds mening utgör Rikets Ständers beslut, har Utskottet ansett något vidare utlåtande i anledning af äter reinissen ej erfordras; hvilket Utskottet härmed får hos Hedervärda Bonde Ständet vördsamt anmäla. Stockholm den 12 Oktober 1860. Lag-Utskottets Memorial N:« 65 och 66. JW «5. Ank. till Exp.-Utsk. den 12 Okt. 1860, kl. 2 e. m. Memorial, i anledning af ålerremiss af Utskottets Betänkande N:o ii, i fråga om ett tillägg till 18 Kapitlet I § Arfda-Balken, angående bevakning af testamente. Omförmälda Betänkande är af Vällofliga Borgare-Ståndet till Utskottet återremitteradt; men emedan detsamma blifvit af de öfriga tre Riks-Standen bilallet oedi den derigenom uttryckta mening således är Rikets Ständers beslut, anser Utskottet något vidare utlåtande i anledning af återremissen ej erfordras; hvarom Utskottet härmed får hos Vällofliga Borgare-Ståndet vördsamt göra anmälan. Stockholm den 12 Oktober 18(50.] JW «©. Ank. till Exp.-Utsk. den 12 Okt. 1860, kl. 2 e. ni.
Betäukanclen, diet skall vara, att de i nåder remitterad» handlingar, hvilka af Kongl. KammarCollegiura blifvit communicerade med Herr Öfver» directeuren vid Landtmlteriet, som åter begagnat dem uti den Comité, hvilken varit förordnad att utarbeta project tili en ny UandtmäteriFörordning och Taxa, ännu icke blifvit af sistnämnde comité återlemnade. Hvad Utskottet .sålunda yttrat, varder vöråsamligen hemstäldt till Riksens HöglofL Ständers pröfning. Stockholm den 12 Februari 1818. Tran$u,mt af Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärs och EkonomiUt skotts Betänkande — -— —• angående en ny och allmän reglering af de uti Riket nu antagna serskilda vigtsorterna, gifvit vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 15 Juli i8i5« Tid Utlåtandes afgifvande häröfver får Utskottet vördsamligen upplysa, att, sedan Högstsal. Hans Maj-t Konung Gustaf den III. på i78otalet förordnat vissa Committerade, att undersöka och med underdånigt utlåtande inkomma, huru Mål och Ti g t er i Riket må kunna så inskränkas, att målet på sädestnnnan innefattades i cuben, och att ingen annan vigt blefve allmänt gällande, än victualievigten; så hafva committerade, uti ett den 12 Maj 1789 aflåtet Betänkande, häröfver i underdånighet sig utlåtit och beträffande vigternas inskränkning yttrat, att om, af åbero - Eesv. och Ekon., TJtsk.
Utskottets tilstyrkan af en allmän ÄränwrnsBränning pä Landet jemte tillätclsc för Jordbrukaren uti alla Orter, att till Slockholm, Götheborg och Carlscrona fä transportera betz Brännewin till afsättning, är efter min tanka med Krocks-BrännerierncS sortfcr» rande icke förenlig, emedan fä wäl Direktionen öfwer Magazins-inrättningen, som Landtmanncn skulle i brist pä afsättning bringas i yttersta förlägenhet, hwarkcn skulle genom Krono - Bränneriernc Magazins-Jnrättningen winna beständ eller Jordbrukaren genom den honom tillätne BränwinssBränningen kunna be-» / ' siam - §60 Den 25 September. fremja Ladugärdarncs förkofran , och bägge ändamälcL skulle helt och hällit förfelas. Nu upstär frögan antingen Staren här mera fördel af SpannemZls-Magajitts-Jnrättningcn och Krös no-Äräntiericrncs fortfarande, eller af den fbrefl.igNe Bränwins-Dränn ingen för Jord-B: akaren. — Framrnanföre har jag upgifwit de fördelsr, som jag för, menk skola Staten tilflyta af en pä billig grund tilläten Allmän BeättwinS-Ärälining. Oe fördelar Staten hitintill wunnit af Magasins,Inrättningen i förening tnd KronmBränncrierna äro af mig icke kände. MätEe nä gon beron, kun »ig anställa jan föret sen; Jag käk» ner blott till någon del de mindre bchageliga följder, svin förbud af BränwiUs,bränning och försäljning för» mds-kat, och förmodar att Jordbrukaren bäve ined Lstllighet och lätthet skulle kunna utgöra all den behölls nä winst Krono -BränircricrNa ästadkommit, häldst dm af det Utländska Bränwinet upkomne icke torde böra lngä Uti beräkningen.
Då jsg citerade RiksdagsOrdningens 75 §., nämde jag, att det var efter analogien, som jag gjorde tillämpning till närvarande fall. Grundlagen kan inga stadgan - Den 33 Maji e, mi den gifva, som förbinda ett enskildt Stånd i sina enskifta angelågenheter, men den kan låra oss inse vårdet af den sats, att man ej bör tillåta sig, att under samma Riksdag upprifva och göra om intet, hvad man efter mogen öfverläggning beslutit. Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse synes kunna föranleda Ridderskapet och Adeln att å nyo upptaga frågan. Men KonglMaj t såger i sin Skrifvelse, derest Stånderna skulle sådant önska. Det år ju klart att Herr Grefvens och LandtMarskalkens första fråga måste blifva: om vi önska offentlighet. Denna fråga framställdes för tvenne månader sedan. Den besvarades då med Nej. Efter all annan analogie kan denna fråga icke för andra gången under loppet af denna Riksdag, för Ridderskapet och Adeln framställas. Friherre Cederström har påmint oss, att en Kongl. Proposition ovilkorligen måste till behörigt Utskott remitteras. Jag kånner det, och då Propositionen om ändring i 5 Capitlet 1 §. MissgerningsBalken upplåstes, yrkade också jag, att den borde remitteras, ehuru jag derjemte ansåg mig böra fästa Ridderskapets och Adelns och i och med detsamma LagUtskottets uppmärksamhet på de omständigheter, som syntes mig utgöra hinder för Ständerna att inkomma med ett sådant förslag, som i propositionen begärdes. Den nu upplå„ sta Skrifvelsen år likväl icke af samma beskaffenhet. Den påkallar ingen remiss, utan såvida Ridderskapet och Adeln finner sig vilja och bö. ra begagna det anbud Kongl. Majrt gjort, att nemligen bevilja publiciteten, om vi önska den. I den händelsen uppstår fråga att anmoda Lag - 50^ Den 23 Maji e, in. Utskottet alt författa det Lag-förslag, som Kong], Majit anser ovilkorligen nödvändigt, innan offentligheten kan tillåtas.
Jag kan således ej annat än tillstyrka, det Ridderskapet och Adeln bifaller afskrifningen af Canalens åsamkade skuld, med det tillägg, sorn Välicflige BorgareStåndet dervid fogat, att nemligen hädanefter slippa höra talas om eu förlust, som man ej vållat och härom utber jag mig Eders Excellences proposition. Åtskiilige yttrade härtill deras bifall. Grefve von Platen', Då, uti frågan om min proposition, man yttrat, att egentligen blifvit åberopadt, som motiv för ersättning tili Bolaget, att Riksens Ständer vållat förlusten af Discontvinsten; så får jag förklara, att jag tj nämnt sådant hvarken i min proposition eller annars, men om ock så skulle hafva handt, erkänner jag, att jag haft orätt häruti, men jag har vid ett annat tillfälle brukat en liknelse, i anseende till förlusten, hvari man bäst torde igenkänna min tanka, då jag liknat Bolaget vid en Åkerman, sorn ser sina skördar genom hagelskurar förstöras. Hvad en värd Talare yttrat om Directionens felsteg, bör oj uppehålla Ridderskapets och Adrias beslut. 92 Ben 16 Juni} f. m, Om fel äro af administrationen begårigoe, så äro dess medlemmar i ett fritt land ansvarige, der vägen till undersökning af deras åtgärd och till Lagen är öppen för aila;, och att Bolaget ej kan lida lör Directionens felsteg, om ock sådane finnas, behöfs ej bevisas. Men jag får blott påminna, att när Ridderskapet och Adeln beslutat, att fortsätta hvad under århundraden blifvit påyikadt, hvad under denna tid alla Sveriges stora Konungar och Män gilla ti t ^ när, med två tredjedelar utförde, man är på punkten, att utföra den sista tredjedelen, när så betydliga medel dertill äro beviljade, då hemställer jag, om icke äfven under denna Synpunkt, det är förenligt med allmänna klokhetens föreskrifter att bibehålla den uppställde byggnaden vid den säkerhet af rättigheter, SQ>n endast kan hindra , atf den ej vacklar.
i Den 5 Maji f. m, Herr Grefven och Landt Marskalken ytt-* rade, att sedan han redan tillkännagifva sin öfvertygelse uti ifrågavarande ämne, samt den derpå grundade af Herr LandtMarJkalken framställde proposition, äfven blifvit''af Ridderskapet och Adeln bifallen, ansåg Herr Grefven och Landt-Marjkalken det icke vara hchöfligt, att på sätt Grefve Spens föreslagit ytterligare inhämta Ridderskapets och Adelns tanka i ämnet. §• i4. Tillägg vid slutet. 6j Bergs Bruken, hvarunder inbegripas alla inrättningar till de Järsta forädlingar ne af Mineral-rikets producter, äga ock, jemte de af Bergscollegium privilegierade jern osli koppar manujäcturer, att inom sig till BorgareStåndet utse fullmäktige, sorn ej till annat RiksSi and höra, och hvarvid ingen må välja, o/re han ej valbar är. Vralen skola ske inför Bergscollegium, ä den dag som allmänneligen kungöres , samt rösterne, personligen eller genom Ombud, men alltid med förseglade eller slutna sedlar af sif ne, sålunda beräknas, att privilegierad gående tillverkning af ett hundrade Skeppund Stångjern eller ett derepot svarande värde i production af annan BcrgsbruksrÖrelse, lemnar ägaren en valröst, och att sedermera tvä hundrade trettio röster utgöra en fullmägtigs börande härvid i öfrigt iakttagas, att rösterne afgifvas pä så mångå personer, som, efter förenämnde grunder af Bergscollegium t Kungörelsen blifvit utsatte, samt Den 5 Maji f. m. *5 s/t, der Bruk eller annan Bergs Bruk.sinret/In ing äges af Bolag, hvarje förut icke representerad Bolagsman röstar efter sin andel, hvilken, före.