Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Derföre är det nödvändigt skrifva dessa så tydligt, att de blifva begripliga för de myndigheter, som icke kunna hoppas, att Depart:s-Chefen sjelf skall komma dem till hjelp. Frih. Palmstjerna har äfven trott, att Depart:s-Chefen kunde i Regerings-R:n inhemta tillräcklig kännedom om de mål, som han ansåge vara af vigt. Ingen vet bättre än den, hvilken är så arbetsam, som Frih. Palmstjerna, huru stor skillnaden är mellan ett måls beredning till föredragning och den sedhares afhörande, samt huru mycket säkrare den kännedom är, hvilken man genom föredragningen förvärfvar. Jag får således vördsamt hemställa, att R. o. Ad. måtte såsom sin gemensamma tanke antaga: det Ståndet erkänner behofvet att minska antalet af de besvärsmål, hvilka Konungen bör i StatsRädet afgöra; men anser det sätt, Const.Utsk. dertill föreslagit, icke vara antagligt. Hr Stjerngranat, Georg Gust. Henr.: Till en början ber jag att få rätta ett misstag, som en talare på f. ra. begått, då han trodde, att jag yttrat, att Depart:s-Cliefen skulle vara den Den 12 Juli e. m. 241 den, som skulle föredraga 1 Regerings-R:n. Jag liar sä mycket mindre kunnat yttra något sådant, som jag beklagade, att Depart:s-Chefen genom 24:de §:n blifvit ställd icke bredvid, utan under Regerings-R:n. Jag ansåg deremot, att man borde i 2:dra mom. bafva tillkännagifvit, hvem som skulle vara föredragande, samt att Exped:s-Chefen, enl. min tanka, dertill vore den lämpligaste. Då jag på f. m. bade ordet, slutade jag mitt anförande med uttryckande af den önskan, att de af mig mot Betänk, framställde anmärka:!' måtte läggas till grund för detsammas återremitterande. Jag ber nu att få fullständiga mitt yttrande med den förklaring, att jag instämmer uti det förslag till gemensam tanke, hvilket af Hr von Hartmansdorff blifvit framstäldt. Gr. Lagerbjelke, Gust.:
Jag erkänner visserligen för min del, att Riks-Banken eger förmåga att, genom låneeller kreditiy-försträckningar till väl organiserade F ilial-banker, suppleera Privat-bankerne; men med fullständig nöjaktighet kan detta icke ske utan en högst betydlig ny sedel-ulgifning ifrån Riks-Banken, sorn, om den skulle vidtagas, både måste utföras med yttersta försigtighet och under en gynnande tidpunkt, och ovilkorligen fordrar starka garantier alt den blir definitif, så att godtyckliga sedel-utgifningar, utan fullt motsvarande metallisk valuta, sedermera icke af någondera af de båda statsmakterna må kunna anordnas eller tillåtas. Och om än jag sålunda vill medgifva, att Filial-bankerne med afseende å tillräckligheten af de rörelsemedel, sorn ät dem genom Riks-Bankens mellankomst möjligen kunna anvisas, skulle förmå suppleera Privat-bankerne, fruktar jag dock, att, efter sistnämnda, af Riks-Banken oberoende, bankers tillintetgörande, den absoluta makt, sorn sedan skulle blifva rådande öfver hela vårt bank-väsende, med den organisation som maktinnehafvarne, Rikets Ständer och deras delegationer, Banko-Utskott och Banko-styrelse nu ega, lätt skulle kunna missbrukas derhän, att, under tillfälligt inträffande opinions-kastningar, all enskild bank-rörelse i vårt land antingen helt och hållet förqväfdes, eller stelnade i samma hårda formalism, hvarmed den gamla Riks-Banken sjelf nu är behäftad. Och denna fruktan, stt Privat-bankerne skulle komma att suppleeras, icke af andra banker med fri och sjelfständig verksamhet, utan af trångt begränsade och godtyckligt handterade dylika inrättningar, det finner jag redan till någon del bekräftadt af Utskottets förevarande förslag angående de för Privat-bankernes suppleerande tillämnade Filial-bankernes organisation.
M. måtte täckas i Nåder tillåta, det berörde boställe, i likhet med hvad för capellans-boställeu egt rum, må befrias från rotering genom densammas förflyttning på andra närbelägna och oroterade men icke privilegierade hemman och lagenheter, eller ock att, i händelse bostället, i brist på tillgängliga hemman för flyttningen, Buåste i roteringen qvarstå, detsamma måtte få sig tilldeladt motsvarande vederlag af rotefrihetseller vaeance-afgifterna. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Februari 1845. 3 56 Expeditions-Utskottets Forslag till und. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Febr. |845. Preste-Ståndet den 19 Borgare-Ståndet den aa Bonde-Ståndet den 22 — —- Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphörande af Invalid-inrättningen å Ulriksdal. (Stats-Utsk:s Uti., N:iis 45 och J51). S. A. K. Sedan Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref af den 31 December 1840, förklarat Sig icke finna skäl att bifalla den af Rikets Ständer uti underdånig Skrifvelse af den 18 förutgångne November framställda anhållan, att Invalid-Inrättningen å Ulriksdal måtte upplösas och Ulriksdals Slott återgå till sin ursprungliga bestämmelse, hafva Rikets Ständer vid innevarande Riksdag frågan härom under ytterligare öfvervägande förehaft, hvarvid upplyst blifvit, bland annat, hurusom kostnaderne i och för
Dels genom den obehindrade tillgången till de inför Kongl. Maj:t i StatsRådet förda Protokoll, dels genom offieielt öppnade communicationer med vederbörande föredragande och embetsverk, har Utskottet bland annat inhemtat, att ofvanomförmälta Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse blifvit d. i Äng. i8i-5 remitterad till Kongl. Majus Tabellverks-Commission samt Dess och Rikets KammarCollegium, hvilket sednare deröfver, under den 10 Nov. 1817, i underdånighet afgifvit ett, för dess sammanhang med andra hithörande omständigheter, ännu till underdånig föredragning uppskjutit utlåtande, samt tillika, att Kgl. Maj:t, föranledd af Riksens Ständers underdåniga hemställan, genom nådigt Bref till KammarCollegium af den 15 Aug. 1815 > ytterligare förordnat om verkställigheten af den redan under den 13 Maj 1802 samtliga Landshöfdingar meddelta nådiga befallning att hvart femte år om Rikets tillstånd afgifva berättelser till Collegium, som deröfver ägde redigera och i underdånighet insända ett allmänt sammandrag. Sedan Utskottet derjemte erfarit att förenämnda berättelser från flera Län blifvit aflemnade, samt att KammarCollegium numera § Coust. ZJtsh Betänkanden. är sysselsatt med deras granskning och författandet af sitt underdåniga betänkande, har Utskottet, med stöd af 4 9 §• Riksdagsordningen, i ämnet vändt sig till Hr HofCancellern, hvilken ock, under nästledne gårdag, till svar meddelt, det han anmodat Collegium, att med det första tillställa Utskottet de inkomna handlingar, som innehålla Statistiska upplysningar, nödvändiga för utarbetandet af förslaget till en förbättrad National-representation. Riksens
Ett Dictamen af Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf, angående upphörande af den nu öfliga Silfvervexlingen i Banquen. Ett Memorial af Herr Berghman, Ambrosius Magnus, angående vidtagande af nya författningar , i afseende på Eån i Banken å fast egendom. Till Allmänna Besvärsoch Oeconorr.ie.Utskottet. Ett Dictamen af Herr af Wingård , Johan Did ric , rörande vrkadt upphäfvande af förbudet för Tjenstedrängar i Carlstads Län, att utom detsamma söka arbete. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Remitterades till Stats-Utshottet Ett Dictamen af Herr König, Pehr, rörande en Pensions-Cassa för Civil-Staten. Ett Memorial af Herr Hagströmer, Anders Johan, rörande åtskilliga medel till befordrande af en större sundhet i städerna. Stats - < % 2 Dm 5 Maj. Statssaint Banco. UtsJiotten. Ett Dictamen af Grefve Platen, Baltzar Bogislaus , rörande Götha Canal. Bevillnings■ Utskottet. Ett Memorial af Herr von Ovanten, Carl, rörande ändring i stadgandet om den progressiva Bevillningen å Bränn,vins-Pannerymden. Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconom mie-Utskotten. Ett Dictamen af Grefve Gyllenborg, Johan Henning , angående medel till en lättare Postgång i landet, LagUtskottet: Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående förändring af nu antagna bestraffningssätt och inrättande af allmänna Arbets - och Correctionshus, jemte meddelande af Lag - Comiténs särskildta utarbetade Betänkande om förändring af TJnderDomstolarnes och. Hof-Rätternes antal och orga. nisation ; Gifven Stockholms Slött den 19 April 1815. Kongl.
Väter folksamling, 80m, vare sig as belalbafvare lör trupp eller patrull eller as polis-betjente, blifvit varnacl oell antydd att sig ätskilja oeb trän 8tället begifva, sig deras rätta oeb till lydnad förmäs; men laar derlorinnan truppen blifvit, genom oqvädinsord eller bot, förolämpad; da^skola de, 80m i oqvädinsord eller trot utfarit, strallas till tveböte emot lavad allmän lag eljest stadgar. Andre varén side. 8täller sig folksamling ieke till efterrättelse den muntliga varningen, utan qvarblilver, oell utfar i oljud, smädeord ocla bot; dä skola, ändock att annan förbrytelse icke blifvit torökvad» anstiftare ooir anlörare oelr de, som i lrot oelr smädeord utfarit, straffa» med fängelse ä lastning isrän sex mänader till tvä är, med eller utan arbete elter omständigbeterna. Andrs, som bevisligen bort varningen, men qvarstannat, straffes, ändoek att de i förolämpningar mot truppen ieke deltagit, med fängelse vid vatten oell bröd i ätta dagar.
Såsom i förevarande motion erinrats, blefvo de under sednaste Riksdag väckta frågor om stats-bidrag för åstadkommande af jernvägs-förbindelse mellan Dalarne och Östersjön vid Gefle samt mellan denna provins och Mälaren vid Westerås behandlade i eli sammanhang, ocfi i sitt härom afgifna yttrande tillstyrkte dåvarande Stats-Utskott (Utlåtandet Jtä 274, Litt. 11.), alt Rikets Ständer måtte för en till begagnande med lokomotiv afsedd jernväg från nämnde landskap till lämplig hamnplats vid Mälaren eller Östersjön bevilja ett lån, motsvarande två tredjedelar utaf den summa, som det uppgjorda samt af Kongl. Majit fastställda koslnads-förslaget upploge; och skulle, enligt Utskottets hemställan, det ankomma på Kongl. Majit 20 Slals-Ulskoltels Ullålande M 253. att, i händelse bolag bildade sig för anläggande af jernvägar från Dalarne till både Mälaren och Östersjön, i nåder bestämma hvilketdera bolaget finge komma i åtnjutande af det anvisade stats-bidraget äfvensom öfriga för det ena eller andra företagets utförande medgifna förmåner. Hvad Utskottet sålunda tillstyrkt, bifölls dock endast af tvenne Riks-stånd; hvadan omröstning för denna frågas afgörande anställdes inom Förstärkt Stats-Utskott, dervid såsom Rikets Ständers beslut antogs den mening, derom de tvenne andra Riks-stånden förenat sig och enligt hvilken ett Stats-bidrag af 1,600,000 R:dr B:ko borde i egenskap af lån anvisas för en jernväg mellan Fahlun och Gefle.
M:ts härom aflåtna nådiga proposition, funnit skäligt besluta: l:o att E. K. M:t, för beböfvandes undsättning vid inträffande missväxt eller eljest felslagen skörd, fortfarande äger att disponera: a) den dels uti Rikets Ständers Bank, dels uti Riksgälds-kontoret innestående behållning af ej mindre 1830 års kreditiv-medel, än de till dylik undsättning redan anvisade, hittills influtna lullafgifter för utländsk spanmål, jemte hvad som kan inflyta genom återbetalningar å meddelade undsältningslån; b) de lullafgifter för utländsk spanmål, som intill innevarande års slut ytterligare kunna ingå; och c) de dylika medel, som från och med början af år 1852 och så länge de i sådant hänseende då gällande tullbestämmelser blifva oförändrade, komma alt inflyta; Bih. till It. Skrifvelse, N:o 54. 2:o att Rikets Ständer dessutom, vid fastställandet af den krcditiv-summa, som till rikets forsvar eller andra angelägna föremal, under innevarande riksdag, kommer att på Riksgälds-kontoret anvisas, skola taga i beräkning hvad utaf denna summa kan, utöfver ofvanberörda tillgångar, intill Rikets Ständers nästa sammankomst, behöfva användas för nu ifrågavarande ändamål. 3:o att, af dc lill E. Ii.
I anledning af Herr JustitieOmbudsmannens hos mig, såsom Ordförande i RiksRätten, gjorda begäran om kallelse å flere, dels redan afgångne, dels nu varande Ledamöter af H. M. Konungens StatsRåd, att inför RiksRätten svara i serskilda af Rikets Ständers Konstitutionsutskott till åtal förvista mål, har jag utsatt RiksRättens sammanträde till Måndagen den 30 i innevarande månad, klockan tolf på dagen, uti Riddarsalen å Stockholms Slott, hvarom jag får underrätta Herr Justitieombudsmannen, med anmodan, att Herr JuslitieOmbudsmanngn behagade dervid tillstädeskomma. Stockholm den 23 November 1840. På dragande kall och embetets vägnar ERIC G. v. ROSÉN. XVI PROTOKOLL hållet i RihsRätten i Stochholm den 30 November 1840. Närv ar ande: Ordföranden, Presidenten i Kongl. Maj:ts och Rikets Svea HofRätt, Skattmästaren vid Kongl. Maj:ts Orden, K. af K. N. O. och R. af Konung Carl Xlllrs Orden, Herr Eric Gabriel von Rosén. samt Ledamöterne: Presidenten i Kongl. Maj:ts och Rikets KammarKollegium, K. m. St. K. af K. S. O., Herr Friherre Jacob Cederström. Presidenten i Kongl. Majrts och Rikets StatsKontor, K. af K. N. O., Herr Pehr Westerstrand. Presidenten i Kongl. Majrts och Rikets KammarRätt, K. af K. N. O. och af Kongl. Danska DannebrogsOrden, Herr Johan Petter af Billbergh. Chefen för Förvaltningen af Sjöärendena, Yice Amiralen, K. m. St. K. af K. S. O., Herr Otto Gestaf Nordenskjöld. Presidenten i Kongl. Majrts och Rikets KommersKollegium, K. af K. N. O. m. m., Herr Carl David Skogman. Presidenten i Kongl. Majrts och Rikets BergsKollegium, f. d. StatsRådet, Sekreteraren vid Kongl.
Sjunde d:o . Åttonde d:o . * V* Oh I 1 1 1 de öfrige Städerne 6 Glassér: Första Classen 15 Andra d:o . 10 Tredje d:o . 7 Fjerde d;0 5 Femte d 0 • 3 Sjette d:o 2 Handtverkare, Kronans vid Amiralitetet , Artilleriet och Fortificationen m. fl. Stater betala efter deras liinevilkor ifrån Två R:dr till 24 sk. Handtverkare, af alla slag vid Hofvet och de Kongl. Specuclerne , laxera# för lii» Bevillning,^Utskottets Betänianden, 67 j lika med Tjenstemän, och för rörelse,' sorn Borgare * R:dr Sk. Hofmästare hos Private « . i0: — Jluhallerskor > , , 1: 24. HusPredikanter, sorn 1 vederbörlig ordning dertill blifvit kallade 35; —, Hyrkuskar, se Handtverkare. Harjriseurer, utom PeruknakareÄmbe* tet, ehvad försvar de hafva a t *— Hästhandlare, eller sådane, som resa att sälja och byta hästar, er" lägga, utan åtskillnad på Hufvudman eller följeslagare , hvarje person, som med sådan handtering sig befatta 2o: Och skall med vederbörande Uppbördsmäns qvittence styrkas, att Be villningsafgiften för löpande året blifvit rigtigt erlagd, eller säkerhet derföre stäld innan Pass dem meddelas, hvilket Pass bör uttryckligen innehålla, att de till en sådan handel äro berättigade. Informatorer, hos enskilde, i två Clasier: Första Classen , 2: — Andra dro j: — Inköpare för de Kongl. Hofven jemnföras med Handlande. Judar och Italienare, som med särskildt tillstånd resa omkring i landet och afyttra nipper, erlägga minst . , 50:
Betänkande N;o 87, N;o 87. Ank. till Exp. Utik. den 11 Maj, kl. 10 .1 K« Betänkande, l anledning af väckt fråga om Kronofogde $ Vensternäs indragning. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets handläggning har blifvit remitterad en af riksdagsfullmäktige!) Carl Nilsson från Östergöthlands län hos det Hedervärda Bonde-ståndet väckt motion, af innehåll, att det icke vore någon uppmärksam landtman obekant, huru alla den verkställande maktens, så väl exekutiva, som administrativa åtgärder, inom provinserna, gå förnämligast genom kronolänsmännens händer, men att dessa tjenstemän, ehuru oupphörligt sysselsatta med tröttsamma och ansvarsfulla göromål, likväl icke derföre åtnjuta motsvarande hvarken yttre anseende eller ekonomiska fördelar, och icke en gång få begagna fri brefpost för de många embetsskrifvelse, som, till krono-brefbäringens betungande, nu måste expedieras till den ofta aflägset boende kronofogden; och som denna, i motionärens tanka, kunde betraktas såsom en emellan läns-styrelsen och länsmannen varande obehöflig och onyttig mellanlänk för den oinvigdes ögon endast tjenande att fördröja ärenderna, att förorsaka onödiga kostnader och upptaga en betydlig löne-inkomst; så har motionären föreslagit, att kronofogde-sysslorna, i mån af innehafvarnes afgång, måtte indragas, att Konungens befallningshafvande hädanefter borde omedelbart öfverlemna åt krono-länsmännen alla de åligganden, som de nu, till följd af kronofogdarnes ordres, bestrida, att kronouppbörden likaledes af länsmännen blefve besörjd, att deras vilkor vania förbättrade och lämpade efter tillökningen i göromålen, samt slutligen, att de nu genast må komma i åtnjutande af fri post för sina embetsbref, fastän deras förmän, kronofogdarna, fortfara att innehafva sina befattningar, genom hvilken åtgärd äfven vunnes fördelen af lättnad i den allmogen betungande krono-bref bäringen.
Det juridiska studium är visserligen ganska vigtigt och nyttigt, det förskaffar den studerande kännedom om allmänna stalsrättsliga förhållanden som han derförutan icke kunnat vinna; men det oaktadt kan han icke utan ali särskildt ägna sig åt det fack, som bergsvetenskapen omfattar, vinna den kännedom om alla dithörande förhållanden, som sätter honom i tillfälle att med full sakkännedom bedöma de tvistefrågor, som hittills af bergstingsrätlen varit behandlade. Då nu här icke blifvit satt i fråga att dessa räller skulle bibehållas utan tvärtom alla talare äro ense om att de i deras närvande skick borde indragas, dock under den uttryckliga önskan att man måtte tillse att vid de domstolar dit bergsärenderne öfverflyttas, måtte finnas edsvurne ansvarige tjenstemän all tillgå, hvilka borde deltaga i domsluten, eller åtminstone vara skyldige att för tillfället biträda domaren med sakens utredande och för öfrigt tillhandahålla alla de upplysningar, som kunna vara behnflige för att sälta domaren i tillfälle att afgifva ett rättvist domslut, — så förslår jag sannerligen icke hvarföre man vill sätta sig emot en ålerremiss, sorn åsyftar ett så nyttigt och nödvändigt ändamål, som det ifrågavar:de. Jag tillstyrker lika med de fleste talarne alt ålerremiss af delta betänk. måtte beviljas. O -no" o Hr Akerman: Jag ber Mandet om ursäkt att jag sa ofta uppträder, men antalet af mina motståndare gör det för mig nödvändigt. Jag vill visserligen icke bestrida alt vid bergstingsrätlerne kunna förekomma mål, hvilkas bedömande erfordrar en sådan sakkännedom, hvaraf häradshöfdingen oftast icke är i besittning, men dessa äro undantagsmäl, enär de aldra fleste mål som bergstingsrätterne handlägga äro skuldfordringsärenden på grund 9 H. 37 57S Den 10 Oktober. af förlag, samt brottmål, således af den för hvarje domare vanligaste beskaffenhet; om dä någon gång elt mål förekommer, dervid domaren är i behof af den ofta omnämnde särskilda sakkännedomen, är det väl icke svårare för honom all densamma sig förskaffa än det är vid andra tillfällen dä särskild sakkunskap erfordras.
Det var i detta flödvatten, som fisket egde rum. Efter hemkomsten har Jinretlen-fisken blifvit undersökt af professor F. A. Smitt i Stockholm, som om densamma i ett för Vetenskapsakademien hållet föredrag meddelat, att den tillhör en ny art, åt hvilken prof. Smitt gifvit namnet Dallia delicatissima. En mycket närstående form förekommer på Alaska och har benämnts Dallia pectoralis Bean. För öfrigt äro dessa fiskar närbeslägtade med hundfisken (Umbra Krameri Fitzing), som träffas i Neusiedleroch Platten-sjöarna och i grottor och andra vattenfylda underjordiska håligheter i södra Europa. Märkvärdigt är, att Hundfisk från Tschuktsch-halfön. Dallia delicatissima Smitt. ½ af nat. storl. den europeiska arten anses som oätbar och till och med betraktas med sådan vämjelse, att fiskare bortkasta den, så snart den blifvit fångad, emedan de anse den giftig och frukta, att deras öfriga fiskar skola förderfvas genom beröring med densamma. De anse sig också förnärmade, om man begär hundfiskar af dem.11 Hade vi haft reda derpå, så skulle vi nu ej kunna intyga, att Dallia delicatissima Smitt verkligen förtjenar sitt namn. I början af juli blef marken nästan snöfri, och vi kunde nu göra oss ett begrepp om huru sommartiden den trakt såg ut, der vi tillbragt vintern. Den var just ej intagande. Längst i söder höjde sig landet med terassformiga afsatser till ett berg, af oss kalladt Taffelberget, hvilket visserligen var temligen högt, men icke genom några branter eller djerfva klipputsprång gaf något bidrag till en sådan pittoresk landskapsram, som sällan saknas på de delar af Spetsbergen, Grönland och nordliga delen af Novaja Semlja, som jag besökt; södra Novaja Semlja har åtminstone på de flesta ställen branta pittoreska strandklippor.
Å. 97. U. 4.6. A. 466. — N:o 148. till BorgareStåndet, i anledning af återremiss utaf betänkandet N:o 124. XXV. B. 29. A. 85. — N:o 149. i anledning af återremiss utaf betänkandet N:o 66. XXV. B. 29. A. 85. — N:o i5o. i anledning af återremiss utaf Utskottets betänkande X:o 1 i3. XXV. B. 29. A. 85. — N:o i5i. till Ridderskapet och Adeln, i anledning af återremiss af Utskottets betänkande N:o 68. XXV. B. 2g. A. 85. E. g5. — N:o i52. till BorgareStåndet, i anledning af återremiss af Utskottets betänkande N.o 74, angående köpings-privilegier för Trelleborgs by. XXV. B. 29. A. 85. E. g5. — N:o i53. till Ridderskapet och Adeln, i anledning af återremiss utaf betänkandet N:o g|. XXV. B. 29. A. 85. — N:o 154. till BondeStåndet, i anledning af återremiss af betänkandet N:o 101. XXV. B. 29. A. 86. — N:o i55. förslag till sammanjernkning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, i anledning af 6 punkten af betänkandena N:is 4> och 1 10. XXV. B. 29. A. 86. E. 477- — N:o 156. till BorgareStåndet, 1 anledning af återremiss 3 ( 18 ) af betänkandet N:o 96, i anledning af motioner om inskränkning af landtmanna-seglationen. XXV. B. 29. A. 86.
Frih. o. Landtm., beslöt, att af Ståndets prot:r vid innevartde Ilen 20 Augusti. 325 riksdag, må, likasom vid föregide riksdagar skett, innehållas 350 exemplar till utdelning bland R. o. Ad:s ledamöter samt för archivets räkning. Uplästes till justering och godkändes ett från Exped.Utsk. inkommet under N:o 192, afgifvet förslag till underd. skrifvelse, ang:de föreslagen lindring i belalningsvilkoren för det till upbyggande af Sliftskyrkan i Hernösand beviljade län, äfvensom elt prot.- utdr. innehållande R. o. Ad:s denna dag fattade beslut röride StatsUlskis mern. Föredrogos ånyo och biföllos Statsoch Bevilln.Ulskms d. 18 och 19 dennes pä bordet lagde utlälm: N:o 53, i anledn. af väckt motion om förhöjning i det af postmedlen anvisade bidrag för deligence-inrältningen emellan Stockholm, Götheborg och Helsingborg; och N:o 54, i anledn. af väckt motion om utsträckning af Länsmännens fribrefsrätt. Ånyo föredrogs Statsoch Bevilln:sUtsk:ns d. 18 och 19 dennes pä bordet lagd;» utlåt. N:o 55, i anledn. af väckte motioner, ang:de förhöjning i den lill allmänna barnhuset i Stockholm utgående andel af kortstämplings-afgiften. Frih. Cederström, Rud.: Vid genomläsning af Statsoch Bevilln.Ulskms nu föredragne utlåt., jemte den dervid fogade reservation, har jag för min del icke kunnat fatta annat omdöme, än alt reservanten baft fullkomligt rätt uti sin åsigt af frågan, och att de förenade Ulskm med mindre skäl stannat uti sitt afstyrkande af de i ämnet väckte motioner.
Skuld Utgifter: Rekognosering ••• 13,742: 72. Löner och arfvoden 3,840: — Krigsarkivet * 4,922: 61. Hermelin ska karteverket 333: 80. Militärdito - 3,457: 1. Balans till år 1860: Summa 41,762: 54. — 85 — Elektriska Telegraf-verket, Dess räkenskaper, hvilkas granskning i Kongl. Kammar-rätten ännu icke blifvit afsluta!, redovisa inkomster och utgifter på följande sätt: i :o Anläggningsmedel. Debet. Balans från år 1858: Credit. Utgifter: För telegrafledning mellan Umeå och Rathan 1,215: 73. » telegrafstolpars omsättning och inpregnering 73,886: 28. » telegrafledning mellan Gottland och fasta landet 186,728: 42. » fullbordande af Dalarö telegrafbyggnad 1,680: 22. » materialier 5,622: 29. 269,132: 94. Balans till år 1860: Kontant behållning •••• 8,567: 86. Debet. Uppbörd: Portomedel • 388,761: 98. Sveriges andel i nettobehållningen af korrespondensen å den Sverige och Danmark gemensamt tillhöriga Öresunds telegrafledning 38,559: 94. Af ägaren till Åtvidabergs kopparverk, på grund af Kongl, brefvet den 3 December 1858, levereradt bidrag till telegrafstationens underhållande derstädes 600: Grosshandels-societetens i Stockholm bidrag, jemlikt Kongl, brefvet den 8 April 1859 500: — Hyresbidrag af Köping—Hults jernvägsbolag för sta tionslokalen i Örebro 200: Diverse inkomster 21: Skuld. Utgifter: Aflöning 277,906: 14, Expréskostnader Reseoch traktamentskostnader Telegraflednii.garnes tillsyn och underhåll Ved och lyshållning