Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd häraf och enär Konungens befallningshafvandes oftauämnda utslag endast lemnade det besked, att erforderliga exemplar deraf skulle öfversändas till kronofogden, för att emot lösen tillställas de socknar eller enskilda hemmansägare, af hvilka ä ena eller andra sidan olika påståenden voro utförda, samt det af landssekreteraren, i dess sednare utlåtande uppgjorda förslag, huruledes utslaget skulle kunna med vederbörande kommuniceras, hvarken öfverensstämde med lagligen gifna föreskrifter eller förmådde undanrödja deras för embetsmyndigheler bindande kraft, borde jag äfven fort farande emot icke blott landssekreteraren, utan derjemte landskamererare!!, hvilka begge, i egenskap af Konungens befallningshafvande, afgjort måletj anmärka samt derföre till laga åtal anmäla den emot tydligt lagbud begångna och således ansvariga felaktighet, att utslaget icke meddelat de omständliga föreskrifter i afseende på dess kungörande, hvilka förråberopade cirkulär af år 1823 gåfve vid handen, hvarigenom ifrågavarande väg och brodelnings verkställighet utan tvifvel redan blifvit och tilläfventyrs än ytterligare blefve obehörigen fördröjd. Beträffande derefter den emot landssekreteraren särskildt riktade klagan och hvad i denna del blifvit af mig anmärkt; så ehuru trovärdigheten af landssekreterarens, i dess utlåtande öfver första klagoskriften, gjorda uppgift, att Konungens befallningshafvandes utslag i målet skall varit uppsatt långt förrän den 6 Juni 184-0, då nämnde klagoskrift till mig inkom, i märklig mån förringades genom flera sedermera inlupna omständigheter, ville jag likväl nu, likasom tillförne, antaga denna uppgift såsom med verkliga förhållandet enlig samt inskränkte mig följaktligen till hvad i öfrigt förekommit.
Länet under de sednaste åren gynnats af goda skördar, antalet af de till husbehofsbränning i Länet begagnade pannor, som år 1838, då den första Nyklerhets-Förenungen inom detta Län stiftades, uppgick till 2,920, sedermera blifvit minskadt till 1,646, och att importen af bränvin som sjövägen ankommit lill Helsingland, der de fleste och verksammaste nykterhetsföreningarne äro, blifvit under samma lid inskränkt från 97,503 kanrior, som den utgjorde år 1838, till 79,228 kannor, sorn infördes år 1842. Gerna vill man antaga, att fyllerilasten blifvit mindre allmän, antingen till följd af nykterhels-föreningarnes bemödanden, som varit ganska stora, eller af en under tiden vunnen större upplysning, eller deraf att lasten förut hunnit till en ytterlighet, som åstadkommit afsky för den, eller, hvad sannolikast är, till följd af alla dessa anledningar, såsom gemensamt verkande till målet; och hyses åtminstone nu det hopp att den uppväxande generationen skall bevara sig från en osed, sorn bringat olycka öfver dess fäder. §. 3. När in gar. Jordbruket idkas för det mesta på enahanda sätt, sorn uti föregående berättelser blifvit uppgifvit; och har icke eller, utom hos några tå stånds - 6 personer, förändring uti jordbruks-redskapen ägt rum. Odlingar i större skala hafva allenast af några få possessionater blifvit företagne och af dessa åro de betydligaste verkställde af Herr Brukspatronen Thore Petre å dess egendomar i Ofvansiö och Thorsåkers socknar i Gestrikland.
Hans Excellens Justitie-Stats-Ministern Herr Gunther, Hans Excellens Stals-minislern för Utrikes Ärendena Herr Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Almquist. Chefen för Finans-Departementet, Stats-Rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Kongl. Majus Nåd. Prop. N:o 9. 17 Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående upplåtande af mark å kronoparken Rådaås i Skaraborgs län för en vattenledning till staden Lidköping. Kongl. Majit behagade, enligt Stats-Rådels tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, oell befallde, att nådig Proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer atlålas. Ex protocollo L. L. Fries. Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Nov. 1836, kl. ii f. m. KONGL. MALTS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående försäljning af f. d. Lands höjd inge-Res idens-tom torne i staden Pitea med å dem befintliga byggnader; Gifven Stockholms Slott den 30 Oktober 1856. Sedan Kongl. Majit under den 29 April 1851, på förekomna skäl, beslutat, att Landshöfdinge-residenset i Norrbottens län skulle frän Piteå förflyttas till Luleå, så snart tomt och för ändamålet erforderliga byggnader hunnit i sistnämnda stad anskaffas, och Kongl. Majit derefter, med gillande af hvad Dess Befallningshafvande och Öfver-Inlendents-Embete i berörde hänseende underdånigst hemställt, under den 28 November 1851 dels förordnat, ali de för det blifvande Läns-residenset vid Luleå oundgängliga byggnadsarbeten, beräknade lill en kostnad af 30,194 Ridr 24 sk.
Men det är ej skäl att tiga, då man tror sig tala för en riktig sak, om man också ej kan dermed åstadkomma annat än en påminnelse. Derför har jag yttrat mig nu, och derföre instämmer jag med Frih. Cederström. Hr von Hohenhausens påstående, att 2 Stånd i denna fråga slädnät emot 2, lärer vara ett förhastande, enär R. o Ad. ännu icke beslutat. Emellertid anhåller jag att Ridd.-sekreteraren måtte upplysa, huru saken blifvit afgjord i de öfriga Stånden, Hr Akerman, Fredr.: Vid de tillfällen då vi här hafva baft under öfverläggning frågor om den Schreiberska kuren, hatjag, på grund af den erfarenhet jag vunnit om denna kurmetod, sökt att visa det den ej skulle vara att rekommendera. Det skulle emellertid föra mig alldeles för långt, att nu åter upprepa detta; men det torde tillåtas mig att uttrycka min förvåning deröfver alt då man nitälskar för denna sak, man t. o. m. anser 3000 r:dr b:co nog mycket tilltaget, och att man (som en värd talare yttrat) skulle vara nöjd med om något mindre ansloges. Beklagligen är, som hvar man vet, förhållandet att sådana som äro begifna på fylleri finnas i alla landsorter. I fall man då skulle göra sådana anstalter som nu äro ifrågasatta, så borde väl ingen landsort särskildt gynnas, utan alla borde väl lika lottas; och det blefve ett ganska dyrt experiment, alt i alla län inrätta rum, anskaffa hus, och betala läkare och underhållskostnad och dertill i dagtraktamente omkring 30 ä 40 sk. för hvarje patient. Hvarken 3 eller 30,000 ndr skulle dertill förslå 1 Jag tror derföre, för min del, att man gör bäst uti att bifalla StatsUtsk:s utlåt, sådant som det är. Hr von Hohenhausen: Hvad jag sist anförde i afseende på R. St:s beslut, rörde det betänk, om Schreibers, salig menniskans, kur, som Allm. Besv. o. Ekon.Utsk. lill R.
Det af Fullmäktige, den 29 September 1836, fattade beslut, att, före September månads utgång, inom sig, utse en Ledamot, som, från och med den 25 derpåföljande October till samma dag året näst derefter, komme att ombesörja inspektionen öfver Tumba Bruk, synes icke hafva blifvit under år 1859 iakttaget. § 3. Jemte det Fullmägtige, till åtlydnad af föreskriften i Keglementets 6 §, enligt af vederbörande uppgjorda, fullständiga och verificerade inventarie-förteckningar, sednast den 21 nästlidne Maj förrättat inventering i Bankens alla kassor och öfriga förvaringsrum, hafva Fullmägtige besigtigat Bankens hus och inventarier och dervid förordnat angående den nu verkställda reparationen af det större banko-huset. § 4. Dylik inventering är af Kevisorerne verkställd den 24 nästlidne September, då behållningarne i guld, silfver och koppar befunnos uppgå till följande belopp: Guld. My ntadt: 401 stycken fyrdubbla dukater 1,604 1,662 „ dubbla d:o 3,324 39,472 „ enkla d Myntadt efter 1664 års myntfot: hela Riksdaler 38,528 två tredjedels d:o 14,000 en tredjedels d:o 62,800 en sjettedels d:o 28,800 en tolftedels d:o 10,400 en tjugufjerdedels d-.o 10,400: Omyntadt silfver 9,943,639: 81. Summa Rmit R:dr 14,624,007: 74. Koppars It iljemyn t. Besvär af Bankens embetsoch tjenstemän, <j anförda. Om indragning af ljuspenningar ne för Fullmägtige. Halfårs-upp gifterne. Af äldre prägel, å 1, U -£ och sk 5,452: 72.
Den 10 Juni 1812 167 Uplästes Utdrag af Hedervärda Bonde Ståndets Protocoll för den 4 Junii, med intygande att Riksdagsmannen Jöns Hermansson från Norbottens Län blifvit utsedd till Suppléant i Constitutions Utskottet för Anders Åberg, så länge han vore af sjukdom hindrad. Plenum uplöstes kl. 12, hvarefter på Andra Fördelningen lästes Protocollen, hällne i Stats Rådet öfver .Justitia Ärender för den 17 October 1811, 24, 31 s. m., 7 November. Fördelningen åtskildes kl. 1. In fidem Protocolli Aug. von Hartmansdorff. 168 Bilaga till protokollet den 10 Juni 1812 Pro Memoria.1 I korthet innehåller det till Preste ståndet ingifna Dictamen först, förslag till ändringar eller tillägg vid Constitutions Utskottets sista riksdag aflåtna betänkanden om grundlagarna, och derefter tankar i anledning af Konungens nåd. proposition. a. I Constitutions-Utskottets betänkande föreslås följande ändringar, redactioner eller tillägg: b. 1. §. 2. mom. Periodiska skrifter i stället för Veckoskrifter. c. 1. §. 4. mom. förändras mot slutet på detta sätt: Om Hof Cancelleren är på samma ställe, der Boktryckaren sig befinner. d. 1. §. Af Boktryckaren väl kände, i Sverge boende, bofaste och vederhäftige män. e. 1. §. 6. mom. Periodiska skrifter för veckoskrifter. f. 1. §. 7. mom. Ordet icke i sista meningen flyttas ned till näst framför företer. g. 2. §. 2. mom. Ordet tydligen går ut. 3. §. Orden klart uttryckt gå ut. h. 3. §. 2. mom. Samma ord gå ut. Sanningar sättes i stället för sanning. i. 3. §. Orden klart uttryckt gå ut. Här synes proportionen mellan böterna vara illa beräknad, i jemförelse med följande momenterna. Derföre föreslås här samma straff, som i allmänna Lagen Missg. B. 1. Cap. 1. §. bestämmes för samma förbrytelse. k. 3. §. 9. mom.
(145) begagna preparatet " ålelUns Food ' och har det visat sig, sedan blott en Va flaska däråt begagnats, vara särdeles välgöranLÄRARINNA de, äfven for äldre, hvarför jag vågar ej under 25 år, att undervisa 4 barn, 3 flictill en hvar som lider af ofvannämnda sjukkor på 14, 11 och 10 år och en gosse på 8 med gladt och jämt lynne, anspråkslös och domar med fullt tillit pä det högsta reår i alla vanliga skolämnen, språk och muundervisningsvan i sv. ämnen, språk och sik, önskas till den 1 sept. Den som kan musik, erhåller plats l:ta instundande sepkommendera. tala tyska eller franska har företräde. Betember i enkelt hem i Norrland att underC. T. FREDRIKSON, tyg och fotografi jämte löneanspråk sändes visa barn om 8 - 1 3 år. Sökande, som är till Grefvinnan Wachtmeister, Trolle Ljungvillig deltaga i vård och tillsyn Öfver barÖfvermaskinist. by, Gualöf. nen äger företräde. 99-, Iduns exp. finnes plats på egendom i Generaldepot för Sverige, Norge, Danmark Östergötland (4 personers hushåll) tör N SNÄLL, hederlig och anspråkslös tjä- och Finland. tvänne ordentliga och väl rekommenderade narinna, omkr. 30 år gammal, kan till Bruksanvisning medföljer hvarje burk. flickor. Den ena bör vara kunnig i såväl enklare som finare matlagning, bak och hösten få förmånlig plats sås. ensam i äldre, slakt, den andra i allt hvad till en husjungvänl. fam. om 2 pers. Kunskap i matlagn. frus åliggande hörer, såsom byk och strykoch husl. görom. samt goda rekom. erfordr. ning m. m. Egna rum, hög lön och vänSvar t. » Snäll och duglig » inl. å Sv. Tel.- ligt bemötande Svar till » Fru S. », Bankebyråns annonsafd., Stockholm. berg. (227J OR EN KOKERSKA, kunnig i såväl enklare som finare matlagning, finnes USHÅLLERSKA, skicklig i matlagning, plats ledig nästinstundande 24 oktober.
Högste vomstolens 1le8te ledamöter förklarade sig, uppä de i berörde förslag ankörde skäl, i underdänigket tillstvrka, att den föreslagna vropositione» mä till vikets 8tänder allätas. dustitire-kädet Orekve <7. 8/sa^s yttrade: "^ndamälet med besättning sr att framtvinga tillgängar till gäldande ak skuld, vetta tvångsmedel mä vara nödvändigt kör den större rörelsen, der sträng punktligket är ak vigt, såsom i kraga om vexlar, löpande invisningar oell dylika förbindelser; men mindre bekötligt samt till oell med skadligt s^nes det mig vara att karat gifva vidare utsträckning, eller älven till den kändelse, dä gäldenär vid utmätning befunnits sakna tillgäng, ^.nses gäldenären dervid kalva undanstuckit egendom, star det kvrdringsegareu öppet att försätta konom i concurs, osli Lon§/. Kaj./, 1V4ckr§a />ro/>or,2,on, IV: o 44. 23 såmedelst framtvinga alla bans tillgängar.
Öfriga under nionde hufvud-titeln uppförda anslag, uti hvilka någon förändring icke blifvit ifrågasatt, har Utskottet föreslagit till samma belopp, som tillförene, på sätt bilagde tabell närmare utvisar. 53:o. I öfverensstämmelse med hvad Utskottet uti dess betänkando N:o 51, angående beräkning af statsverkets inkomster, tillstyrkt i afseende å indelda räntor och lionderiy föreslår Utskottet, att Rikets Ständers godkännande af denna hufvud—titel, med bifogade tabell, icke må lägga hinder i vägen för verkställighet af de beslut, Rikets nu församlade Ständer kunna fatta i fråga om allmän förenkling af indeldaräntorna och tionden, eller deras i mer eller mindre mån skeende indragning till statsverket. Stockholm den 4 April 1851. Reser - iStats-Utskottels Utlåtande, N:o 90. 33 Reservationer: vid 10:de oell flera följande punkter, af grefve Mörner, C. G.: vDå, vid reglering af utgifterne under 9:de Hufvudliteln, de många voteringarnes alltid ovissa och till följd deraf äfven i viss mån nyckfulla resultat i en del punkter ledt till beslut, som synas mig icke till hvarandra stå i det någorlunda afvägda förhållande, som af omständigheterne varit påkalladt, har jag, så väl för att inför allmänna vettets domstol freda mig från misstankan att hafva bidragit till dessa, enligt min åsigt, mindre rigtiga beslut, som för att möjligen kunna i ett eller annat deraf bereda rättelse, trott mig böra anmäla följande reservationer: Vid 10 punkten angående revisor Nyström. Då revisor Nyström redan är på indragnings-stat uppförd för den lön, som åtföljt den tjenst, hvilken han innehade vid Allmänna Magazins-Direktionens upplösning, och han dessutom, såsom ännu i tjenst varande kammarskrifvare inom Kongl.
Folket, de lägre tjenstemännen och tjenarne i enskilda hus äro fortfarande klädda i japansk drägt, dock utan att bära svärd, hvilket numera är förbjudet. Många bland folket hafva äfven utbytt den gamla besvärliga japanska hårklädseln mot den beqväma europeiska. Under samtalet efter middagen erbjödo sig ministrarne att göra allt hvad de kunde för att vår vistelse i landet skulle blifva behaglig och lärorik. Framstående främlingar bemötas alltid väl i Japan, och en särskild nämnd lär finnas tillsatt för anordnandet af deras mottagande. Detta har på visst håll väckt missnöje, och kort före vår ankomst spreds en kungörelse af ett hemligt sällskap, som hotade att, om ej ändring skedde, döda en af ministrarne och någon bland de främlingar, som firades på ett, efter det hemliga sällskapets förmenande, öfverdrifvet sätt. En bland mina japanska vänner lofvade mig ett aftryck af kungörelsen, men han höll ej sitt löfte, troligen emedan det var omöjligt för den oinvigde att komma öfver den farliga skriften. Den 13 september var stor middag anordnad för oss af Germaniska klubben under ordförande af fotografen Andersen. Salen var festligt prydd med flaggor och för tillfället gjorda teckningar af Vega i olika, mer eller mindre äfventyrliga lägen bland isen; matsedeln syftade på våra öfvervintringsförhållanden o.s.v. En mängd tal höllos, stämningen var munter och upprymd. Den 15 september hölls en stor fest i Tokio, anordnad af Tokio Geographical Society, Asiatic Society of Japan och German Asiatic Society. Till lokal för densamma hade man valt den stora salen i Koku-Dai-Gaku, en stor byggnad af sten, omgifven af vackra träd, hvilka för tillfället voro upplysta med en mängd brokiga papperslyktor. I festen deltogo äfven några japanska damer, klädda i europeisk drägt. Jag satt bredvid ordföranden prins Kita-Shira-Kava, en ung medlem af kejsarhuset, som någon tid tjenat i tyska armén och talar ganska bra tyska.
Någon lön begär man naturligtvis icke, ty är det något, som behöfves, sänder pappa ett » rek » vid första ord därom. Säg mig, du unga, oberoende flicka, skulle du vilja gå in på att i ditt eget hem utföra det arbete, som du nu gör hos främmande människor, på samma vilkor d. v. s., mot endast fritt vivre? Icke sant, du ville det ej, och om dina föräldrar föresloge dig något så- dant, skulle du anse dem för hårda och hjärtlösa; men tänk då på dig själf och besinna, att du stänger vägen för andra, obemedlade kvinnor, som icke hafva några föräldrar att fly till, då penningbehofven och bekymren komma, och att du tvingar dem att arbeta på samma, för dem så hårda vilkor. Och du bildade, fattiga kvinna, som står ensam i världen och är tvungen att försörja dig själf, sätter du så föga värde på din arbetskraft, att da erbjuder den för så riDga lön som fritt vivre? Har du icke kraft att söka dig en mera lönande sysselsättning, en sysselsättning, som kan inbringa dig icke blott bröd för stunden, utan som på samma gång kan vara en, om också knapp, så dock säker utkomst för hela lifvet, äfven då du är oförmö- gen att längre arbeta? Sök med allvar och ihärdighet och var viss på, att du skall finna en sådan till sist. Tänk på, hvad kampen gäller — tänk på din ålderdom! Nu går du dag efter dag, år efter år och väntar på ett obestämdt något, som hoppet gycklande tillhviskar dig, och drömmer om oberoende och en sorgfri framtid, men att göra något själf för att ernå detta, det mäktar du icke — och tiden går. En vacker dag står du där med ögat skumt och ryggen värkbruten, utan kraft att längre kunna deltaga i kampen, utan en samlad sparpenning, utan hjälp, och då kan det ju hända, att vår Herre är så nådig och låter dig lägga ditt trötta hufvud till hvila, men det kan också hända, att du dessförinnan för en tid får nöja dig med fritt vivre — på fattighuset. Ärade läsarinnor!
Med afseende å den betydliga tillväxten af bref, tidningar, paketer nr. in., sorn med posterna numera fortskaffas, samt i betraktande af de ökade utgifter, hvilka Postverket, hufvudsakligen till följd af den förhöjda skjutslegan, måste vidkännas, hafva Revisorerne ansett sig böra uttala den åsigt, att om posterna, åtminstone då böcker och paketer befordrades, blefve, när tillfälle dertill gåfves, med ångfartygslägenhet transporterade, den vinst deraf skulle uppstå, att, jemte det posterna sålunda understundom tidigare framkoinme, transportkostnaden minskades och lindring i de skjutsskyldiges besvär jemväl bereddes. §. 7. På sätt Stats-utskottets vid sednaste riksmöte afgifna utlåtande N:o 30 jemväl innehåller, har Kongl. Majit, den 30 Oktober nästlidet år, förordnat, att af Postverkets, åren 1815, 1816 och 1817, hos Norska statsverket tillkomna fordran, 16,485 R:dr 4 sk. 2 rst., en summa af 8,798 Rulr 4 sk. 11 rst. skulle från Norska Postverket utbetalas; hvilket förhållande, i afseende å medlens inbetalning, till nästkommande Revisorers kännedom meddelas; skolande, i följd af det nådiga brefvet, återstoden utaf fordringsbeloppet i räkenskaperna afskrifvas. — 56 — §. 8. Af räkenskaperna hafva Revisorerne funnit, att kostnaderna för postångfartygen i allmänhet, men för ångfartyget Nordstjernan i synnerhet, varit under revisionsåren särdeles betydliga. Tvenne utgiftsposter hafva särskilt fästat Revisorernes uppmärksamhet.
Hvad II fodret angår, har det under längre tids regn på många ställert med svårighet kunnat skördas och till god» heten funnits försämradt, Angåend» Malmöhus Län anföres, ätt inbergningen blifvit väl fulländad, men ätt afkastningen i det hela ej utfallit lika fördelaktig, som Halmen fyllt Ladorna ; Att Höstsäden varit jeranogd, men mindre gifvande, Vårsäden i flere orter svag och ärternä kring Malmötrakten icke säkra till utsäde; Att antagas kan, dst Rågen, och Kornet gifva 5te till 6te, men Hafraii och Trindsäden 4de till 5te kornet. Halmtillgången och Höj-ångsten hafva deremot varit förmånliga, och den tilltagande Potatoes -planteringen förmodas skola ansenligen minska åtgången af Spannemål till bränvinsbränning. Efter berättelsen ifrån Hallands Läri skall sädesväxten i allmänhet och särdeles Vårsäden varit ganska god; Rågen dock icke så gifvande, som förväntats, och något deraf, äfvensom en del Korn och Ha fr ci måst fugtiga i Ladorna införas. Trindsädet, som likväl ej så allmänt nyttjas, skall mycket lidit af långvarig väta ; Och Potatoes skörden ej motsvarat det hopp, man gjort och Ekon. Utsk. Betänkanden. gi sig derom. Ilo'/ångsten skall deremot varit mycket förmånlig och bättre än förlidet år> ehuru på mångå ställen illa inbergad. Landshöfdingen anser undsättning af Råg nödig för Länet, innan nästa Höst, till ett ungefarlig t belopp af 1200 Tunnor, fördelade på Länets Mägaziner i Hälmståd och Varberg. Uti Götheborgs och Bohus
Stipendier 900: Utgifter år 1864. Pensioner • 1,475: — Stipendier • 765: — Kadetters underhåll 682: 50. Balans till är 1865. Fondens tillgångar och fordringar 72,816: 29. Balans från år 1861. Fondens tillgångar och fordringar 11,868: 90. Inkomster år 1862. Räntor 566: — Inkomster år 1863. Inkomster år 1864. Summa Rdr Rmt 13,636: 37. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 16 Oktober 1865. J. L. Bogeman. Räkenskaper för åren 1862, 1863 och 1864, Kredit. Balans frun ur 1861. Fondens tillgångar och fordringar 71,049: 78. Inkomster år 1862. Inkomster år 1864. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 16 Oktober 1865. J. L. Bogeman. 44 Sammandrag af Tersmedenska Fondens Debet. Utgifter år 1862. Pensioner Extra utgifter Arfvode Afskrifning: Innehållen Bevillning . Utgifter år 1863. Pensioner — Utgifter år 1864. Pensioner Extra utgifter Arfvode 675: 88. 75: — Balans till är 1865. Summa Rdr Rmt 18,810: 58. Sammandrag af Stjemcronska Fondens Debet. Utgifter år 1862. Pensioner Extra utgifter Arfvode Afskrifning: Utgifter år 1863. Pensioner 1,085: — Extra utgifter ... 8: 88. Utgifter år 1864. Arfvode • 100 Balans till år 1865. Kredit. Balans från år 1861. Fondens tillgångar och fordringar 16,293: 27. Inkomster år 1862. Inkomster år 1863. Inkomster år 1864. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 16 Oktober 1865. J. L. Bogeman. Credit.
Skrifvelse N:n 491. sin del helst vilja förorda det af Öfverstålhållare-erribetet föreslagna högre beloppet, emot hvilket icke heller hos Serafimer-Ordens-Gillet någon anmärkning förekommit. Hvad åter beträffade den nja Hospilals-inrätlningens årliga utgifter bade Sundhels-kollegiiim dels uppgjort ett särskildt förslag lill aflöningsstat, utgörande en medelväg mellan de af General-direktören och Öfverstållare-embetet föreslagna, dels ock för utspisningskostnadens beräkning antagit en särskild grund, lill följd hvaraf denna utgiftspost skulle blifva ej obetydligt högre än hvad General-direktören, men lägre, än Ölverslållare-embetet antagit, upptagande Sundhels-kollegium på grund häraf del nya Hospitalets årliga utgift till 51,635 R:dr R:mt. hvilken beräkning Serafimer-Ordens-Gillet jemväl ansell vara närmast öfverensstämmande med verkliga förhållandet, sä vidt sådant nu kunde bedömas. Den brist, som härvid skulle uppstå, och hvilken mäste genom särskildt anslag fyllas, vore åter genom en från Ofverslåthållare-embelels skiljaktig beräkning af palienlernes afgifter, anlagen af Sundhels-kollegium till 6,000 och af Serafimer-Ordens-Gillet till omkring 7,000 R:dr R:mf.