Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Antingen mäste de hafva enskild förmögenhet, eller påräkna biförtjenster, eller ock rent af svälta, såvida de äro för samvetsgranne fly till orättmäliga utvägar. Jag anser således att dessa motioner förtjena ett helt annat afseende än derpå blifvit fästad!, synnerligen dä jag besinnar, att af desamma, ellofva till antalet, icke mindre än utta blifvit väckta af ledamöter inom det hederv. BondeSt., hvarest annars, af lätt insedda skäl, en särdeles benägenhet för ökade anslag icke plägar finnas, eller bör kunna finnas. Denna omständighet mätte bevisa, att allmogen, som står i den närmaste beröringen med kronofogden och länsmannen, klart insett behofvet af förbättring i dessa tjenslemäns aflöning. Jag skulle således tro, att en återremiss af denna punkt bör af R. o. Ad. beviljas, och alt Utsk. kunde föreslå ungefäti. följande: att en, mot motionärernes förslag någorlunda lämpad summa ställes till K. M:s nåd. disposition, för att, der verkligt och trängande behof pröfvas vara för handen, antingen till någon del eller lill fullo, ifrån nästa års början bevilja de föreslagne eller andra löneförbättringar, som befunnits högst nödvändiga; att dessa utgå som arfvoden intilldess en allmän och definliv lönereglering hunnit verkställas, samt utan prayudicium eller berättigande i afseende å den sednare. Hr von Rosen, Georg Ludv.: Ehuru jag med den erfarenhet jag äger, nogsamt känner behofvet af förbättrade lönevillkor för landtstatens lägre betjening, kan jag likväl ej annat än gilla hvad Utsk. föreslagit med hänseende till de framställningar, som af enskilde motionärer blifvit gjorde; ty med all aktning för hvarje motionärs afsigt, tror jag likväl icke det vara rätt alt partiell höja vissa löner, under det man afvaktar en allmän lönereglering. Jag kan likvisst icke bestrida Frih. Palmstjernas begäran om återremiss, på de grunder han framställt, men Utsk. kunde ej framträda med ett sådant förslag som hans.
Jag befarar, att resultatet häraf skall blifva, alt de, som icke kunna lida att se de fattiga svälta ihjäl, gifva allt hvad de äga, undet det att andra gifva intet. Den siste talaren har sagt, att genom inrättande af en andra instans, målen icke till så stort antal som nu skulle komma till K. M., hvilket förhållande han ansåg utgöra ett skäl för inrättandet af ett Ecclesiastik-Kolhm. Della ändamål är ju redan vunnet genom dessa måls öfverllytlning till Kammar-R:n såsom andra instans. Frå - 208 Den 1 September. gan är helt enkelt, huruvida de hädanefter skola i andra instansen gå till Kammar-Rätten eller till Ecclesiastik-Deparhtet eller något af de öfriga. Jag tror, alt de hädanefter, som hittills, böra gå till Ecclesiastik-Deparhtet, men om de lämpligare kunna förläggas till Civileller Just.-Depart:lel, är något, hvarom jag icke vill yttra mig, just till följd deraf, att jag icke vill taga initiativet i organitionsfrågor. Hr von Hartmansdorff har sagt, alt en stor fördel af ett Ecclesiastik-Kolhm skulle vinnas derigenom, att i ärendernas behandling skulle upkomma en continuitet, men icke destomindre innehåller motionen, alt ledamöterne i delta Kolhm skola vara ambulatoriska, och efter 2:ne års förlopp ombytas. Jag tror, att continuiteten skall komma alt lida betydligt härpå. Flere försök med ambulatoriska platser hafva varit gjorda, men alltid misslyckats, och man har förr eller sednare måst återgå till fasta platser. Af de här anförda skälen har jag icke blifvit öfvertygad om nyttan och nödvändigheten af detta Kolhm, hvarföre jag fortfarande yrkar afslag å Betänk. Hr Tersmeden: För att besvara några af Gr. Sparre nu sednast gjorda anmärkmr, har jag begärt ordet. Gr:n har sagt, att de religiösa rörelserna voro af för ömtålig art, alt lämpligen böra behandlas af de lunga kollegiala formerna, samt att kyrkan icke borde anses sora en gren af förvaltningen.
Den vise Manu säger: » Vill en dygdig maka blifva delaktig af sin mans salighet, så må hon ej göra något, som misshagar honom, hvarken så länge han lefver med henne ej heller efter hans död. Mannen drager henne då till sig i sin himmel! Den otrogna makan däremot, » säger den vise Manus, » förlorar i denna världen sin ära och återfödes efter sin död i djurgestalt och förföljes med allehanda sjukdomar! » En kvinna får ej heller, enligt bramaismen, gifta om sig, äfven om mannen förskjuter henne eller gifter sig med en annan. Ja, genom ett missförstånd af en vers i Vedaböckerna stadgades det sedermera, att makan skulle brännas på den aflidne mannens bål. I en af Vedahymnerna, som föreskrifver ritualen vid likbegängelser, heter det, att » mödrarna, betäckta med sina dyrbaraste smycken, skola ' gå först — agré — fram till bålet, frimodiga, utan sorg o. s. v. » Genom en förfalskning i texten läste man sedermera agné Först sedan den äkta texten blifvit utgifven och erkänd i Indien, har det lyckats engelska regeringen att hämma denna ohyggliga plägsed. Det är ej blott de äldsta indiska skrifterna, som frånkänna kvinnan individuel tillvaro efter döden; äfven judarnes heliga böcker frånkänna kvinnan en odödlig själ. Moses säger: » Den kvinna, som edeligen lofvar något, är ej skyldig att hålla sin e d! » Ä r ej detta att förklara henne utan själ! Och den judiske filosofen Philo säger om kvinnan i sina kommentarier till gamla testamentet: » Kvinnan är endast en misslyckad man! » De gamle romerske skriftställarne voro ej heller artigare mot kvinnokönet än forntidens öfriga skalder och tänkare. Äfven de trodde föga på, att kvinnan var begåfvad med en odödlig ande. Den sympatiske Virgilius t. ex. gifver ej en enda kvinna plats i de » Elyseiska fälten » i sitt berömda epos: Aeneiden. Han tror således ej, att en kvinna kan blifva » salig » efter döden! Hvad under då, o m den kvinnohatande greken Aristophanes också delade denna uppfattning!
Föredrogs å nyo Kongl. Maj:ts den 6 dennes aflåtne, och den 8 derpå följde f. m. på bordet lagde Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer om valet af ett Hemligt Utskott; och anmodade Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken Herrar Electorer, att i morgon sammanträda, för att utse Ledamöter uti nämde Utskott. Den 10 December f. m. Friherre Boije s Fredrik: Till en början får jag äran nämna, att den Motion jag går att göra ej har till föremål något ökadt Stats anslag, utan blott rörer en enskild industrigren. Den torde till och med framdeles kunna föranleda till besparing för Staten. Hvarefter Friherre Boije uppläste följande: Vår tid har varit utmärkt af bemödanden att skydda yttrande rätten, att befordra den allmänna bildningen, att gynna näringsfliten genom dess befriande från de fjättrar, som fordna dagars missförstådda välmening pålagt henne. Svenska Lagstiftningen har med värma omfatta-t dessa ämnen, och jag vågar således hoppas, att det föremål, hvarpå jag önskar fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet, ej skall anses oförtjent deraf, emedan det står i det närmaste samband med dem alla tre. De upplystaste Nationer hafva insett skådeplatsens verksamma inflytande på sederna, på nationalandan och den allmänna sinnesodlingen; vården om denna stora moraliska vehikel till de andeliga statskrafternas utveckling har också derföre ingått i Styrelsernas angelägna omsorger, och till och med på sina ställen sammansmält med religionen. Det gifves nu intet hyfsadt Land, der man icke egnar Theatern det Den 10 December f. m. 265 skydd och det understöd den förtjenar, och äfven Sveriges Ständer hafva ej undandragit henne det. Anslag för Kongl. Theatern har utgjort en stående artikel i Statsbudgeten, och vid det ökade anslag, som Ständerne vid sista Riksdag erbjödo Kongl. Majit, fastades den underdåniga önskan, att Kongl. Majit måtte täckas deraf lemna Theatern det bidrag den kunde behöfva. Sådant har äfven skett.
Då den ifrågaställa kommunikationslinien medelst antingen jernväg eller kanal komme icke allenast att afhjelpa de nu befintlige svårigheter för malmtransporten från grufvorna i Lindes och Nora bergslager, samt för varutrafiken i allmänhet inom en del af provinsen Nerike, utan ock att, genom en iättad tillgång å malm frän nämnde grufvor, bereda väsendtliga fördelar åt bruksägare inom flere andra trakter af Riket, finner Kongl. Maj:t Statens biträde till vinnande af berörde syftemål böra kunna af vederbörande intressenter billigtvis påräknas, hvadan Kongl. Maj:t, sorn på ofvan upptagne skäl anser företrädet böra lemnäs åt jernvägsanläggningen, men att, då de hittills i Riket utförda jernvägsföretag icke blifvit understödde med anslag utan återbetalningsskyldighet, utan endast med amorteringslän till belopp, motsvarande ungefär hälften af den beräknade kostnaden, enahanda förhållanden nu äfven bör äga rum, härmed i nåder föreslår, att derest ett bolag varder bildadt för anläggande af en jernväg för hästkraft eller mindre lokomotiver mellan städerne Örebro och Nora, nämnda bolag må, emot skyldighet att utföra arbetet i öfverensstämmelse med den plan Kongl. Maj:t i nåder kan komma att fastställa, af allmänna medel erhålla ett lån, stort Två Hundra Tjugufem tusen Riksdaler banko, på enahanda vilkor, som i allmänhet blifva för lika beskaffade låneunderstöd af Rikets Ständer bestämda. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra OSCAR. J. F. Fåhreeus. Utdrag af protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 21 Januari 1851. Närvarande: Hans Excellens, Justitiae-Stats-Ministern Herr Grefve Sparre. 8 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, JW 30. Stats-Räden: Fåhreeus, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg och Grefve von Flaten.
Belänkanden: M 12, i anledning af väckt motion om ändring af 28 Kap. 7 § Byggningabalken i fråga om ansvar för försummelse att utgöra skjuts; och M 15. i anledning af väckta motioner om förändring af gällande föreskrifter angående tiden för fullföljande af besvär i ekonomiska och administrativa mål. S D. Föredrogos Lag-Utskottets Betänkande och Memorial: M 5U i anledning af väckta motioner om ändring af lagens bestämmelser angående tiden för fulllöljande af vad och besvär emot utslag, meddelade af Underrätt å Gotland Bifölls. M 52, i anledning af återremiss af Lag-Utskottets Betänkande M 34, öfver väckta motioner om förändrad lagstiftning angående förvaltningen af omyndiges egendom samt kontrollen å förmyndare Lades till handling arne. JVs 53, i anledning af återremiss af Lag-Utskottets Betänkande M 37, öfver väckta motioner om förändrade stadganden i afseende å böters förvandling. Lades till handlingarne. 328 Prot.-Utdrag den 26 Maj 1866. M 54, i anledning af återremiss af Lag-Utskottets Betänkande M 38, öfver väckta motioner om ändringar i kont urslagen. v Lades till handlingarne. Från Hogo. Preste-Slåndel. S. D. Sedan Preste Ständet vid behandling den 19 dennes af Stats-Utskottets Memorial JVi 95, med förslag till sammanjemkning eller voleringspropositioner, i anledning al Riks-Ständens skiljaktiga beslut uti åtskilliga hågor rörande anslagen under Riks-statens Åttonde Ilufvudtitel, beslutat tillsvidare uppskjuta pröfningen af 13 punkten uti berörda Memorial, företogs nu till slutligt afgörande sagde punkt, och godkände Ståndet för sin del IJtskottets deruti algifna yttrande.
Från II ög 1 o fl. Ridderskapft och Adeln.' S. D. Öppnades Ridderskapets och Adelns Herrar Electorers lista till val af Utskotts-ledamöter; och befanns hafva blifvit utsedd till ledamot i Expeditions-Utskottet, efter JN:o 2,268 Herr af Wannqvist 3 Fredric 3 sorn afsagt sig sin befattning i nämnde Utskott, N:o 77 Friherre Rhebinder 3 Fredric Wilhelm. S. D. Remitterades till Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten Friherre Cederströms3 Anders 3 den 8 dennes på bordet lagda motion om förändrade stadganden, med afseende å Corrections-inrättningarne och fängelserna i Riket, tillika med de i anledning deraf denna dag afgifna yttranden. S. D. Remitterades till Constitutions-Utskottet en i den ordning, 29 §. Riksdags-Ordningen föreskrit'ver, af Stats-Utskottet, genom memorial N:o 4, anmäld anledning till anmärkning emot Stats-Rådet och Föredraganderne för Kammar-, Krigssamt Handelsoch Finance-Ärendena. S. D. Biföll Ilögloflige Ridderskapet och Adeln Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 12 dennes e. m. på bordet lagda memorial angående ökad betjening. S. D. Remitterades till Statssamt Allmdnna^Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Friherre Sprengtporten 3 Jacob Wilhelm3 den 12 dennes e, m. på bor - 32 Prat. Uldr. d. 15 Februari 1840. det lagda motion, angående mantals-penuingarnes användande för fattigvårdens hellof, tillika med de i anledning deraf samma dag och nu afgifne yttranden. BancoUtskottet : Herr von T rotts } Emil, den 12 dennes e. m. på bordet lagda motion, angående förändrade bestämmelser, i afseende på Svenska mynt-enheten, tillika med de i anledning deraf samma dag afgifne yttranden.
Maj:t måtte täckas under den form, som för ändamålet kunde finnas mest lämplig och på de vilkor, som kunde betingas, för Svenska Statens räkning upptaga ifrågavarande lån eller kreditiv samt ställa detsamma till Fullmägtigés i Rikets Ständers Bank disposition, att, enligt de af Rikets Ständer uti 30 § af Banko-Reglementet derför gillia bestämmelser användas; Så har Kongl. Majit till Rikets Ständers omfönnälda underdåniga anhållan lemnat bifall och derefter uti Kådigt Bref den 9 nästlidne Februari, jemte tillkännagifvande, att aftal om ett lån å 9 millioner Mark Hämburger-Banko, motsvarande 3 millioner R:dr Silfver, under den 29 föruto-ånome Januari blifvit af Svenska Re 7 O O geringens dertill utsedde ombud, Kommers-Rådet Th. Willerding och Protokolls-Sekreteraren C. G. Gervin, i Hamburg träffadt med Handelshuset Salomon Heine och Nord-Tyska Banken, till Fullmägtige öfverlemnat det derom afslutade kontrakt, lydande i Svensk öfversättning som följer: “Emellan Herr Salomon Heine i Hamburg och Förvaltnings-Rådet för NordTyska Banken dersammastädes, det sednare representeradt genom tvänne af dess medlemmar, Herrar I. C. Godeffroy & Son och Ferdinand Jacobson å ena sidan och Kongl. Svenska Regeringens, genom särskild fullmakt den 31 December 1857, dertill bemyndigade Ombud Herrar Kommers-Rådet Theodor Willerding och Carl Gustaf Cervin å andra sidan 11 har nedanstående Låne-Kontralct blifvit afslutadt samt, i enlighet med derför öfverenskomne bestämmelser, uppsatt och utfärdadt. § 1. Kongl. Svenska Regeringen upptager, med Rikets Ständers den 30 December 1857 meddelade samtycke, ett lån å Nio Millioner Mark Hamburger-Banko, motsvarande Tre Millioner Silfver Species, hvilket lån utgör en Konungariket Sveriges omedelbara förbindelse och statsskuld. § 2.
Det förträffliga programmets olika n u m m e r, hvilka åsågos af en så stor publik, s o m bekvämligen k u n d e rymmas kring d e n stora bassängen, gingo alla m e d ypperlig precision. Prinsessan I n g e b o r g m e d uppvaktning bevistade uppvisningen från början till slut o c h deltog lifligt i d e applådsalvor, hvarmed d e n förtjusta publiken gång på gång hälsade d e olika vattenprestationerna. I d u n s fotograf sökte m e d sin kamera för vår läsekrets ' räkning fånga några af de mest karaktäristiska numren, m e n o g y n n s a m m a belysningsförhållanden lade sig tyvärr hindrande emellan, så att endast ett par af bilderna befunnos någorlunda lämpliga för reproduktion. D e båda illustrationerna framställa: d e n ena en scen från herrarnes t o r n h o p p n i n g, den andra en dylik från damernas. Det är^en centralkyrka i korsform, täckt af ett brutet barocktak, m o t hvilket hufvudfasaden reser en h ö g gafvel m e d tillhörande kampanil. Den första bilden förflyttar oss till Paris under det senaste anarkistupploppets dagar. V å r andra illustration återger maitre Labori såsom konvalescent o c h tillsammans m e d sin hustru i professor Baschs trädgård i R e n n e s, åhörande sin sekreNär vi gånger, hade vi börjat » obotlig » uppsats en hel o c h g å t t s a m m a v ä g till s k o l a n, LABOBI SOM KONVALESCENT I PROF. BASCH ' s TRÄDGÅRD. att — 6 — I D U N 1899. När j a g sedan en dentligt presentera att länka ihop kunde. lilla äfventyret berättar gen med märkvärdigt, varning hatten d e t i n t e d ä r f ö r, att för inträffade. D e n första en liten f ö r att tanken att kvar V i trifdes m i g att g e oss ut komma hem. lada.
Derför sätter sig här ett större antal valmän i rörelse, och som valbarheten till detta stånd är jemförelsevis mera utsträckt, står det äfven fritt att välja mellan ett större antal kandidater. Då landets intelligens är koncentrerad i städerna, hvilkas bästa förmågor framkomma ur valurnorna, så är följden häraf, att borgareståndet blir väl sammansatt af dugande och skicklige män. Här är det också som en sant frisinnad politik har sin hufvudhärd. Våra partiförhållanden är det dock i främsta rummet, som bidraga att gifva valen till borgareståndet så stort lif och intresse. I representationen hafva hittills de begge hufvudpartiema, fennomaner och antifennomaner, varit jenm-starka. Medan nämligen ridderskapet och adeln samt borgareståndet äro antifennomanska, beherskarfennomanin preste-och bondestånden. Minoriteterna hafva hittills varit mvcket fåtaliga i alla fyra stånden. Vågskålen står sålunda i jemn-vigt, och de begge partierna hålla hvarandra i schack. Men det ena af dem, fennomaneme, är icke tillfredsstäldt med detta sakernas tillstånd. Deras hufvudsträfvan går ut på att uttränga motparten från allt politiskt inflytande, och för att lyckas, gäller det främst att vinna pluralitet vid representationen. De drömma sig derför en tid, då borgareståndet tillhör dem, och under förväntan härpå göra de stora ansträngningar för att närma sig detta mål. Lätt har man dervid uträknat, att under nu gällande valordning dessaplaner hafva alls ingen utsigt till förverkligande. Hos oss har nämligen den politiska rösträtten i borgareståndet varit grundad på den kommunala taxeringen. Ju flere skattören en person påförts, dess större antal röster har lian haft vid valen. Nu har det visat sig, att de förmögnare klasserna öfver hufvud taget äro motståndare till fennomanin, som förnämligast har stöd hos de lägre befolkningslagren. För att göra det möjligt för desse att gifva utslaget vid städernas val, begynte man yrka på, att ingen, huru högt han än vore beskattad, finge afgifva mera än 25 röster.
Memorial, angäende nödige Boningsoch Embets-rum eller ökade byreomedel för Konungens Befallningshafwande i Stockholms räN. klt S. D. Pä lika satt som Wällost. Borgare-Ständet rit! ankommit Prototolls-Utdrag den 28 sistlidne Februarii sig utlätit wid pröfning af Stats-Utstottets den 17 i samma manad afgifneiMemorial angäende denätHögwörLige Prcste-Ständet pä behaglig rid förlänte Spannemäl, dcflöt Bonde-Ständetatt bifalla Utskottets förstag , med tillägg att hos Kongl. Masit skulle i underdänighet anhällss det undersökningen om bestaffenhctcn af Presterskapets berörde inkomst sä tidigt warder werkstäld, att Riksens Stander, efter inhämtad fullständig kännedom om detta ärende, mä kunna det samma wivi nästkommande Riksdag till slutlig pröfning företaga. ^ »upra. S. D. Uti BondeS-tändct föredrogs Allmänna Beswärsoch Occonomie-Utskottets utlätande den 7 dennes öfwer förckomnc anmärkningar wid Utstottets förra Betänkande angäcnde Kronostjntsen. Vt supr». S. Bonde-Ständet gillade hwad HöglostStatsUtffottct, i Memorial den 16 bennes, yttrat, angående Herr Uctt. Li»r!e8nn8 Motion i afseende pä den wid 180A ArS rewision öfwer Riksgälds-Contoircts ^ förwaltning yppade fräga om löontrolleuren Scdenberg, befordran, ve LUPIZ. S. D. Till afKörande företogs Höglost. Stats-Mstotkets Memorial under den rZ Dlid>>e Februarii, meddeladt i anledning af samtelige Riks-Ständens, ätcrremisi af Utstottetts förut afgifne Betänkande om ett ärligt underhäll för den äterstäende delen af Finsta Armeen:
S. D. Föredrogos ånyo och lades till handlingarne Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer: iM 98, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande 3M SO; JV2 99, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande M 58; och IM 100, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande JV2 66. S. I). Föredrogs och remitterades lill Stats-Utskottet Rikets Ständers år 1862 församlade Revisorers berättelse, angående verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1860. S. D. Föredrogs utdrag af Höglofliga Ridderskapet och Adelns Protokoll den 4 dennes, innefattande dels nämnda Riks-Stånds för dess del fattade beslut, det skola Rikets Ständer tillsätta ett särskildt Utskott, bestående af fyra Ledamöter af hvarje Stånd för att handlägga Kongl. Maj:ts nådiga Proposition med förslag till ny Sjölag, dels inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att i samma beslut sig förena. Inbjudningen antogs och Protokolls-utdraget lades till handlingarne. Från Hederv. B onde-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Expeditions-Utskottets förslag till Rikets Ständers un derdåniga skrifvelse, M 41, i anledning af Kongl Maj:ts nådiga Proposition, angående statspension åt Öfversten m. m. Herr Friherre Nils Ericson, jemte ett från Vällofliga Borgare-Ståndet ankommet Protokolls-utdrag, JVe 218, innehållande inbjudning till Med-Stånden, alt förena sig uti förstnämnda Stånds beslut, att godkänna samma förslag, med uteslutande af följande deri förekommande ord: »utan något så beskaffadt vilkor, som Eders Kongl. Maj:ts nådiga Proposition innehåller och utan anlitande af jernvägsbyggnadsmedleu». 264 Prot.-Utd.rag Skrifvelseförslaget blef af Ståndet godkändt och inbjudningen Indes till handlingarne. S. D.
Med föranledande häraf och då det vore af största vigt att det tillfälle blefve begagnadt, hvilket till rigtande af Svenska Statens numismatiska samlingar nu erbjöde sig och sent eller aldrig torde lika fördelaktigt återkomma, har Akademien hemställt i främsta rummet att det förra af de alternativa förslagen mätte antagas, men derest den derför erforderliga summan skulle anses nog betydlig, att det andra alternativet kunde gillas, hvarigenom Myntkabinettet komme att af Spaniens mynt från så väl äldsta tider som medeltiden och nyare tiden erhålla en sä betydlig tillvext, att icke något annat Myntkabinett, åtminstone ej i Norra Europa skulle i denna del kunna dermed täfla. Kongl. Maj:t, som i öfvervägande tagit hvad sålunda förekommit och handlingarne i öfrigt innehålla, vill härmed föreslå Rikets Ständer att till inköp af de delar utaf framlidne Kammarherren Lorichs myntoch medaljsamling, hvilka, enligt hvad ofvan nämndt är, äro för det Kongl. Myntkabinettet af största vigt att erhålla och finnas uti det sednare bland de alternativa förslagen angifnn, bevilja det derför erforderliga belopp, 17,832 Riksdaler. De till detta mål hörande handlingar skola till Rikets Ständers Statsutskott varda öfverlemnade, och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Gifvet som ofvan. CARL C. J. Thyselius. 8 Kongl. May.ts Nåd. Proposition JV? 67. Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden, hållet inför Hans Mayl Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 30 Januari 1863 Närvarande: Hans, Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans, Excellens Herr Statsministern för Utrikes-ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.