Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Transport 180,000 1,201,133 33 1,381,133 33 145 2 Till beredande af arbetsförtjenst medelst anläggande af en allmän häradsväg mellan Pajala by och Juunosuando samt en farväg mellan nämnda by och Kengis bruk inom Pajala socken af Norrbottens län 55,000 55,000 Summa 180,000 — 1,256,133(33 1,436,133 33 linder Sjunde Ilufvudtiteln : 146 1 Till arfvoden åt Jordeboks-kontorets tjenstemän 24,700 18,000 24,700 18,000 263,543 500 V , 2 „ bestridande af kolonien S:t Barthelemys förvaltningskostnader ... n 3 n godtgörande af åtskilliga af Statskontoret under förskottstitel bestridda utgifter 263,543 64 64 4 „ fortsättning och vårdande af Kamereraren Carl Sandbergs historiska och kamerala samlingar 500 Ö Summa 263,543 64 43,200 306,743|64 Under Åttonde Ilufvudtiteln: 147 V 1 2 Till tjenstebiträde inom Ecklesiastik-departementets expedition vid handläggning af ärenden rörande presterskapets lönereglering „ förbättring af komministrars, kapellpredikanters och socken-adjunkters 3,000 — 3,000 10,000 30,000 — 6,000 10,000 30,000 — v> 3 „ löneförbättring utöfver minimilönen, 400 B,:dr om året, åt examinerade folkskolelärare Transport 3,000 — 43,000 46,000 —■ Hör till Stats-Utskottets Memorial, 1865 1866, N:o 135, 2 10 StatsUtskottets Memorial N:o 135. § och moment i det nya reglementet. § morn.
R:dr mindre än skilnaden i anläggningskostnaden emellan nyssnämde jernvägslinier, anser Ivommittéen, såväl med afseende härpå, som på det större gagn orten skulle hafva af en från norr mera utsträckt segelled (alldenstund de varor, som här hufvudsakligen transporteras, äro skogseffckter och andra tyngre, på segelled med större fördel transportabla produkter, hvarjemte den från den tillstötande Vester-Dalelfven kommande timmeroch trävarurörelsen äfven, genom dessa arbetens utförande, kunde befordras, hvartill kan läggas, att jernvägen sålunda närmar sig den odlade och folkrika Tunaslätten), linien emellan Falun och Forshufvud äga ett afgjordt företräde. Då nu denna nordligast belägna del af statens föreslagna stambanor, nämligen emellan Falun och Forshufvud vid Dalelfven, måste ställas i direkt förbindelse med Gefle-Dala jernväg och böra utföras med lika stigningar som denna, eller 1 på 60, så finner sig Kommittéen underdånigst böra föreslå, att äfven denna bana samt dess framtida underhåll och trafikerande, på de vilkor som med Gefle-Dala jernvägsbolag kunna öfverenskommas, till detta bolag öfverlemnas, för att i sammanhang med dess bana administreras. 95 Genom åstadkommande af denna jernväg emellan Falun och Forshufvud samt segelledens iståndsättande i Dalelfven till Siljan, hvarför sammanräknade kostnaderne uppgå till endast 1,858,847 ll:dr, erhåller hela det inre af Dalarne, jemte en af dess mest befolkade delar, en hastig och beqväm samt länge af behofvet påkallad förbindelse med hafvet, hvarigenom såväl Gefle-Dala jernvägs som statens Norra stambanas trafik måste vinna en högst betydlig tillväxt.
Enligt hvad Kongl. Maj:t redan, uti Dess Nådiga Berättelse om Rikets Styrelse, tillkännagifvit, har den i sammanhang med Allmänna Magazins-Inrättningens upphörande föreslagna anläggning af DistrictMagaziner i de norra Länen, Fahlu och Wermlands Län, endast till en mindre del vunnit framgång. Jemtlands Läns invånare hafva väl nästan allmänt förklarat sig villige att på föreskrifna vilkor inrätta dylika Magaziner, och dertill begärt ettlånebidrag af 20,000 Tunnor Spannmål; men för verkställigheten halva hittills mött hinder i anseende till liqviden af Länets be - Kongl. Majds Nådiga Propos. No 4^- 2 3 tydliga undsättnings-skuld och säkerheten för Lånebidraget. Härom hafva förnyade undersökningar blifvit på Kongl. Maj:ts Nådiga Befallning i orten anställda af dertill förordnade serskilde Comiterade, hvilkas afgifna berättelse blifvit, jemte öfriga handlingar i ämnet, remitterade till StatsContoirets underdåniga utlåtande; efter pröfningen hvaraf Kongl. Maj:t blir i tillfälle att slutligen vidtaga de åtgärder, som leda till befordrande af meranämnde allmänt nyttiga och isynnerhet för Jemtlands Län vigtiga anstalt. De till Kongl. Majit afgifna underdåniga berättelser om förra Allmänna Maga^j zins-Inrättningens förvaltning under den senare tiden, hvilka redan, till större delen, blifvit till trycket befordrade, ådagalägga, att Fonden hvarje år haft förlust, härrörande dels af omkostnader i och för sjelfva utredningen och dermed sammanhängande realisation af tillgångarne samt halance-posters afskrifning, dels afHufvudBoks-värdenas nedsättning till öfverensstämmelse med verkliga pris, dels ock af de löpande utgifterna för aflöningar, Expectance-arfvoden och Pensioner m. m., samt af den kostnad Fonden fått vidkännas i och för spannmåls-rörelsen för Statsverkets räkning, till hvars betäckande den ?4 Kongl. Ma/.-ts Nådiga Propos.
Af samma anledning och på lika sätt får äfven Utskottet såsom alternativ framställa, huruvida förslaget till ändring uti 110 § RegeringsFormen, om bestämmandet af pluraliteten vid omröstningar inom Riks-Stånden, enär fråga kunde uppstå att ställa under tilltal eller beröfva sin frihet en Riksdagsman för dess gerningar och yttranden i Riks-Stånden eller något Riksens Ständers Utskott, bör till afgörande nu upptagas eller uppskjutas. Ytterligare får Utskottet, af samma skäl, såsom alternativ hos Riksens Ständer anmäla 34 § Riksdags-Ordningen, om Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets befattningar, och ett i anledning deraf på bordet hvilande förslag till förändring deri genom ett tillägg vid §:ns slut, ledande till större tydlighet i afseende på verkan af måls remisser till Utskott och deras ytterligare behandlingssätt. Vidare föreslår Utskottet Riksens Ständer att till afgörande upptaga förslaget till ändring i 38 § Riksdags-Ordningen, innehållande stadgande, att alla omröstningar inom Riksens Ständers Utskott skola förrättas per capita, och ej ståndsvis. Slutligen trodde sig Utskottet till afgörande vid denna Riksdag böra anmäla förslaget till ändring i 56 § Riksdags-Ordningen, rörande motions-tidens inskränkning till En månad efter Riksdagens början, hvilken beräknas ifrån den dag Konungens Proposition om Stats-Verket till Stats-Utskottet blifvit öfverlemnad. Med afseende så väl å de §§, som Kongl. Maj:t i dess Nådiga Proposition anmodat Rik - Memorial N:o 1. 728 sens Ständer att afgöra, som å dessa nu af Constitutions-Utskottet föreslagna, får Utskottet vördsamt erinra, att derest Riksens Ständer, genom de beslut de häröfver kunna komma att fatta, skulle stadga någon ändring i vissa delar af nu gällande Grundlagar, i sammanhang med dessa nya stadganden, de öfrige Grundlagar, som innehålla dylika föreskrifter eller dem åberopa, äfven måtte undergå en lika lydande förändring.
Nämnd i vederborandes närvaro vid Ådelforss hällne undersökning vore utrönt att Ådelforss Egendom med tillhörande Lågenheter i flerehanda afseenden blifvit vanskötte och missvårdade samt att i synnerhet Guld"Werksrörelsen derstädes under de sednare åren, långt ifrån att, på ett med ArrendeContractets ändamål och innehåll förenligt sått, underhållas och utvidgas, deremot fått Stats-Utskottets Betänkanden. *7 fått dels genom en förminskad Malmbrytning och vatten uppfordring, dels ock medelst Kok verkens inskränkning samt Slammoch Amalgamations Inrättningens iråkade bristfälliga tillstånd i betydlig män aftaga och förfalla, hvarigenom ock det bestämda årliga Arrende beloppet, enligt hvad Kammar Advocat Fiscals-Åmbetet uppgifvit och styrkt, icke kunnat af Guldtillverkningen på stället åstadkommas, utan måst af Arrendatorn genom inköp af annat Guld fyllas och ersättas; hvilket förhållande Ofver - Directeuren Hildström uti sin afgifne förklaring ej eller sökt vederlägga; fördenskull och då Arrende-Contractet om Ådelforss, af den 27 Mardi 180E uti 3 och 14 §. uttryckligen stadgade: att Arrendatorn vore pligtig afbörda den bestämde Arrende afgiften med sådane Du~ cater, som han skulle låta slå af Guldtillverkningen vid Idelforss, utan att samma Ducater af andra få inköpa, såsom den säkraste Controll, att han enligt ändamålet af Controllet med ospard flit och omtanka, samt nödig omkostnad fortsatteförsöken efter Guldmalm och dertill nyttjade de vid Guldverket varande Hemman och Lägenheter samt att Arrendatorn, emot uppfyllande af detta med flere uti Contractet 2 18 Stats-Utskottets Betänkanden. upptagne vilkor och förbehåll, skulle oförkränkt få detsamma under den beståm da tiden åtnjuta och begagna; hvaraf alltså ostridigt följde, att enar Arrendatorn nu funnits hafva åsidosatt de skyldigheter , hvarmed Arrende-råttigheten varit förenad, Kongl.
Rikets innevånare i den nion, verklig förmögenhet dertill lemna r tillgång, anser Utskottet, lika med hvad som blifvit yttra dt uti dess vid 1828—-1830 årens Riksdag afgifne Betänkande N:o 54> Litt. A., 20 Bil. till Stats-Vtskoltets Utlåtanclej No 64' hvilket till upplysning, i afseende å nu ifrågavarande afgifls tillkomst och grunden för dess utgörande, åberopas, sig icke kunna någon förändring uti Sterbhus-afgiften tillstyrka; Och lära Rikets Ständer besluta, huru med behandlingen af motionen, i de delar, som icke tillhöra Stats-Utskottet, bör förhållas. Stockholm den 23 April 1840. Emot detta beslut har reservation blifvit anmäld af Hr Moberg, som förklarade sig instämma, i hvad motionären anfört. Litt K. Ank. till Exp. Utsk. den 23 April, kl. 4 e>;i. Utlåtande, angående beräkningen af vacance-afgiften för oroterad jord samt framställning om dess återförande till Bevillningen. (I. A.) Ifrån Bonde-Ståndet har Stats-Utskettet fått emottaga en utaf Riksdagsfullmägtigen F. von Zweigbergk ifrån Skaraborgs
af alla gamla svikna förhoppningar, som jag sökt gräfva ondt än han, och som äro mamma främmande... Det är en skön konsekvens, tycker jag! FRU GERMAN. Mamma hjälper så många andra, som gjort mera så ömt. De förebrådde mig ju, att jag höll mer af din bror än dig... Just derför är det så svårt. SIGRID. Paus. Sigrid stiger upp. Du är hård och bitter, Sigrid. Jag älskade honom Skall mamma gå i kyrkan nu? FRU GERMAN. Ja. Hon stiger upp och börjar sätta på sig hatt och kappa. Lina kommer från vänster. VÄRFLOD LINA. Pastorn. FRU GERMAN. Bed honom stiga in. Lina går. SIGRID. Mamma... FRU GERMAN. Ja? SIGRID. Var inte ond på mig, mamma... FRU GERMAN. Jag är inte ond på någon, Sigrid. SIGRID. Förlåt mig! Hon omfamnar modern och kysser henne. FRU GERMAN. Så ja, min flicka, det är glömdt nu. SJÄTTE SCENEN FRU GERMAN. SIGRID. PASTORN. Pastorn kommer från venster, kyrkklädd, med en pappersrulle i handen FRU GERMAN. God morgon, PASTORN. FÖRSTA AKTEN PASTORN. Redan till kyrkan? FRU GERMAN. Pastorn vet själf hur svårt det är att få plats, när PASTORN predikar. PASTORN. sol och värme. Åh... Nå, kanske i dag. Vi ha ju riktigt vårväder, FRU GERMAN. får det inte vara en kopp? Aprilväder, PASTORN Pastorn tycker ju om kaffe, PASTORN. för Magdalenahemmet. Vi ha revisionssammanträde i morgon. Men jag ser, att jag kommer för sent. FRU GERMAN. Tack... Jag kom egentligen hit med räkenskaperna inte PASTORN följa med hit hem efter gudstjänsten och äta middag? PASTORN. Vi kunna ju göra det i eftermiddag i stället. Vill Tackar... men... FRU GERMAN. Inga men! Nu först en kopp kaffe. Sigrid...
En Lag behof? wer ingenstädes och alldraminst i Swerige stiftas, som tilldelar en Orts Befälhafvare rätt att gwäfwa wäld med wäld. Den föreslagna Martial-Lagen kan ej hafva för afsigt, att i detta afseende öka en Regerings magts emedan det ej behöfves. Propositionen, föranledd af den i Swerige oerhörda händelsen att en samlad folkhop begått ett mord , och likasom twungit Militair-styrkan att skingra dem, synes mig hufvudsakligen hafva det lofliga ändamäl, att Dä Regeringen wid sädane tillfällen utom all twiswel är berättigad att anwända all styrka till ordningens återställande, föreskrifter mätte finnas örn sädana mätt och steg, hvarigenom den, bwilken i oredan är oskyldig, kan forma att rädda sig undan den olycka, som-billigen träffar den brottsliga. Det är ur en sädan synpunct jag tror att det till Riksens Ständer öfwerlemnade Förslaget bör betragtas, emedan det är med afseende därpä som Lagen böe stiftas. Ridö. och 2ld. Pe. N:o Ist, 40. Hwak Zo6 Den 29 September. Hwar och en som gör mäld ä enskilda eller offenteliga Personer eller deras egendom, kan gripas och häcktas; och den angripne äger förswara sig, om nödigt är med angriparens dödande. Militairen är enligt sin tjenst särskilt pligtig att gripa dem, hwilka ä gator och kstsintliga platser, där Militair är förlagd, be§ä wald och olagligbeter. Om den öfwerfalles, eller möter mttwärn, da den förrättar sin skyldighet, äger den rätt att opäsalt nedergöra de mötsträfwige. Desie grunder äro lika tillämplige pä en enda Jndividu och pä smärre folkhopar, som pä de större. Tillämpningen blifwer derföre enahanda, ellwad folkhopens styrka öfwerstiger denwanliga wagtens eller ej. Det beror ej pä folkhopens storlek om mäld sär nyttjas eller ej.
På : t lind af hvad sålunda är vordet upplyst och anfördt, tillstyrker Utskottet alt Rikets Ständer bevilja de begärda förhöjningarne i beklädnadsanslaget för Marin-regementet roed 4,722 R:dr 92 öre, för de 400 i flottans tjenst nu anställda matroser, med 6,000 R:dr samt för det antal skeppsgossar, för hvilket beklädnads-anslag i nu gällande stat är afsedt, eller 280 gossar, med 2,377 R:dr 2 öre, eller tillsammans ett belopp af 13,099 R:dr 94 öre; hvaremot Utskottet, som afstyrkt Rikets Ständers bifall till Kongl. Majtts förslag, så väl röraodo matros-korpsens tillökning med 200 man som antagande af ytterligare 20 skeppsgossar, hemställer, att de för nämnde manskaps beklädnad äskade summor, nemligen for matroserne 12,000 R:dr och för skeppsgossarne 966 R:dr 98 öre, icke må af Rikets Ständer anvisas. 31:o. Sedan Utskottet sålunda till pröfning förehaft de i Kongl. Maj:ts nådiga proposition under rubrikernz aflönings-stalerna och malcrielen förekommande frågor, får Utskottet här anmäla en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskottet remitterad, motion af Herr Ridderstad, C., hvilken, jemte åtskilliga erinringar beträffande tillståndet inom flottan, så väl i afseende å löne-anslagen som rörande befordrings-systemet och med understödjande af Kongl. Maj:ts nådiga proposition i de delar, densamma åsyftade afhjelpande af de anförda missförhållandena, före slagit »en grundlig revision af flottan och de till flottan hörande staters löner,» hufvudsakligen med hänsigt till de lägre gradernes och företrädesvis gemenskapens allöningsvilkor.
N:o 86. dighet och boställs-innehafyarens löneindelning leranäs oförändrade, derest berörde qvarnränta, sora inginge i Arnäs boställsränta, blefve derifrån i jordeboken utbruten och särskildt påförd qvarnen, med anteckning att boställs-innehafvaren, i stället för att uppbära densamma, egde åtnjuta fri förmälning af ofvanberörde spanmålsbelopp, på hvilket sätt och med vilkor i öfrigt, dels att boställs-hafvaren skulle blifva ansvarig för de räntor och besvär, sora ålåge 1/36 mantal Gullsjö och beräknats till 3 R:dr 25 sk. 5/1 s rst., dels ock att nämude hemmansdel öfverginge (ill kronooch Arnäs qvarn till skattenatur, Kollegium i underdånighet tillstyrkt bifall till ifrågavarande utbyte, före hvars verkställighet Kungsborgs bruksbolag dock borde åligga, att hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i behörig ordning styrka hemmansdelens gravationsfria beskaffenhet. Efter hvad sålunda förekommit har Kongl. Majit täckts i Nåder föreslå Rikets Ständer, att till det ifrågaställda bytet, uppå de af Kungsborgs bruksbolag erbjudna och utaf Kammar-kollegium i öfrigt föreslagna vilkor, samtycka; och får Stats-Utskottet, som funnit dessa vilkor antagliga, tillstyrka Rikets Ständer, att bifalla hvad Kongl. Majit i berörde hänseende nådigst föreslagit. Stockholm den 28 Mars 1854. STOCKHOLM, tryckt hos J. W. l/mdbery, 1854. Ank. till Exp. Utsk. d. 3 April 1854, kl. 1 e. m.
Dessutom är Borgen släld Den 9 November f. m. 35 för dea ifrågavarande skulden, och jag kan icke inse något skäl, hvarföre man skall skänka hort hvad man redan har i händerna. Grefve von Hosenj Axel: Jag har ej annat skäl lill bifall å Utlåtandet, än hvad Utskottet sjelf anfört. Nu lika som vid förra tillfället detta mål förevar, skall jag söka hålla mig vid den punkt af Utlåtandet, att Billquist, som år 1812 trodde sig vara befriad från denna anmärkning, ej fick veta af den förr än år 1820, då de båda Bolagsmännen redan uppgifvit sina stater. Det starkaste skaij utom att hans hus är så intecknadtj att, om denna summa uttogs, han icke mera kunde försörja sin familj, ärj att Kongl. KammarRätten, denna anmärkare öfver Kronans rätt, har funnit sig föranlåten alt understödja B i 11 q vists Nådeansökning. Ridderskapet och Adeln torde icke illa upptaga, om jag uppläser denna punkt af Utlåtandet, så lydande: Uti häröfver af Kongl. Majit infor dr adt Utlåtande liar slutligen Kongl. KammarRätten den i3 Octoher sistlidet år i underdånighet hemstält> att, enär nu mera af hvad sorn till Utslagets verkställande vöre tillgjordt, kunde ungefärligen slutas till Billqiiists tillgångar att c.rsättnings-beloppet gälda, hans underdåniga ansökning måtte komma under Nådig pröfning samtj i sådant fallj attj med Nådigt 49 H. 3* 36 Dcu 9 November f. m. afseende A de af Billqvist anförde ömmande omständigheter, honom af nåd måtte förunnas eftergift af Kongl. Maj:ts och Kronans andel, om icke af hela det ådömde beloppetj åtminstone af så stor del derutaf, som skolat drabba Sclierlander och Sparrgren för deras delar, om hos deni dertill funnits tillgäng. Detta tror jag hafva föranledt Utskottet till den framställning, som i slutmeningen blifvit gjord.
Det är icke gifvet att, genom förhöjning af skatten, äfven priset å varan blir förnöjdt, ty det är tillgång och efterfrågan, som bestämma detta pris. Jag tror derföre, att, om det är stor tillgång på varan, producenten blir nödsakad att sälja densamma äfven med förlust. Han kan nemi. icke uppbringa priset mer än till en viss grad. Jag bar endast velat nämna detta såsom ett rättfärdigande af min åsigt, att bränvinsproduktionen möjligen ej kan bära den högre skatt, som blifvit påyrkad. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder bade yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan och dels att It. o. Ad., med afslag derå, måtte besluta, att algiften för bränvinstillverkning skall förböjas från 60 öre till 75 öre för hvarje kanna, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades många nej, jemte några ja, och sedermera propos. på afsl3g å samma hemställan och bränvinsskattens förhöjning från 60 öre till 75 öre pr kanna, hvilken propos. besvarades med många ja, jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. 19:de §:ns text. Gr. Mörner: Sedan R. o. Ad. bestämt att bränvinsskat ten skall höjas från 60 till 75 öre, får jag anhålla att ordalagen i denna paragraf måtte i öfverensstämmelse dermed varda förändrade. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. bifölls §:n, med den förändring, att siffran 60 utbyttes emot siffran 75. § 20. Usk:ts hemställan och förslag till §ms text. Gr. Hamilton, Malcolm Walter: Efter det beslut, R. o. Ad. nu fattat, hoppas jag att intet hinder måtte möta för 100 Den 6 Maj e. m. att bränvinsproducenten må befrias från att eriana skatten i förskott, en börda, som varit af den mest tryckande och betungande natur.
En ny sedelflod öfversvämmade landet, diskontrörelsen utvidgades, och straxt efter det gifna moratorium följde 1818 års konkurslag, med bibehållande af alla grundfel från sina föregångare, och i samma anda följde en ny, 1830, samtidigt med de ifriga förberedelserna till 1834 års realisation. Djupt måste man beklaga, att inga åtgärder då vidfogos till återgång från det i början af seklet införda systemet af lån mot personel borgen och med rätt till omsättning. Detta system, vidrigt till sin princip, stridande mot allt begrepp om rörelsens fordringar och i sina yttersta verkningar undergräfvande familjelyckan, välståndet, enskilda rättskaffensheten och offentliga moralen, har, tyvärr, sedermera allt vidare utgrenat sig. Systemet, som växte, och fick fast fot i principerna genom Filial-Diskonterne, Banko-Diskonten och Låne-Kontoren, inympades på Privat-Bankerne, icke endast i utläningsväg, utan äfven medelst Kreditiv-rörelsen, hvilken i ganska många fall icke annat varit än en under förändradt namn bedrifven utlåning mot borgen. Det har erhållit en ytterligare utsträckning genom Hypotheks-Föreningarne, hvilka icke förkastat att på fiktiva papper med personlig borgen sprida de penningar, dem fastigheterna temporärt icke kunnat absorbera, samt slutligen mångenstädes ingått såsom utlånings-maxim uti de så menskovänligt tänkta Sparbankernas rörelse. Ingen förkastelsedom är för sträng öfver detta system, denna näringarnes vampyr, denna kräfta för nationens moralitet och välstånd; inga uppoffringar äro för stora, för alt utan skakningar derifrån återkomma till en nyttig och rationel diskontrörelse. Emedlertid har sedan 1834 myntvärdet varit fast och orubbadl.
Hos Kong!. Maj:t har Magistraten i Jönköping, å stadens vägnar, i sammanhang med förslag till ny tomlreglering efter den staden år 1854 öfvergångna eldsvåda, i underdånighet anhållit, att, för underlättande af denna reglering och synnerligen lör att utan alltför betungande kostnad för staden förskaffa tjenliga bvggnads-tomter åt dem, som genom berörda reglering förlorade sina gamla tom ter, till ersättning hvarför staden för närvarande icke kunde anvisa annan, än den söderut från staden emellan Munksjön och Rocksjön belägna mark, af sank och för bebyggande högst otjenlig beskaffenhet. Kongl. Maj:t måtte bereda staden upplåtelse af det emellan vestra förstaden och Lillsjön liggande, Kronan tillhöriga f. d. fästnings -området, så vidt det icke vore för allmänt ändamål behöfligt. Kongl. Maj:t, som under den 2 Augusti berörda år i Nåder gillat och stadfästat en aT staden uppgjord plan för reglerande af tomter, gator och torg m. m., uti såväl den gamla staden, som vestra förstaden, har sedermera till Nådig pröfning förehaft stadens underdåniga anhållan om dispositionsrätt till f. d. fästningsområdet. Härvid har förekommit, alt Chefen för lngeniör-Korpsen, hvars underdåniga utlåtande, i fråga om f. d. fästnings-områdets upplåtande till staden, Kongl.
Sammanlagda beloppet af årslöner har uppgått till 5,520 kronor, deraf högsta lön som betingats varit 900 kronor för Iararinna, som utgått från seminarium, och liigsta lön 100 kronor för Iararinna &amp; t mindre barn. Flere upplysningar om förbundets verksamhet och syften hafva begärts, afven hafva fiirfrågningar ingått om inträdesfordringar till Telegrafen, Posten och Högre Lararinneseminariet, samt om arbetsornråden, såsom konditoriyrket, m. m. l person liar anmält sig till inträde i sjukkassan, och för slipendiefonden ha utlemnats 64 listor, deraf 31 återsändts. Flere af S k h e s tidningar ha, till största delen afgiftsfritt, intagit annonser för filialens räkning. Utgifter. Saldo frAn år 1887 . Gåfva af fröken Silow 10: Platsförmedlingsafgift . 154: 6 0. Understöd från Centralbyriin . 266: 67. - Annonser 27: - Lön åt förestandarinnan 250: - Skrifmaterial - 6: 6 7. Postporto och telegram 40: 19. Diverse Bil. Sjukkassans verksamhet har under året fortgått och utvidgats pk satt foljande siffror utvisa: Delegarnes antal, som vid 1887 års utgång var 96 hade vid slutet af 1888 höjt sig till 136. För kassans kapitalstallning, utgifter och inkoiiister redovisas i kassaförvaltarens rapport. Under året har ett sammanlagdt belopp af kronor 694: 6 0 sasom sjukhjelp utdelats. Kassans expedition har hållits öppen i Fredrika-Bremer-Fdrbundets lokal en gang i veckan. I afseende p&amp; intriide i kassan galler fortfarande: ntt kvinnor tillhörande de kategorier, för hvilka kassan närmast varit afsedd, utan vidare vinna inträde under förutsiittning af rent läkarebetyg; att för inträdessökande med kvalificeradt läkarebetyg afgörandet ligger Iios de tre läkare, som tillhiira styrelsen; samt att i öfriga fall styrelsen i sin helhet afgör.