Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kungörelsen den 11 December 1857, tillagda rätt att, på i dessa författningar stadgade vilkor, sjelf bestrida honom åliggande skjutsning i vanlig tur, skall qvarstå, så länge för skjutsens ölvertagande på entreprenad bidrag till entreprenören ännu begäres från den skjutsskyldige; att postföringsskyldigheten må från jordbruket skiljas, emot åliggande för posthemmannen att fullgöra de oriera, från hvilka de hittills varit i sin egenskap af posthemman befriade, samt, såsom följd deraf, posthemmanen tillförbindas att, i likhet med Den 28 Mars f. m. 33S andra, i skjutslag indelade hemman, deltaga i det allmänna skjutsningsbesväret, såsom detta kommer att utgöras; att skjutslagen, så väl i stad som å landet, sådane de nu äro eller framdeles blifva indelade, böra bekosta skjutsningens bestridande genom entreprenad; dervid statsverket dock vill komma skjutslagen till hjelp med j i entreprenadkostnaden; att, i afseende å kungsoch krono-skjutsningsbesväret, annan ändring icke bör vidtagas, än att hvarje skjutsskyIdigt hemman i riket förklaras böra i kungsoch kronoskjutsning deltaga, derest detsamma icke är helt och hållet eller i viss mån från kronoskjuts befriadt, eller ock fortfar att utgöra gästgifverieller post-skjutsen såsom natura-prestation; att förslaget till reglering af befordringen utaf post och resande, samt till gäldande af den derför erforderliga kostnad, godkännes med följ:de rättelser: i 36:te §:n tillägges meningen »eller ock af skjutslaget» efter orden »å någondera sidan;» 40:de §:n bör lyda: »Af de ersättningsbelopp, som i följd af upprättade kontrakt om skjutsningens bestridande å bipostvägarne skola till entreprenörerne derstädes utgå, erlägges skjutslagets andel på det sätt vid gästgifvaregårdar, der entreprenad egt rum, hittills öfligt varit, hvaremot statsverkets andel utbetalas utfästa»; att vid slutet tillfogas: »Ofvergående stadgande. § 42.
Banco emot 4 procents ränta oeh 2 procents årlig afbetalning å Capitalet, för hvilket lån således tili Banken årligen ingått 1000 R:dr, hvarigenom berörde lån nu minskats till circa 11,000 R:dr, men Kyrkans inkomster icke räckte till bestridand» af berörde utbetalning jemte öfriga utgifter, utan Staden måst, i och för uppfyllandet häraf, underkasta sig taxering, omförmälde lån, i likhet medhvad vid i8a3 års Riksdag beviljades för Bankens lån till Stadens Rådhus, omsättas till det belopp, detsamma utgör efter nästa gång skedd inbetalning, och så väl räntesom capitalafbetalningen derefter beräknas och erläggas, än äfven, att, i anseende till de kännbara kostnader, hvilka Staden Uddevalla skall fått vidkännas i anseende till flere gånger, genom extra RådhusRält, skedt förnyande af den inteckning, hvilken, utom serskild af Stadens Borgerskap, en för alla och alla för en, iklädd ansvarighet, blifvit leornad till säkerhet för det lån, stort 28,000 R:dr Banco, hvilket vid 1812 års Riksdag från Banken beviljades till uppbyggande af Rådhuset i nämnd» lidi, till JU. Bet, Nio 42, Stad, af hvilket län nu äterslode circa i5,ooo R:dr, inteckningsrättigheten för ifrågavarande lån målte få förfalla, och sålunda Banken, som för lån liil öfrige Städer ansell sig cga fullkomlig säkerhet uti den ansvarighet Stadens Borgerskap en för alla och alla för en ingått, åtnöjas med allenast sistnämnde säkerhet jemväl för detta lån. Enar återstoden af det till Uddevalla Stads kyrka år 1823 beviljade lån, genom en omsättning, under de af Hr Forssberg föreslagne vilkor, skulle komma att helt och hållet iklädas naturen af ett nytt lån, men Rikets Höglofl.
Sedan Utskottet numera från direktionen öfver Banko-diskontverket cmottagit närmare utredning, rörande beskaffenheten af de fordringar för balanserade öfverräntor, hvarom Utskottet uti Berättelsen N:o 68, angående förrättad revision af diskontverkets räkenskaper, förmält sig framdeles skola till Rikets Ständer yttrande afgifva, har Utskottet derutaf funnit ådagalagdt, att, för de öfverräntor, som Banko-Utskottets Utlåtande, N:o 83. 11 2 22 st., från allmänna diskont-fonden utgifne, och under åren 1826 till oell med 1841 till betalning förfallna lån finnas balanserade, med tillsammans banko Hulr 10,857: — 5., efter det alla lagliga indrifningsåtgärder blifvit fruktlöst vidtagna, någon vidare afbetalning, än den, som verket redan tillgodokommit, icke är att förvänta j äfvensom att enahanda förhållande eger rum med de öfverränlor på tillhopa R:dr 280: 3. 6., som qvarstå å tvenne mot hypothek af publika papper utgifna lån. I sammanhang härmed har Utskottet till pröfning förehaft en af direktionen öfver låne-kontoret i Götheborg gjord hemställan, att återstående öfverräntorne ii 10 st. derstädes upptagne lån måtte, med sammanräknade R:dr 4,525: 47. 9., få afskrifvas.
I alla fall skulle detta alltför hardt drabba en stor mängd näringsidkare. Jag hemställer derföre, att R. o. Ad. icke måtte antaga denna § utan, i stället, följande stadgande: ”1 mindre bränneri får pannerymd ej understiga 10 k:r, 2 k:rs kokrum oberäknad!.” Hr von Koch: Först får jag anmärka, att jag anser kok rummet böra borttagas, såsom K. M. föreslagit, och hvilket jag anser föranleda till reda i författningens tillämpning. Jag ville icke nu dermed uppehålla, men önskar att framdeles också få yrka någon nedsättning i den afverkningsförmåga, som blifvit beräknad, när vi komma dit. Jag hade tänkt äfven vid denna § försöka att något hejda våldsamheten i öfvergångsåtgärderna, men efter det motstånd mina föregående förslag i denna riktning rönt, skall jag f. n. afstå derifrån. Gr. von Platen: För att besanna den förutsägelse, som Hr von Hartmansdorff nyss gjorde, anhåller jag, att sedan R. o. Ad. beslutat en inskränkning i afseende på en sak, som skulle verka ofördelaktigt på de stora bränneriernas tillverkning, R. o. Ad. måtte besluta att antaga Utsk:s förslag äfven här. Jag tror, att det står i full conseqvens det ena med det andra, och sedan man har tagit detta steg att göra inskränkningar och icke, såsom jag enskildt skulle önska, gifva full frihet, så tror jag del vara nödvändigt alt bär göra de inskränkningar, som äro föreslagna. Det är visserligen uplyst att ett stort antal pannor skulle blifva obrukbara, men om jag mins rätt, så är detta icke mer än 9,000. Således är största delen pannor bibehållen, hvarföre jag tror att den föreslagna förändringen kan antagas. Hvad åter angår det förslag i fråga om kokrummet, som af en annan värd talare blifvit bragdt å bane, så tror jag det kan vara temligen likgiltigt huruvida man'täger det ena eller det andra. Jag anhåller derföre äfven här om bifall till Utsk:s förslag. Hr Hjärne:
Då emellertid allmänheten ännu icke är van att förskaffa sig sådana obligationer, och då handeln dermed ännu icke blifvit ut - Deu 26 Maj e. m. 487 bildad, fordras, att vid deras första uppkomst ställa så till, att någon finnes, sorn köper och säljer dem. Detta kunna privatbankerna, ty de måste finna detta vara öfverensstämmande både med deras eget och ortens intresse. Jag tror äfven, att K. St:rs bank bör anses pligtig att medverka till den goda saken, att sätta landet i tillfälle att kunna förse jordbruket, landets hufvudnäring, med inhemskt kapital till undvikande af utländsk skuldsättning. Härför påräknas icke ett sådant användande af bankens fonder, som kan bringa bankens säkerhet i fara, ty det erfordras blott en liten del af de fonder, som hittills användts till filialbankerna och i fastighetslånerörelsen; och då kan det icke sägas, att man vill taga något från den del af bankens fonder, som alltid bör vara tillgänglig, på det banken må kunna när som helst genom indragning af lånefonden utöfva en tryckning på rörelsen. I de särskilda motionerna var föreslaget, att ett större eller mindre belopp af dels bankovinsten, dels handelsoch näringsdiskontfonden och dels öfriga medel skulle användas för att bispringa jordbruket. En stor del af Utsk:ts ledamöter ansåg, att den inflytande bankovinsten borde för ändamålet användas, men då Statens behofansågos så stora, att Statsverket icke kunde undvara bankovinsten, blef majoriteten inom Utsk:t ense derom, att bankovinsten i sin helhet borde öfverlemnas till Statsverket. I det Betänk., som med anledning häraf afgafs, yttrade emellertid Utsk:t sig hafva för afsigt, att föreslå anvisande af andra tillgångar för att dermed komma jordbruket till hjelp. Innan Utsk:t blef färdigt med sitt Betänk. , inträffade, att Bankofullmäktige med Riksg.-Kont. ingingo öfverenskommelse om öfvertagande af Riksg.- Kont:ts obligationer till ett belopp af närmare 3 millioner.
Prot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 A/d. 23 Hä/t. 5 34 Siats-Utskottets Utlåtande M 66. inrättande af en ridskola äskat, eller så val årsanslaget, 14,200 R:dr, »om ock det särskilda beloppet för en stallbyggnad, 18,000 R:dr; ott af dessa medel må utbetalas, förstnämnda anslag under hvardera af åren 1864, 1863 och 1866 och nybyggnads-summan, så vida och i den män densamma blifver för ändamålet behöflig, samt att Rikets Ständer derjemte underdånigst anhålla det Kongl. Maj:t, vid bestämmande af plats för den blifvande ridskolan, täcktes taga i nådigt öfvervägande hvad sålunda vid den nu väckta frågan* behandling hos Rikets Ständer förekommit, 26:o I afseende å öfriga till 4:de Hufvudtiteln hörande ordinarie anslag, uti hvilka någon förändring hvarken blifvit af Kongl Maj:t äskad, eiler eljest ifrågakommit, får Utskottet hemställa, att dessa anslag måtte i den blifvande nya Riksstaten uppföras till oförändrade belopp, på sätt hosföljande tabell Litt. A närmare utvisar. Kommande, i följd af hvad Utskottet uti förestående punkter föreslagit och sedan det till skrifmaterialier, expenser m. ra. för Landtföisvars-deportementets Kansli expedition uppförda anslag, som för närvarande utgör 2,890 R:dr 32 öre blifvit för summans jemnande ökadt med 22 R:dr 79 öre, Hufvudlitelns samtliga till ordinarie statsregleringen hörande anslag att uppgå till 9,217,500 R:dr, eller 489,780 R:dr utöfver hvad nu gällande Riksstat upptager; uti hvilken summa ingår ett belopp af 188,339 R:dr 79 öre, som utgör förhöjning i förslagsanslagen å denna Hufvudtitel.
Naturligtvis kunde den kunskap i matlagning, som flickorna fingo, icke bli så siirdelos stor, då hvarje barn icke kunde få vara i köket mer 6 9, 7 dagar af terminen, men de emotsågo dessa dagar z med s&amp; mycken längtan och talade o111 hvatl de kokat iiied siidan gliidje och så varmt intresso, att man icke kunde inisstap sig om att inan med denna undervisning slagit in på en god vi@. Följande &amp; r infördes matlagnitig i Hedvig Eleonora och Narin skolor sedermera iifveri i Klara och Katarina. Nu iir undervisningen i d l a dessa skolkök ordund efter sainina plau. Den &amp; r dels teoretisk, dels praktisk. Den teorc ?tislcs~ iindwvisningen gifves i samband med lektionerna i naturkimnighot och moddelas med ledning af on för iindaiiihlet af fru Sofi Silssori iital-htad lärobolr: wHnsh&amp;llsliirans första griirider:,. I donna lilla hok finnas, utom den korta inledningen i hushfillskeini, a~misiiingltr fiir inköp, förvaring och tillagriing af matvaror, huwhiillsberiikningar, matsedlar och matrecepter för enkla hiishilll jainte p.: nktiska i&amp;i fiir sthiil kö- kets som sanglrammarens stidning, k l a d t. Denna fru Nilssons hush&amp;llsliira har visat sig vara en bok, som flickorna med förkärlek studera och ofta hör ' man dem saga:;) marniria tycker den iir s&amp; bra och vi ha kokat efter den ». Den praktiska undervisningen i matlagning p5gG.r alla dagar kl. 10-1 och ledes af skolkökets förestiinde~ska, som fördelnr sysslorna mellan de sini kokerskorna, så att. hrar och on a ' i ' dem har sin bestiiinda del af arbetet. E n eller tv3 f&amp; sAlunda baka.
I brist på kräftstjertar kan samma qvantitet af amerikansk burkhummer an3 Stenia. Handarbeten. annonser s o m beröra familjekretsen. Abonnentsamlare antagas. Vacker färg på buljong får man genom att skära sönder 1 å 2 rödbetor och lägga dem till sammans med köttet att koka, hvarefter de frånsilas. Lisa. » Limpstek » är en i Österbotten vanlig rätt. Sötsur limpa skares i skifvor, på hvilka kanterna bortskäras. Skifvorna stekas sedan, ej allt för hårdt. Grädde, socker och sura lingon vispas och sättes hvarftals med limpskifvorna. Måste genast ätas. " Adi. Efterrätter. S. T. JUldegard. Sea. Doktor Anton Bergh, Stockholm. Frälcnig. m Ö v CD c? CD X / 1 Dragning detta år! Snöplättar. Till ett hälft stop god mjölk tages 14 matskedar hvetemjöl, 1 sked socker och 14 skedar snö (vispad grädde). Smeten kan äfven med fördel begagnas till fläskpannkaka. Serveras varma. Signe. Falsk gräddkaka. Ett hälft stop oskummad mjölk kokas upp och deruti vispas till en tunn gröt så mycket hvetemjöl, som härtill behöfves. ' Is skalp, smör arbetas häri, tills gröten blir kall och smidig. En half timme innan den skall anrättas iröres 5 ägg, ett i sender samt socker och citron efter smak. Hälles i form och gräddas i svag ugn. Maja. Efterrätt, ' h K. god grädde uppvispas med 4 ägg, 3 skedblad socker, 10 blad gelatine upplöses i kokt vatten lagom kallt att slå tillsammans; garneras med jordgubbssylt; färdigt att serveras. Martha. Bakning ". Pepparkakor. 1 qvarter varm sirup. 1 lod pottaska, 3 skedblad skiradt smör 2 skedblad grädde, nejlikor, ingefära, kanel 1 ® socker, 5 hela ägg, hvilka vispas väl innan de hällas biand det öfriga, samt 1 stop ryskt mjöl. A f denna smet rullas små bullar, hvilka nedplattas litet. Gräddas i varm ugn. W — a.
Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ulskottet. l:o Grefve af Ugglas’, Carl Ludvig Fredrik, den 51 sistl. Oktober väckta motion, angående inrättande af Läns-Nämnder, tillika med de i anledning af denna motion nu afgifne yttranden. Prot.-Utdrag den 5 November 1856. 13 2:o Herr Cederschiölds, Gustaf, denna dag väckta motion, angående Universitetens i Upsala oell Lund förflyttande till Hufvudstaden m. ni. S. I). Föredrogs och lades lill handlingarne Stats-Vtslwttets Memorial, Nio 2, med öfverlemnande af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. Från Högv. Presteståndet. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, N:o 1, angående tillökning af Utskottets tjenstemanna-personal. S. D. Föredrogos Stats-Ulskoltets följande Memorial, N:o 1, angående tillökning af Utskottets Kansli-personal; Bifölls. N:o 2, med anmälan, att Utskottet den 4 innevarande månad fått emottaga Kongl. Maj;ts nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos och bi föllos Expedit iöns-Ut skottets nedannämnde Memorial: N:o i, angående ökadt Kansli-biträde m. m. N:o 2, angående upplagan af Bihanget till Riks-ståndens Protokoll, och N:o 3, i fråga om prenumeration å Bihanget till Riks-ståndens Protokoll. S. I).
I allt för mycket, kunna vi säga, ty slikt eldprof förutan ega vi rakt ingen borgen, att det nya evangeliet var ett verkligt evangelium, och ej något helt annorlunda. ^Men nog härom. Vår fråga tränger på. Hvarför, fråga vi, har verlden passerat fram, som om boströmianismen varit — ingenting? Svaret blir, om jag ser rätt, ej annat än detta. Boströmianismen tillhör en filosofisk skola eller typ, som ohjelpligen råkat i misskredit. Jag menar den metafysiska typen af filosofien. Denna tillåter jag mig, för korthets skull, att allt framgent nämna den metafysiska filosofien, eller kortast metafysiken. Detta namn på skolan är säkert mindre kändt än namnet på dess representanter — en Plato, Leibnitz. Berkeley, Fichte, Schelling, Hegel. I parentes må här påpekas, hurusom alla dessa, i docenten Edfelts at handling om boströmianismens historisktfilosofiska förutsättningar, uttryckligen angifvas som Boströms föregångare och lärare. Vidare tillåter jag mig, fortfarande för korthets skull, att under namnet naturvetenskap innesluta såväl biologien, kemien, fysiken, samhällsläran, matematiken, astronomien etc., som ock den icke metafysiska filosofien, ty de ha alla i grunden en och samma metod att söka sanningen. Mitt påstående är nu, att den metafysiska filosofien skiljer sig * från naturvetenskapen väsentligen derutinnan, att den har en annan metod .. Den naturvetenskapliga, fysiska eller objektiva metoden är, påstår jag, väsentligen olik, motsatt den metafysiska metoden. Om denna min tes visar sig sann, så är den framstälda gåtan löst Vi behöfva då ej längre undra, om metafysiken, i vetenskapens parlamenthus i minoritet af en mot tusen, och särskildt boströmianismen, i miporitet af en mot hundratusen, förblir obeaktad eller föraktad.
N:o 125. tillsammans 68,000 centner tackjern och 78,000 centner stångjern, samt berör vid Degerfors södra ändan af sjön Möckeln i Karlskoga bergslag, omkring hvilken sjö flera betydande jernverk äro belägna, och hvarifrån 170,000 centner jern skulle komma att fraktas till Christinehamn, denna bana skulle utan tvifvel kunna påräkna en ganska betydlig både personal och godstrafik, hvarigenom älven trafiken på vestra stambanan i icke ringa mån skulle komma att ökas. Deremot kan på bandelen Porla—Degerfors icke blifva någon trafik, som förtjenar att nämnas, innan banan blir fullbordad till Christinehamn. Ur statsekonomisk synpunkt måste det vara en misshushållning att icke med möjligaste skyndsamhet fullborda ett jernvägsarbete så långt, att det derpå nedlagda kapitalet bär någon frukt; och att under nästa statsregleringsperiod stadna med jernvägsarbetet mellan Christinehamn och Porla på halfva vägen, synes mig vara en sådan misshushållning. Med anledning af hvad jag nu halt äran i korthet anföra tager jag mig friheten vördsamt föreslå, att Pikets Ständer, jemte beviljandet af det af Kongl. Maj:t begärda anslaget för de arbeten å sträckan mellan Arvika och riksgränsen, som fordra längre tid till deras fulländning, jemväl ville anslå 5,527,999 R:dr för en jernväg mellan Porla och Christinehamn. I afseende på medels anskaffande för detta anslag, tager jag mig friheten hemställa, huruvida icke, om man betraktar saken såsom en hela samhällets angelägenhet, den jernbana, som förenar vestra stambanan med Wenern samt Philipstads och Karlskoga bergslager, snarare förtjenar att fullbordas under nästa statsregleringsperiod, än sammanbindningen af den vestra och den ännu icke påbörjade norra stambanan i Stockholm.
Sedan votering begärts, upplästes och godkändes följande voteringspropos.: »Den som förkastar det af Konst.-Utsk:t i Mem:t N:o 10 afgilna förslag till den ändring i 28:de §:n IL F., att till liera befattningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära än den rena evangeliska, röstar ■la; Den det ej vill, röstar, Nej; Deu IS April e. m. 313 Vinner nej, varder ifr§gav:de förslag ej af R o. Ad. forti åstadt.» Voteringen företogs och vid dess slut befunnos rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 34. Nej - 37. Härefter förklarade Hr Gr. o. Landtm., att, jemlikt 81.-sta §:n R. F., det ifrågav:de förslaget, kommer att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Efter föredragning af Konst.-Utsk:ls (ten 7 och 11 dennes bordlagde Mener: N:o 11, ang. en redaktionsförändring i 60:de §:n R. F.; samt N:o 12, ang. ändring i 2:dra §:n 4:de mom:t Tryckfrihetsförordningen, i fråga om rättighet att af trycket utgifva vissa handlingar; förklarades de i dessa Mem:r framställda grundlagsändringsförslag skola hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Föredrogs ån; o Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 7 och 11 dennes bordlagda Betänk. N:o 76, i ani. af väckt motion om reglering af klockares och organisters löneinkomster. Gr. Mörner, Carl Göran: För min del anser jag denna fråga vara af beskaffenhet att böra regleras af kommunerna sjelfva, utan att K. M:t behöfver besväras med att deruti taga initiativet. Jag yrkar afslag å ITtsk:ts hemställan, Frih. Alströmer, Oscar: Det är just för att denna fråga må blifva en kommunalangelägenliet som Utsk:t hemställt, att K. M:t måtte taga densamma om hand.
— Halm » 19,616. — Under året hafva från egendomen blifvit försålde: 72 tunnor 314 kappar råg, 50 tunnor korn, 165 tunnor 16 kappar hafra samt 3,190 lispund hö. I afseende å Stuteriets kreatur, upplyser den särskilda räkningen deröfver följande: Behållning Behållning från vid förra året. Tillkomst. Afgång. årets slut. Wallack L_ 1. Oxar 8. 8. Tjur 1. 1. Ifrån Stuteriet hade under året blifvit försålde 7 hingstar och 12 ston, tillsammans 19 hästar, för ett sammanlagdt värde af 6,742 R:dr. Högsta priset å försåld häst uppgick till 650 R:dr, lägsta till 100 R:dr samt medelpriset till 354 R:dr 40 sk, 4 r;st„ allt Banko. — 148 — § 2. Tillgångarne å de vid Stuteriet befintliga tvänne pensions-fonder utgjorde vid årets slut; å pensions-fonden för Stuteriets tjenstemän samt deras enkor och barn 18,603: 39. 4. d:o » d:o stallbetjente » d:o d:o 321: 19. 4. § 3. Vid jemförelse af de vid räkenskapen fogade aflönings-listor med föregående årets enahanda listor, hafva Revisorerne funnit, det hvardera af de vid Stuteriet anställde 2:ne Beridare erhållit en tillökning i aflönings-förmåner af 66 R:dr 32 sk. B:ko; men räkenskapen innehåller icke någon upplysning om det beslut, i följd hvaraf denna löneförhöjning tillkommit. Ottenby Stuteri. Räkenskapen har undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten med anmärkningar; och framställer densamma förhållandet med inkomster och utgifter sålunda: Debet. Balans från år 1855: Uppbörd: Leverering från Stuteri-öfverstyrelsen 5,000: Försäljnings-medel för kreatur m. m 21,933: 16. 11.
Häraf lider äfven åkerjorden i den mån tillgången på gödningsämne minskas; en af följderna är jemväl, att kreaturen måste tidigare än vanliga utsläppas på betesmarken, hvarigenom gräsväxten måste betydligt lida.; också försvagas kreatursslaget genom den knappare födan och ännu mera, då, i brist på tillräckliga dragare, de ännu icke fullvuxne kreaturen ofta begagnas till svårare arbeten. I skogstrakterna åter, der tillgången på foder är större och betet mera ymnigt, drifves denna näring med särdeles fördel; derifrån säljas årligen på landtmarknaderna ett betydligt antal kreatur, mest slagt-oxar, som till större delen uppköpas af utskickade från Stockholm och Carlskrona, äfvensom från Länets egna städer; och fastän, under de sednare åren, desse kreaturs marknader varit mindre än vanligt besökte af uppköpare från Stockholm, hvarigenom stundom någon förlägenhet i rörelsen och nedsättning i prisen måst uppkomma, fortfar dock boskapsskötseln att med allvar dufvas i dessa trakter af .Länet. Bland fördelarne häraf räknas ock inkomsten af ost, smör och talg; och genom den ymniga tillgången på spillning erhåller den inskränkta åkerjorden i dessa trakter fullt tillräcklig gödning. Från det förhållande, som uppgifvits, rörande tillståndet med boskapsskötseln på slättlandet, måste dock undantagas de flesta af ståndspersonernes egendomar, der cirkulationsbruk blifvit infördt och fodertillgången således ökad. Med undanlag af år 1828, som i allmänhet var ett mindre gifvande år, har grässkörden, under de sist förflutne fem åren, på de flesta ställen varit mera, än medelmåttig. Undantag måste dock härvid göras för de mera sidländt belägne, eller såkallade madängarne, hvilka, under de hegge senaste åren, eller 1831 och i832, betydligt lidet af väta. Särdeles hafva trakterna utmed Emm-åns sträckning i detta fall varit olycklige; denna nog betydliga ström möter, under sitt lopp genom Länet, ofta så svåra Ilin - der af berg och trånga pass samt qvarnanläggningar, att den bastan hvarje vår förorsakar mer eller mindre vidsträckta öfversvämningar.