Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition, N:o 45. 9 mistningen af ifrågavarande bevillningsafgift skulle beräknas från uppbördsåret 1826, till det år, för hvilket reservationskraf af beloppet bos de skattskyldige skett; men då härvid likväl förekommer, dels att under en tid af melan 20 år, hvarken vid uppbördsbokens granskning före dess aflemnande till kronofogden, eller sedermera vid revisionen i Kammar-rätten någon anmärkning i afseende på debiteringen af ifrågavarande bevillningsafgift blifvit gjord, af hvilket förhållande häradsskrifvaren Engström icke saknat anledning till sin förmodan, att den från längre tid tillbaka följde debiteringsgrunden fortfarande borde tjena till efterrättelse, dels ock att Engström, hvars under en långvarig tjenstetid ådagalagda utmärkta nit för kronans bästa blifvit al Kongl. Maj;ts befallningshafvande i länet vitsordadt, befinner sig med en talrik familj i torftiga omständigheter, så att, om det ådömda ersättningsbeloppet, uppgående enligt Lands-kontorets uträkning till 2,419 r:dr 1 sk. l\ r:st., skulle af honom utgöras, han derigenom blefve försatt i den mest bekymmersamma belägenhet, vill, i betraktande af dessa omständigheter, Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer, att ifrågavarande ersättningsskyldighet måtte häradsskrifvaren Engström eftergifvas. De till målet hörande handlingar skola tillställas det Utskott, till hvars behandling frågan varder af Rikets Ständer öfverlemnad; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCA R. A. A. Mimilie. Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stochholms Slott den 2 December 1847* Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse_, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, löh. till R. St. Proposition, N:o 4-5.
t C5&gt; f CS&gt; r &lt;5&gt; i O i &lt;5&gt; i &lt;S&gt;; &lt;5&gt; » &lt;5&gt; i &lt;g&gt; t &lt;g&gt; j g » i &lt;S&gt; i O I alla boklådor har utkommit på förlag af R. Bisedel &amp; Co., Stockholm,.Hamngatan 38: Nyaste Mästerskapssystemet, t femmåkWmÉw^mzt * En Praktisk lärobok i e n g e l s l i a språket, med tillämpning af den af professor Ollendorff för mer än 40 år sedan grundade metod såsom den mest instruktiva och praktiska, helst emedan den vida snarare än någon annan befrämjar ett språks inbemtande, ej allenast for att läsa, utan äfven för att tala och skrifva ' detsamma. Till tjenst för skolor och privatundervisning samt för sjelf studium G. Nyckel till skriföfningarna är utgifven i särskildt kart. band till pris af 1 kr. Kortfattad handledning i Geometriskt träsnideri a 3 ^rgiaiigugu ^ioira^ stilfulla ornament från alla konstperioder. Med 85 planscher, de flesta i rikt färgtryck. Förklarande text af H. Arbetet åtkommer i 20 häften om 4 å 5 planscher till ett pris af kr I: 2 5 pr häfte. At lärare och lärjungar vid tekniska och konstindustriella läroanstalter, åt dem som i hemmet egna sig åt konstsömnader, åt konstvännen och samlaren, som vill lära känna ornamentikens utvecklingsgång, ät alla dessa m. fl. erbjuder Oi * najnentets bok med sina 85 planscher och mer än 1,000 afbildningar ett rikt urval af de vigtigaste ornamentala motiv från olika tider och inom olika stilarter. författad af C. samling eller Träsnideri i allmogestil s. k. _ ombesörjer genom fullt kompetenta personer uppköp i alla möjliga branscher åt Iduns mot en obetydlig ersättning. Alla saker skickas mot efterkraf och f l returneras (dock genast) mot fraktkostnaden.
Så* sorn icke deltagande uti ^Expeditions-Utskottets anmärkte Utlåtande, kan jag, på nu anförde grunder', dertill ej tillstyrka bifall: och hem* ställer jag tillika, om icke utlåtandet till den nu föreslagna rättelse måtte återremitteras». På Nils Månssons frän Malmöhus Län framställning om återremiss af Betänkandet, på de af Wijkman nu andragne skäl, beslöt Ståndet, att Sten emittera detsamma till Expeditions-Utskottet. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats■« Utskottat t i:o Herr von Hed enbergs, Carl 'Angust , anförande, angående nödvändigheten af löne-förbättring för Arméens Befäl. 45.' 0 Grefve Cronstedts, Claes, anförande, angående anslag till Dockebyggnadens fullbordande i Carlscrona. Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet t, Herr Grönhagens, Gustaf, anförande i anledning af Herr Grönhagens, den 3o sistl. December e. m. till Utskottet remitterade Motion, att Comministrarne uti en del Landt-Församlingac må erhålla förhöjning på deras Lön-inkomster.
Om i de fall, då åtal hos Konungens Befallningshafvande anställes, vittnens hörande erfordras, må vittnesförhöret i vederbörandes närvaro verkställas, der det beqvämligast ske kan, vid domstol i stad eller på landet. Öfrige förbrytelser emot denna Förordning skola så väl i stad, som på landet upptagas och afdömas vid allmänna domstolarne. Åklagare, sam besvärar med oskäligt åtal, vare skyldig gälda kostnad och skada." De tvänne öfrige Stånden bafvå deremot gillat Utskottens förslag. Då vid delta förhållande två Stånd stannat emot två i olika beslut Bevil/n.- Lagsaint Ailm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Utlåtande N.o 14- ai i fråga om den auctoritet, hos hvilken förbrytelser emot Förordningen höra upptagas och afgöras, kommer det alt förblifva vid hvad i detta ämne förut varit stadgadt; hvartill likväl, i likhet med Utskottens, af samtlige Riks-Stånden i öfrigt antagne förslag böra göras följande tillägg: ”Då den tilltalade skriftligen anmäler sitt erkännande af förbrytelsen, må personlig inställelse undvikas. Åklagare, som besvärar med oskäligt åtal, vare skyldig gälda kostnad och skada." 65 §. Höglofl. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL vid Urtima Riksdagen i Stockholm Åren 1844 och 1845. TIONDE SAMLINGEN. Afdelningen: Fxpeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Majit, m. m. jemte R iksdags-Beslut et. Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om under innevarande Riksdag. Uppläst och godkändt lios Ridd. och Adeln den i Aug, 1844* S. A. K. Preste-Ståndet den 3 Borgare-Ståndet den 3 Bonde-Ståndet den 3 N:o 1. Kröningens firande JLh E. K.
I afseende på hvad Hr Tornerhjelm yttrat, så instämmer jag fullkomligt med honom derutinnan, att det var alldeles icke någon pligt för de Skånska utsockne-frälsehemmanen att upsätta de trenne Skånska Infanteri-Reg:tena. Det skedde genom deras eget begifvande. I detta afseende får jag åberopa en promemoria, sorn jag nyligen erhållit från K. Landtförsvars-Depart:tet hvilken vitsordar, att de Skånska utsockne-frälse-hemman, som nu äro roterade, åtogo sig det frivilligt, hvaremot flere hemman, hvilka icke åtogo sig roteringen, ännu äro derifrån fria och således hafva ännu större frihet än dessa utsockne-frälse-hemman i Halland. Frih. Klinckowström: Då en talare här nära mig varit obelåten öfver den historiska utredning, som en ledamot, som tänkt lika med mig, nyligen gjort, öfver denna fråga, så skall jag icke fortsätta denna historiska utredning. Likväl tyckes af många yttranden, som här blifvit fällda, som skulle ännu ganska mycket af denna historiska utredning i frågan behöfvas. Man tyckes nemi. tro, att något beslut blifvit fattadt till förmån för de utsockne-frälse-hemman i Halland derhän, att de icke skulle besväras med någon utskrifning eller ordinarie rotering. Ar 1756 förklarade K. M. visserligen att utsockne-frälse-hemmanen i Halland då skulle bibehållas vid utskrifnings-penningar i st. f. att .extra roteras, men R. St:r hafva icke gillat beslutet. Dessutom skulle jag tro att, om utsockne-fräfse-hemmunen i Halland fingo, på sätt åtskilliga ledamöter inom detta hus yrkat, att utsockne-frälse-hemmanen skulle få bibehålla utskrifnings-penningarne, så tror jag att de derigenom skulle få vidkännas en beskattning, vida högre än den de f. n. utgöra till Kronan såsom vakans-afgift. Jag har nemi. roat mig att upgöra en beräkning öfver beloppet af utskrifnings-penningarne, efter den gamla bestämmelsen. Det var nemi. en afgift bestämd af 2
— Svårt lärer det blifva för hvem som helst af oss att bevisa sin satts; men jag tror, att min thes har mera sannolikhet för sig. Ej bevisar det någonting, att halfva torgen stå fulla med vahror; frågan är, om de säljas, och om de ej få föras från ett torg till ett annat. För att ej alltför mycket trötta Ridderskapet och Adeln, förbigår jag en mängd mindre anmärkningar mot min motion, och fäster mig vid hvad som anförts om jernhandteringen. Hvilken näringsgren har väl hos oss njutit större beskydd af privilegier och Prohibitif-författningar, än Jernbruket? Denna näring har intill den grad uppväxt på Prohibitif-Lagarnes skarpa, men säkra, grund, att man förbjudit folk att bygga på skogarne, för att skydda deras användande till kohlning för Bruken, och att man från Drottning Christinas tid har grymheter att i detta afseende berätta-. Ännu hvilar vår bruksrörelse på Prohibitif-Systémets grundvahl, — och jag beklagar Jernbrukens egare, om införsel af utländska jernsorter tilläts. Yäl hafva vi några jernsorter, som icke allenast kunna uthålla concurrence med utländningens, utan troligen alltid ligga öfver; men en bättre fabrication af jern på utländska orter, än hos oss, kan lätt nedsätta värdet på våra sämre jernsorter. Derföre bör man upphjelpa Den 3o December f. m. 343 det teckniska; så att vårt jern äfven erhåller den bearbetning, att det till alla delar kan täfla med det utländska. Herr Tham bar genomgått alla de nio punkter, hvaraf min motion består. Några få har han väl haft den godheten att gilla; men de flesta har han bestridt, och, förmodligen efter sin tanka, vederlagt. Jag vill ej vara vidlyftigare, än redan skedt, utan begär blott slutligen af Herr Tham ett bestämdt yttrande: om han anser inrikes handelsoch näringsfrihet för ett oeftergifligt vilkor för den utländska handelsfriheten.
Bifölls JVs 8, angående årligt understöd till Bokhållaren vid Tumba bruk, J. F. Asp. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: JV2 5, i anledning af väckt motion om sådan anordning vid fördelningen af 1866 års anslag till jernvägsarbeten, att norra stambanan må kunna skyndsamt fullbordas och för trafik öppnas; och M 6, i anledning af väckt motion angående nedsättning i lösen för uträk ning af augmentsränta och om behörighet att verkställa sådan uträkning. Från Vallofl. B or g are-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Utdrag utaf Höglofl. Ridderskapet och Adelns protokoll den 27 sistlidna November, innefattande inbjudning till MedStånden att förena sig i förstnämnda Stånds beslut derom, att Rikets Ständer skola nedsätta ett särskildt Utskott, bestående al fyra ledamöter af hvarje Riksstånd, för alt handlägga Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner dels angående förän^ing i grunderna för beväringsinrättningen samt om bildande af en landtstorm, Prot.-Utdrag den 9 December 1865. 95 dels ock angående grunderna för infanteriets och kavalleriets organisation, om rättighet för den indelia soldaten eller ryttaren till tidigare afsked samt om arméens vapenöfningar och undei officersbildningen, biel' omförmiilda inbjudning al BorgareStåndet afslagen. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats—Utskottets Utlåtande 10, i an ledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anslag till ett förlagslån för till - vägabringande inom riket af tillverkning al 12-decimaltums gjutna jernkanoner. S. I). Föredrogs ånyo Stats-Ut^ottets Memorial JVs 11, med återlemnande af Kongl. Maj:ts från Borgare-Ståndet till Siats-Utskottet remitterade nådiga Proposition angående förändring i grunderna för beväringsinrättningen och om bildande af en landtstorm.
A andra sidan kan deremot ej förbises, att omsorgen för ladugårdsskötseln, odlingen af foderväxter och anskaffande af gödningsämnen i allmänhet icke går i jemnbredd med odlingsfliten, till följd hvaraf jordens växtkraft flerestädes förminskas, på samma gång brukningskostnaden med den öppna jordens förökande jemväl tilltager. Den inom länet starkt drifna bränvinsbränningen och deraf föranledda vidsträckta odling af potates hafva äfven i åtskilliga trakter gifvit jordbruket en o ofördelaktig rigtning. At ladugårdsskötseln egnas i vissa trakter allt större uppmärksamhet och omtanka. 4 Blekinge Län. Jordbruk. Utsäde, Skörd. Handelspriser å säd. o Å de flesta större gårdar och äfven på en och annan mindre i närheten af städerna har den gjort stora framsteg, men i allmänhet befinner den sig ännu på en låg ståndpunkt, helst kreaturens antal står i stort missförhållande till fodertillgångarne, så att utfodringen blifver allt för knapp. Innan en mera detaljerad redogörelse för jordbruk och boskapsskötsel meddelas, torde den anmärkningböra förutskickas, att, ehuru fullt tillförlitliga statistiska uppgifter rörande dessa ämnen svårligen kunna erhållas på jordbrukets närvarande ståndpunkt, synnerligen som flertalet af jordbrukare icke ens i afseende på sin egen jord och dess afkastning kan meddela bestämd upplysning om de förhållanden, för hvilka i jordbruksstatistiken bör redogöras, har likväl länets Hushållnings-sällskap, genom insamlande af uppgifter i vissa afseenden för hela perioden och i andra för år 1860 från länets alla delar och dessa uppgifters granskning genom Hushållnings-Nämnderna, eller särskilde sakkunnige personer i orterna, sökt bereda så tillförlitliga upplysningar om jordbruk och boskapsskötsel, som under närvarande förhållanden kunnat vinnas; och är den redogörelse, som här nedan meddelas, hufvudsakligen grundad på de genom Hushållnings-sällskapet sålunda insamlade uppgifter. Geometriska tunnlandstalet af den odlade jorden utgjorde vid periodens slut 66,610 och af den naturliga ängen 43,017 tunnland. o Åkerjorden, i allmänhet af medelmåttig beskaffenhet, brukas allmännast i tredingsbruk, men äfven andra brukningssätt följas.
M-, i anledning af Dess Befallningshafvandes uti Carlstads Län underdåniga hemställan, om inrättande af ett nytt Fögderi i Länet, under namn af Norrsysslets Fögderi, förklarat, hurusom E. K. M., af anförde skäl och omständigheter, samt med afseende å angelägenheten, så väl för styrelsen som för innevånarne, af en efter göromålen och localen i möjligaste måtto Underdåniga Skrif velser. afpassad fördelning af Districten för Kronobetjeningens verksamhet, funne nödigt, att Mellan och Vester-Sysslets Fögderier i berörde Län, på uppgifvet sätt, vidare fördeltes, så att af dem ett tredje Fögderi uppkomme; hvarjemte JE. K. M. till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemnat, att hos Riksens Ständer föreslå, det de tjenstemän, som för det blifvande Fögderiet erfordras, nemligen: en Kronofogde, en Häradsskrifvare, a:ne fogde-tjenare och 2:ne Länsmän, kunde varda med nödiga "löner försedde samt dessutom erhålla tjenliga boställen, derest sådane, utan alltför stor kostnad för E. K. M. och Kronan, kunde anskaffas.
Också höres ej mer än en mening om den utsökta trefnad man finner i landshöfdingeresidensets våningar, dekorerade med denna solida lyx och med dessa otaliga, dyrbara artiklar, som visa den gamla ärfda rikedomen, hvilken led från led åt sitt hem utsöker just det bästa af allting, utan att allt för mycket fästa sig vid priset. Men i de präktiga salarne vänder sig dock allt omkring värdinnan, som så i grund förstår den stora och svåra konsten att räcka till för alla, att visa sig lika hjärtevinnande och intresserad för hvar och en och att blåsa in denna ande af smak och varm känsla, som låter trefnådens och godhetens blommor spira upp ur hvarje hennes spår, och som kommer hvarje gäst, han må nu vara huru ringa och obetydlig som helst, att, i stället för att känna sig förbisedd, tycka sig vara särskildt observerad af värdinnan. Man lär sig ej denna konst, den så att säga ligger i blodet, och den blir nog allt sällsyntare, j u mer nivelleringen går fram öfver världen. Afgudad af sina närmaste, ärad och afhållen öfverallt i en af landets största provinser, fyller också friherrinnan Malmborg såsom maka och moder och såsom landshöfdingska i utsträckt grad alla de mångl a! diga och olikartade fordringar, som från alla håll ställas på henne. Värmländingen är ju lätt nog att eröfra, han har ett sinne, öppet och mottagligt för vänlighet och sympati. Men han är kanske svårare att bibehålla som eröfring än att en gång eröfra. Därför torde friherrinnan Malmborgs stora popularitet rundt Värmlands bygder, en popularitet, som med hvarje dag blir allt större, fullt tillräckligt karaktärisera de hufvudets och hjärtats egenskaper, som utmärka Våxnäs ' väna härskarinna. H. F. Ulla Charlotta Elisabet De la Gardie född Wachtmeister. I Gryts socken af Kristianstads län ligger slottet Vanas, inbäddadt i yppiga bokskogar, kringgördladt af prunkande blomstergrupper och spegelblanka svandammar samt smyckadt med en dyrbar tafvelsamling, ypperst af de i enskild svensk ägo befintliga.
Från Mukiubunga i öfre Kongo har fru Ruth Walfridsson, född Dorph, änka efter den för ett år sedan i Kongo aflidne missionsläkaren d:r K. Walfridsson, nyligen återkommit till hufvudstaden för att hos anhöriga hvila ut efter en treårig vistelse i de svartes världsdel. Fru Walfridsson, som i Paris genomgått en kurs i sjukvård, har efter sin mans frånfälle delvis fortsatt dennes praktik bland befolkningen i Mukinbunga och trakten där omkring samt därjämte meddelat ett hälft hundratal negrer af olika åldrar och kön undervisning i läsning och skrifuing på fiotispråket, hvilket hon är fullt mäktig. En moder. En lifsbild från den nya världen, för Idun af Hilma Angered Strandberg. » » De göra väl d e t s a m m a, som era fruar göra, de, som inte gå och slafva själfva. » » Ah b e v a r s? H a n n a var så förargad, att hon tvärt gick in och smällde d ö r r e n efter sig. Hon h a d e j u aldrig sagt ett ord om d e t. m e n nog borde de väl se af sig själfva ä n d å,. De lågo icke för h e n n e, — och nu h a d e de mist sin förgyllning. Man stod på vakt d ä r i n n e. Ah b e v a r a oss väl! Det h a d e m a n väl aldrig hört, så länge man lefvat. Ack, hvad h a d e det blifvit för en väg m å n n e? » Är det så s n a r t? Och n u v a r det så tyst — så tyst. Vid undersökning af handelskemisten befunnen, enl. intyg, fullgod. K. IDUN 216 Hemkomsten var det värsta 1 Korgvagnen med en liten röd, nött k ä n g a fastklämd i bottnen — de s m å fingrarnas verk dagen förut — h a d e utflyttats i köket — öfver d e n h a d e h o n kastat sig — å h! Detta — att det v a r öfver n u — gånget — utan Redigeras af Sophie mottagas med långt. tacksamhet. LOGOGRYF. Kommen hit nu allesamman!
Stigande egendomsvärden, framsteg inom hvarje gren af industrien, försvunnen statsskuld, minskade skaller, månne dessa Svenska förhållanden kunna uthärda jemföielsen l. ex. med detta Frankrike, der sedan Julirevolutionen, under en allmän fred, statsskulden ökats med i,4°° millioner francs oell ordinarie budgeten med 200? En jemförelse med Spanien, Portugal och de Spansk-Amerikanska republikerna, hvilka alla länder man försökt lyckliggöra med moderna representationer, torde vara obehöflig för hvar och en, som fästat ringaste uppmärksamhet å förhållandena i dessa olyckliga länder. Slutligen och såsom ett kraftskäl för antagandet af Utskts förslag framstå lies nationens fordran på förändring, oell den adle Grefve, som förer ordet inom Utsk., liar nyss yttrat sin tanke, att om en appel nominal kunde utgå till landels innevånare af alla Stånd, så skulle den öfvervägande pluraliteten af alla Stånd frånkänna sig sin särskilda representationsrätt. Beträffande ”nationens” fordran på förändring, torde det tillåtas mig betvifla behörigheten af deras målsmanskap, som egenmyndigt framställt sig såsom dess ombud, och samma tvifvel tillåter jag mig äfven i afseende på den förmodade verkan af en appel nominal, och Den 21 Octobcr e. ra. till oell med om denna verkan skulle vinnas, pa dess betydelse. Af de 3 millioner menniskor, som utgöra Sveriges folk, saknar den ofantligen stora majoriteten den kännedom af de varande förhållandena, och de insigter för att grunda ett omdöme öfver livad som borde vara, för alt ett, på ett eller annat vis till vaga brag t, uttryck af deras mening på minsta sätt kunde antyda hvad Svenska folket, efter mogen samt med sakkännedom och lugn företagen granskning af alla med frågan gemenskap ägande förhållanden, skulle svala. Deremot är det en gammal erfarenhet, huru lätt okunnigheten låter af partiviglaren inbilla sig, att ett ord, han icke förstår, antingen är orsaken till de enskilda olägenheter, från hvilka mänskliga lifvet aldrig är frikalladt, eller kan afhjelpa dem.
Enär det icke varit Stats-Utskottets afsigt att motverka den för Wiede begärda löneförhöjning, får Utskottet, sedan upplyst blifvit, att Bibliolhekarien vid Linköpings Gymnasiioch Stifts-bibliothek, icke är i gällande Skolordning ibland skollärarne upptagen, och således ej utan serskildt medgifvande af Rikets Ständer lärer kunna komma i åtnjutande af något anslag på elementar-läroverkens stat, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer må uti underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes tilldela Pastor Wiede, om han deraf finnes förtjent, ett årligt belopp af 266 R:dr 52 sk. b:ko, att, så länge han bibliothekarie-tjensten innehafver, utgå af reservationerna å anslaget till emeriti-löner vid elementar-läroverken. Stockholm den 5 Augusti 1831. Reservationer: af Herr von Troil, S. G.; af Grefve Mörner, C. G.: »Emot Utskottets med 14 röster emot 12 fattade beslut, att frånträda sitt förut gjorda, och af två Riks-Stånd godkända afstyrkande af bifall till den väckta motionen, får jag anmäla min reservation. Slats-Ulshollels Memorial, JM 310. Det har förut under denna riksdag varit såsom grundsats inom StåtsUtskottet antaget, att, då ett Utskottets Betänkande blifvit af två Riks-Stånd godkändt, återremiss ifrån två andra Stånd icke föranledt Utskottet att ändra sitt beslut, så vida ej någon faktisk oriktighet sig i detsamma insmygt, och de leda möter, hvilka före nu ifrågavarande ärendes afgörande sent vid middagstiden ifrån Utskottet sig aflägsnat, kunde säkerligen, lika litet som jag, ana, att man uti förevarande fall skulle vilja försöka att få en annan regel tillämpad och begagna några ledamöters frånvaro för att, under förhoppning, att majoriteten tilläfventyrs blifvit derigenom förändrad, sätta voterings-mekanismen i rörelse.
Från Ridderskapet och Adeln har Utskottet äfyen blifvit tillställdt ett af Hans Excellence Herr Grefve De Geer i detta ämne afgifvet yttrande, af hufvudsakligt innehåll, att Hans Excellence vid sistlidne Riksdag icke med fullkomlig uppmärksamhet följde den detail-frågan, sorn rörde ved-consumtionen, hvaröfver Hans Excellence icke erhållit någon uppgift under det Hans Excellence varit Landtmarskalk, utan var det, om icke Hans Excellence missminner sig, först två år efter Riksdagens slut, sorn Motionairen inkom till Hans Excellence med räkenskaperna öfver vedconsumtionen. Och ehuru Hans Excellence icke kunde elier borde betvifla Bih. lill R. St. Prot. 1834. 4 Sami. 1 Afd. i i4-'de Häftet. 3 Stdls-Utskolttls Utlåtande N.o SS. räkenskapernas vigtighet, likväl och då så lång tiel efter Riksdagen vore förfluten, hade Hans Excelience ansett det icke vara fullkomligen rigtigt, att under desamma teckna sitt namn, innan erforderliga upplysningar erhållits. Hvad sjelfva saken anginge, så kunde Hans Excelience för sin del icke annat än högligen önska, att Stats-Utskottet måtte tillstyrka Ständerne att bifalla Molionairens begäran, emedan det skulle hvarken med billighet eller rättvisa vara öfverensstämmande, om lian icke finge sin fordran godtgjord. Detta hade Hans Excelience ansett sig böra upplysa, äfven för att undanrödja det skäl, som, från Hans Excellences vägran alt underteckna räkenskaperna, af Stats-Utskottet möjligen kunde bernias för ett, emot Hans Excellences önskan, afstyrkt bifall å motionen.