Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Inom Hedervärda Bonde-Ståndetr af Nils Månssén från Malmöhus Län, med hvilken flere af Ståndets Ledamöter sig förenat; att Rikets Högloflige Ständer mätte hos Kongl. Majrt i underdånighet begära utfärdande af en Författning, sorn i möjligaste måtto inskränkte utländsk här adopterad yppighet och förbjöde till bruk och nyttjande de varor, som nu eller framdeles ej få i Riket införas, vid påföljd, för den häremot bryter, att, utom böter, anses förlustig medborgerligt förtroende; och har Motionairen förmodat, att härigenom tillfälle till täflan och förkofran kunde beredas landets näringar och fabriker, hvadan han derjemte hemställt, att, genom ändamålsenliga stadganden, en gräns borde sättas för inhemska industri-idkare att ej egenmägtigt låta öfver värdet betala sine producter; af Lars. Larsson från Elfsborgs Län, med hvilken Olaus Ericsson frän Bohus Län sig till alla delar förenat: att en underdånig skrifvelse måtte af Rikets Högloflige Ständer till Kongl. Majrt aflåtas, med anhållan om vidtagande af sådane mått och steg som kunna hämma så väl införsel, sorn förbrukning af alla umbärliga öfverflöds-artiklar af hvad namn eller beskaffenhet som helst, samt att tullen på tillåtne öfverflödsartiklar måtte lämpligen förhöjas. B evilla.- sami Allm. Be sv - och Oecon. TJtsk. Utlåtande N.-O 12.
FRU LARSSON. Ack, så roligt! Då få vi ju ha' honom qvar här! AGDA. Ja det var verkligen en öfverraskning. LARSSON. Men hvem få vi till skollärare? Ingen sökande! Nej, nej! Det är inte för fett ska' jag säga: KARL (inkommer med en bok under armen). FRU LARSSON. Se der kommer Karl. KARL. God afton! Se! här ä' ni samlade allihopa. LARSSON. Hvar har du varit nu igen? Ute i skogen och tittat på träna, kan jag tro. Men hvad är det der för en bok, som du alltid går och drar på? Får jag se! KARL. Vill ni nödvändigt veta det, min far? Ja. KARL. Parker. OTTO. Fy fan, så tråkiga böcker du tar med dig ut på landet! Du ska' få låna några franska romaner af mig. LARSSON. Parker! Jaså, du läser den der kättaren; akta dig, min son, för de falska profeter! KARL. Har pappa läst den här boken? LARSSON. Nej, Gud bevara mig! Det är jag alltför god kristen att göra! KARL. Hur vet pappa då, att den är så farlig? LARSSON. Jo, ser du, Vallin, den förra skolläraren, som du vet inte va' så renhårig i sin trosbekännelse, föreslog en gång att församlingen skulle inköpa den till biblioteket, men då sa' pastorn: stopp! och gaf honom en skrapa på köpet! KARL. Då hade visst inte pastorn läst boken? LARSSON. Pastorn? Nej, det kan jag väl inte tro men du ska alltid gräla och ställa till förargelse, när du kommer hem. KARL. Vill ni höra hvad som står på titelbladet till den här märkvärdiga boken? Det torde kanhända förtjena att behjertas: "Om sanningen kommer förargelse åstad, då är det bättre att förargelsen sker, än att sanningen blifver fördold." FRU LARSSON. Hör du hvad han säger, Agda! Jo! Du har blifvit hygglig du på sista tiden! Jag har nog hört hvilket lif du fört i Upsala; men det går så, då man kastar bort sin religion.
— För att likväl, så vidt möjligt är, återföra en jemn fördelning af brännvinsbrännings rättigheten, utan att föreslå en obillighet emot dem, som med förtroende till författningens oföränderlighet förskaffat sig större brännvinspannor, får Utskottet' tillstyrka den ändring i 4 morn. i § af meranämnde Kongl. Kungörelse, att den directa utyidgningen af brännvinsbränningen må i allmänhet upphöra samt, såsom ett af omständigheterna påkalladt undantag, endast intill nästa Riksdag tillgodonjutas af de jordegare, hvilka redan vid mantalsskrifningarna låtit anteckna sig för brännvinsbränning med pannor af större rymd, än dertill de efter tariffen äro berättigade. — Sjette Momentet. Det har blifvit anmärkt emot Utskottet, att det grundat sitt afstyrkande i detta fiesv. och Ekon, Zftsk, Bttankanden. Motneht blanc! annat på det skäl, att brännvinsbräDöingen skulle vid sammansatta Bränneriet komma att diifvas fabriksmessigt, hvilket likväl efter deras tankar borde vaja tillåtet, enär sådana verb alltid leda till besparing af tid och kostnad. Utskottet, som, med hvad det föreslagit, icke haft annan afsigt än den, att bereda en jemnt fördelad och billig förmån af brännvinsbränningen medborgare imellan, i mån af deras större eller mindre jordbruk, kan, med afseende derå, samt uppå de i dess förra Betänkande anförde skäl, icke heller nu tillstyrka några så beskaffade sammansättningar å landet, som Friherre Wrangel med flera yrkat, ty derigenom skulle onekligen uppkomma bränn vinsfabriker, hvilka i den ort, der de blefvo anlaggde, skulle tillintetgöra den hjelp i allmänhet för landtmannen, som i närvarande tid så högt påkallas. 1 frågan åter, huru vida jordegare i städerna borde tillåtas att verkställa brännvinsbränning i sammansatta verk, hafva Utskottets Ledamöter varit af olika meningar.
N:o 32, i anledning af väckt motion om anslag af vinoch bvggnads-säd till Sofia Magdalena kyrka i Dalarna; bifölls. N:o 33, i anledning af väckt motion om gratifikation åt förre Landsfiskalen H. J. Laurell j bifölls. N:o 34, i anledning af väckt motion om Landshöfdingesätets i Götheborgs och Bohus Län förflyttande till Uddevalla; bifölls. N:o 35, i anledning af väckt motion om förhöjning i dagtraktamente m. m. för Gottlands Nationalbeväring; bifölls. N:o 36, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i fråga om ersättning till Handels-och Sjöfarts-fonden för förskjutne medel till slafvarnes friköpande å St. Barthelemy", bifölls. N:o 37, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 23', lades till handlingarne. N:o 39, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 20, angående ett anslag till Askersunds kyrka; bifölls. N:o 40, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående utbyte af indragna Fjerdingsmans-bostället Mylinge emot Klockare-bostället Klintorp i Östergöthlands Län; bifölls. N:o 41, i anledning af gjord framställning, angående Riksdagskostnadernas förminskande; bifölls. N:o 42, angående föreslagen ersättning för arrendatorns af förra Löjlnants-bostället Tydje Stom lidna förlust genom vattenflöde under 1845 års sommar; bifölls. N:o 43, angående gjord framställning om ett räntefritt lån till Häradsskrifvaren P. J. Ödman; bifölls. Fran Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. På grund af en af herr Warn väckt motion, som härhos fogas, beslöt Borgare-Ståndet, att inbjuda Högloft.
Naturen ' har begåfvat henne med ett ovanligt klart och godt förstånd, en liflig iakttagelseförmåga samt en skarp blick för det praktiskt användbara. Enligt hvad hon själf försäkrat, har hon i första rummet en inre ingif velse att tacka för torf kolets uppfinnande. Historien härom är ganska intressant och förtjänade att utförligt berättas, om blott utrymmet tilläte det. Så mycket kan dock sägas, att nyfikenheten — såsom den kvinnliga egenskap vanligen benämnes, som hos män kallas vetgirighet — denna gång var uppfinningarnas moder. Hon hade hört, att man förgäfves gjorde försök att kola torfven på ett rationelt sätt. Nåväl, tänkte hon, jag har lust att försöka, hur pass omöjligt det är. Och så började hon — • först i en upphettad mortel, om jag ej missminner mig, och sedan i sin egen, kära stekugn, till stor förskräckelse för husets pigor, som antagligen trodde, att hon blifvit mindre normal. Men försöken utföllo öfver förväntan, och uppmuntrad af fackmän gick hon oförskräckt på. Experimenten fortsattes på andra platser, så- som Grenna och landtställen omkring Jönköping, och ingen tilläts öfvervara dem — • allt för att undgå den offentliga uppmärksamheten och dumt prat, hvilket fru Ängel framför allting tyckes af sky. Den 12 maj 1891 hade hon kommit så långt, att patentansökan kunde inläggas. Nu är patent beviljadt icke allenast i Sverige, utan äfven i grannländerna, Tyskland, Österrike-Ungern, England med flere länder. Så småningom ha hela hennes tid och intresse tagits i anspråk af torfkolet, och den för vårt lands framtid så viktiga torfkolsfrågan har blifvit hennes lifs hufvuduppgift. Hon har offrat mycket på sin idés förverkligande, och om hon också hittills hufvudsakligen skördat misstro och alla slags svårigheter hopats på hennes väg, skall hon dock, därom är jag förvissad, segrande utgå ur striden och visa, att äfven på det område, där hittillsdags den manliga intelligensen varit nästan allenahärskande, det kan vara en kvinna förunnadt att finna vägen, hvarest * fackmän efter årtionden af ihärdigt praktiskt och intellektuelt arbete måst uppgifva gärdet. Hj. Cassel.
Best. och Ekon.-Utskotteis Betänkande, Nw> S51 7 »rätthållande af gemenskap orterna emellan eller'att besörja härberge,- »förplägning och vård för de personer hvilka, i följd af sin, i. lag till»försäkrade, , rätt att obehindradt färdas ifrån; ort till annan, vare sig »landeller sjövägen, ankommit och dels mästepassera dem spärrade1 »orten, dels der för längre eller kortare tid qvarstadna; »att, i anledning af dessa förhållanden, Rikets Ständer matte hos »Kongl.
A:o 432 ' anledn. af väckt fråga om förändring i methoden för riksbokslutet samt de förvaltande verkens redogörelser. Hr Hjärne, Harald: Jag är visserligen icke tillräckligt initierad i delta ämne, för att fullständigt kunna utreda vigten af Hr Santessons motion; men de flesta, sorn tagit kännedom af ämnet, äro, såsom jag tror, med mig öfvertygade derom, att vårt bokföringssätt inom de förvaltande verken kunde förenklas och ställas i det skick, att revisorerne och StatsUtsk. vid riksdagarna med mindre arbete och tidsutdrägt kunde få kännedom om ställningen i dessa verk. Jag ser en reservation åtfölja Utsk:s utlåt., och jag instämmer uti reservantens åsigt. Utsk. har väl sagt, att det är vordet vitsordadt, såväl att uti rikshufvudböckerna på ett enkelt, lättfattligt och upplysande satt upptages och utredes förhållandet med Stats-, Riksglsoch andra verks medel, som ock att dessa hufvudböeker uti oafbrutet sammanhang funnits förda med utmärkt ordning och redighet samt synas fullkomligt uppfylla det dermed åsyftade ändamål. Att de kunna vara förda med utmärkt ordning och redighet jäfvar icke den tanken, jag framställt, att bokförissältet kunde för - en - Den 26 Mars. enklas och göras lältfattligare för dem, som siola granska räkenskaperna, emedan det torde vara en allmänt erkänd sanning, att de icke äro så enkla, som de behöfde vara; och hvad det beträffar, att de skulle vara förda på ett sätt, som synes fullkomligen uppfylla det dermed åsyftade ändamålet, så kan det väl icke nekas, att ändamålet med rikshufvudboken måste vara att lemna tillfälle för andra personer än dem, som tagit bestämd befattning med uppgörandet deraf, att se, huru statsverkets räkenskaper förhålla sig, men det kan naturligtvis icke begäras af StatsUtsk. eller revisorerna, som på kortare tid äro tillsammans, om ej räkenskaperna i sina detailler äro så förenklade som möjligt.
Stockholms stads kronohäkten Blekinge länsfängele Kalmar dito Kristianstads dito Elfsborgs dito Gefleborgs dito Gottlands dito Göteborgs dito Hallands dito Jemtlands dito Jönköpings dito Kopparbergs dito Kronobergs dito Malmöhus dito Norrbottens dito Skaraborgs dito Stockholms dito Södermanlands dito Upsala dito Wermlands dito Westmanlands dito Westerbottens dito Wester-Norrlands dito Örebro dito Östergötlands dito R:dr. | öre. 100 ! 37 101 15 100 84 88 106 76 86 81 10 För dag. För år. För dag. Göteborgs länsfängelse , — 37,854: 51. Södermanlands dito — 14,949: 87. Af Kongl. Fangvards-styrelsen disponerade inkomster och bestridda utgifter. För fångars och kronoarbetskarlar underhåll, beklädnad och sängkläder vid de särskilda straffoch arbetsfängelserna samt kronoarbetskompanierna har kostnaden i medeltal under revisionsåret uppgått till de i följande tabellariska sammandrag upptagna belopp, nemligen: (Bil. Litt. Q.) § 4. Utgifterna för fångvården, hvilka enligt staten beräknats uppgå till 1,569,324: — hafva under revisionsåret utgjort 1,502,972: 83. hvarigenom uppkommit en besparing af 66,351: 17.
Fullmäktige nu endast behöfva upplysa, att den lill Riksgälds-kontoret influtna eller vid ränteliqvider innehållna bevillning, restantierna å den numera upphörda cenlonaibevillningen häruti inberäknade, utgjort under år 1814 R:dr 2,020,578: 36 2. Riksgälds-kontorets inkomst genom slämpelafgiften för spelkort (reglementets 114 §.) har under samma år uppgått till följande belopp, nemligen: under år 1844 till R:ir 22,373: 37. 6. , „ 1845 26,068: 26. Barnhusens och andra fromma stiftelsers andelar af besagde afgift R:dr 19,027: 13. 6. samt kostnaderne för de vid Rikets Ständers banks papperbruk och stereotyperings-inrätt ning tillverkade kortkonvoluter, m. m 20 867: 16. 4. 39394 29 10 utgörande således den Riksgäldskontoret tillgodakomna behållning af ifrågavarande inkomst • Med anledning af de nya och förändrade stadganden angående tidningsstämpels-afgifternas utgörande, som den efter sednaste riksdag utfärdade stämplade pappersförordning innehåller, hafva, på sätt sednast församlade revisorer, sid. 17, anfört, åtskilliga tillägg och förändringar uti förut gällande föreskrifter i afseende på tidningsstämplingens, förrättande samt derför bestämda afgifters erläggande och redovisande blifvit af Fullmäktige meddelade och kungjorda. I öfverensstämmelse med reglementets 115 §., hafva de för Kronans behållna hemmans och lägenheters försäljande till skatte erlagde köpeskillingar blifvit till 4. och under de 10 första månaderne af år 1847 med 5,544: 40. 7. eller med tillsammans R:dr 19,861: 3. 7. Till följd af Kongl. Kammar-rättens
N:o 4<U ang:de två Stånds återremisser på mern. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade antaga den af Utsk. till R. o. Ad. gjorda inbjudning att frångå sitt förut fattade beslut och förena sig med Borgareoch BondeStm. Ropades nej. Uppå derefter framställd propos. blef den föreslagna voter:s-propos:n godkänd. Företogs till pröfning Const.Utskls den 12 dennes på bordet lagda mern. N:o 41 j ang:de en af Hr Roos, Carl Ulrik, anmäld anledn. till anmärkn. emot Statsrådet och f. d. Statssecretm Grip. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. fann den af Hr Roos anmälda anledn. till anmärkn. erfordra någon åtgärd. Ropades nej. Då nu ånyo föredrogs Const.Utskrs den 16 dennes på bordet lagda mern. N:o 38, ang:de Nalional-representationens ombildning, blef samma mern. begärdt ånyo på bordet af Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh., och Frih. Cederström, Anders. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då ifrågavar. Const.- Utskts mern. N:o 38 vore mycket vidlyftigt och anginge den måhända vigtigaste fråga, sorn kunde förekomma, R. o. Ad. torde finna skäl att med nästa föredragning deraf något längre tid än vanligt fördröjdes, och att i blifvande talmansöfverläggning öfvenskommes om någon dag, då det samtidigt inom samtliga Stånden kunde föredragas; hemställande Hr Landtm, alltså, om R. o. Ad. således tilläte, alt det icke uppfördes på nästa föredragnings-lista. Bifölls. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskts den 16 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 3o5, i anledn, af Olof Olofssons motion om rättelse i förment oriktig tillämpning af den för AVesterbotten gällande skattläggnings-metod.
I afseende å det af Revisorerne, (sid. 16—17,) anmärkta förhållande, att de årliga arfvodena för hufvudbokens afslutande äfvensom för vederbörande tjenstemän i Rikets Ständers Bank och vid Stockholms PostKontor, utan föregången anmälan hos Fullmäktige, blifvit af Kommissariatet utanordnade, har Kommissariatet, uti sin infordrade förklaring, åbe - 59 — ropat ett, den 18 Februari 1813, af dåvarande Fullmäktige meddeladt oell allt sedermera, vid utbetalningarne af arfvodena för sistbemälte tjenstemän, tillämpadt beslut, angående verkställigheten af sådana utgifter, dervid någon annan pröfning, än den af ziffrans riktighet, ej ifrågakomme; hvilket beslut, enligt Kommissariatets förmenande, så mycket mindre vore upphäfvet genom nu gällande Tjenstgöringsordning, som det der förekommande och af Revisorerne anförda stadgande funnits intaget i den äldre, redan före samma besluts meddelande utfärdade, Tjenstgöringsordningen; och ansåg Kommissariatet sin tydning af åberopade beslut vara af Fullmäktige godkänd, enär någon erinran hos Fullmäktige icke blifvit gjord emot ifrågavarande, uti Kassa-veckorapporterna särskilt upptagna och sålunda för Fullmäktige anmälda, utbetalningar. Sedan Fullmäktige redan förut, vid derom förekommen fråga, förordnat, att den af Revisorerne anförda föreskrift i Tjenstgöringsordningens 14 §. hädanefter jemväl skall iakttagas i afseende å utbetalningen af de uti 142 §. af Riksgälds-Kontorets Reglemente bestämda arfvoden för Bankens och Post-Kontorets tjenstemän; så hafva Fullmäktige ansett den al Revisorerne gjorda anmärkning numera icke föranleda annan åtgärd å Fullmäktiges sida, än meddelandet af det förklarande, att samma föreskrift, vid ifrågakommande utbetalningar af arfvodet för hufvudbokens afslutande, äfvenledes bör tillämpas.
BorgareStåndet. BondeStåndet. Underdånig Skrifvelse. Riksdags-Beslut. |08 N:o N:o | Sid. N:o Instruktion för Landtmäteriet i Riket, om ändring deri s 7 2 16 b. 12 Juli b. 9 Juli b. 12 Juli b. 12 Juli n för Kyrkobetjente, föreslagen — 7 2 28 b. 21 Aug. b. 22 Aug. b. 21 Aug. b. 21 Aug. » för Länsmän,utfärdande deraf — 8 — 79 b. 16 April b. 17 April b. 16 April b. 16 Inventeringar uti Landtränterierna, om bestämmande af Magistrats-personers åliggande dervid — 8 — 103 — b. 14 Juni b. 7 Juni å. 12 Juni b. 4 Juni Svar på återremiss — 8 — 113 — a. a. 9 Juli a. a. 9 Juli a. a. 12 Juli a. a. 9 Juli Invisningar å Banken, handskrifna, se Assignering. 5 O czj CD B 3 > 2 CD ET eller Memoria Utlåtande Betänkam Riks-Ståndens Beslut. Underdån Skrifvelse pr tn CL C3 era i ö ra eJ • ra O ra £■' era 3 era ra "* • CM 5* Ridd. o. PresteBorgareStåndet. BondeN:o N:o Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet.
I sådant afseende hafva tid efter annan kommittéer varit nedsatte för uppgörande af planer till en förändrad organisation, och förslager dertill äfven blifvit afgifna. En i största korthet sammandragen redogörelse deröfver tror Utskottet icke vara öfverflödig och får alltså anföra; Vid den första af dessa sjöförsvars-komitéer, eller år 1811, uttalades den åsigt, att Sveriges sjelfbestånd fordrade underhållandet af så väl seglande som roddflotta och att båda vapnen voro lika oumbärliga och borde lika vårdas samt för sådant ändamål förenas till en korps. Deijemte föreslogs att flottan skulle beslå af 12 liuieskepp, 12 fregatter, 6 kutterbriggar, 12 skonertar och loggertar, 80 däckade kanonslupar, 80 kanonjollar, 12 haubits-slupar, 12 mörsare-slupar och 6 mindre rekognoscriugs-fartyg. Efter Sveriges och Noriges förening uppstod håga om det gemensamma försvarets bestämmande, och underv den 3 September 1816 förordnades åtskilliga sakkunnige män att i komité sommanträda, för att utarbeta underdånigt projekt till en af då varande tids behof och omständigheter påkallad, samt derefter lämpad, allmän reglering af flottan, hvilket uppdrag kommiterade fullgjorde, genom digifvande den 31 Maj påföljaude år af ett underdånigt betänkande, enligt hvilket lottan ansågs böra bestå af; 12 linieskepp, 8 fregatter, 6 kutterbriggar, V ;; 3 skonertar, 6 advis-fartyg, 238 diverse skärgårdsfartyg samt 57 sjukoch amunitions-fartyg. Äfven denna kommitté föreslog flottornas förening till en korps, sorn osk försiggick år 1823; men flottornas sammanslagning och de regleringar, som till följd deraf vidtogos, äfvensom det nya redogörelse-sätt, hvilket infördes, gjorde flera förändringar i kommitterades förslag af behofvet påkallade.
Doctor Drysén, med instämmande tili omförmäldte Memorials yrkanden, gjort det tillägg, att enligt dess tanka, borde d&t föreslagna förbudet emot S äd spe!S anställande a Sönoell Högtidsdagar älven utsträckas till de aftnar, sorn föregå dessa dagar, I sammanhang härmed har äfven Högrördiga PrestStändet, uti FrotocoHsUtdrag den i5:de sistlidne Januari, öfverlemnat ett yttrande af Comministern Bergegren, deruti, jemte instämmande uti det anförda Memorialet, dessutom ifras emot den oordning, att annoncer ej sällan skola, dagen före Söndagen, blifvit införde uti Dagpapperet Allehanda, der Allmänheten, emot en ringa afgift, inbjudes sjelfva Helgedagsförmiddagarna till sinliga njutningar och åskådningar. -i Utskottet, som förehaft detta mål till granskning, får härigenom förklara, att det helt och hållet delar de tänkesätt, hvilka gifvit anledning till ifrågavarande motion. Utom de Gudomliga bud, sorn anbefalla Sabbatens helgd, har äfven den verdsliga Lagstiftaren, i hvarje väl organiserad Stat, sökt att genom lämpliga föreskrifter bibehålla denna dag i den vördnad, sorn dess vigtiga bestämmelse påkallar. Erfarenheten visar, att en aftynande och förlamad vördnad för Religionen nästan alltid först yttrar sig i liknöjdhet, Sorn Snart öfvergår till förakt för den yttre Gudstjensten och de heliga bruk, hvilka dermed äro förenade. Sedan Samhällets medlemmar, under arbete och verldsliga omsorger, tillbragt den föregående veckan, sam - 154, Besv. och Ekon. Utsk. Bctcinkanchn. las de om Söndagen för att i församlingens; sköte påminnas om sina pligter emot Gud och ttienniskor. Ehuru förträfflige anstalter än kunna i. en Stat vidtagas, och ehuru visa författningar der än kunna påbjudas, skola de likväl alltid förblifva frugtlösa, så länge de ej verka i förening med känslan och öfvertygelsen örn nödvändigheten af dessa pligters uppfyllande»
Min mening är oförändrad utan anseende till personen. Men jag förmår icke heller i det hänseendet yttra mig nu, utan anhåller att i något kommande plenum fä dels framlägga mina anmärkmr och dels väcka en motion i anledn. af den K. Propostn. Remitterades till BankoUtsk. Föredrogs ånyo och remitterades till SlatsUlsk. K. M:s d. 10 dennes pä bordet lagda Nåd. Propos. lill R.St:r, ang:de anvisande af medel till godtgörande af från StatsKont., utaf under händer hafde medel, ulgifne förskott, dels till understöd utan återbetalnings-skyldighet, och dels till lån åt de genom eldsvåda hemsökte invånarne i staden Gustavia ä S:t Barthelemy. Föredrogs och remitterades till StalsUtsk. Frih. von Sehwerins, Adam Otto, d. 10 dennes på bordel lagda motion om den allmänna postskjutsens öfvertagande af Staten, eller ock förhöjning af legan för sådan skjuts. Föredrogs och remitterades till Allm. Besv. o. Ekon.Ulsk. Frih. von Sch w eri ns, Adam Otto, d. 10 dennes på bordet Den 14 December. lagda motion, ang.-de upsättning af ett s. k. ”Gendarmerie”, för vidmakthållande af allmänna säkerheten å landet. Vid föredragning af Frih. von Schwerins, Adam Otto, d. 10 dennes pä bordet lagda motion, angrde upförande af ett monument vid Filborna, till minne af Fältmarskalken Gr. Magnus Stenbock, blef denna motion remitterad till StatsUtsk. Föredrogs och remitterades till Allm. Besv. o. Ekon.Utsk. Gr. Wachtmeisters, Hans, d. 10 dennes på bordet lagda motion, angrde reform i nu gällande Skogs-lagstiftning samt ändring i 11 och 13 kap. af Skiftesstadgan. Föredrogs och remitterades till LagUtsk. Frih.