Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rutbergs motion, att medel måtte anvisas till bestridande af kostnader för undersökning om en vägs anläggning från Schangeli, Gellivare och Routivare rika Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 3g. 9 rika malmfält till Tysfjord i Norrige; samt Johannes Samuelssons från Jönköpings Län motion om ett anslag af iooo R:dr till understöd för de väghållningsskyldige i Jersnäs socken. Utskottet, som i närlagde Tabell till bibehållande' å Riks-Staten upptagit det vid nästlidne Riksdag till vägar och communicationer beviljade anslag stort 8000 Riksdaler, föreställer sig att Kong!. Maj:t, så väl för underhållet af ofvannämnde väg emellan Dalarne, Helsingland och Jemtland, som ock för de i motionerne omförmälde vägar, så framt anslag i berörde afseende anses böra af allmänna medel utgå, sålunda bar inom denna summa tillgång beredd för bestridande af sådane utgifter, hvadan Utskottet anser sig icke böra tillstyrka, att några serskilda medel till ofvanuppgifne föremål må af Rikets Ständer anvisas. 7:0 Undervisnings-anstalter för jordbruk och landtmannanäringar. a) Kongl. Maj:t bar, i afseende härå, äskat fortfarande utgående af det vid sista Riksdag, endast till den följande, beviljade anslag af 10,000 R:dr för Landtbruks-Institutet å Degeberg. Och Utskottet, som tagit kännedom af det med föreståndaren för nämnde Institut den 20 Februari 1841 upprättade contract och deraf funnit, att detsamma är så stäldt, att det endast gäller till innevarande Riksdag, anser sig böra, i anledning af hvad Kongl.
Tersmeden yrkat bifall, delning af propos:rne blifvit begärd sålunda att propos. skulle framställas särskildt i afseende på den föreslagna lönetillökningen för LifbeväririgsRegdets nuv:de personal, och särskildt i afseende på de af K. M. för detta Reg:te äskade nya löner. För att sammanställa detta med Utsk:s framställning, borde derföre först propos. framställas endast å den del af förev:de punkt, hvari Utsk. hemställt, »att R. St:r icke må be vilja någon förhöjning af nuv:de anslag för LifbeväringsReg:tet, utan låta detta anslag fi Riksstaten oförändradt upföras,» då propos:n för den motsatta meningen komme att lyda å bifall till den af K. M. äskade lönetillökning af 8,193 Rdr 87-| öre Rmt för Regdets nuvande personal; och finge Hr Gr. o. Landtm, således nu först hemställa om R. o. Ad. i afseende på denna del bifölle hvad Utsk. i förev:de punkt hemstält. Denna propos. besvarades med blandade Ja och Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om R. o. Ad. behagade bifalla den af K. M. för LifbeväringsRegdets nuvande personal äskade lönetillökning af 8,193 Rdr 87-| öre Rmt, samt, sedan svaren härvid blifvit afgifne med starka Ja, blandade med några Nej, förklarade det han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. Frih. Tersmeden begärde votering. Hr von Knorring: Jag anhåller att mitt förslag må blifva kontrapropos. Hr Gr. o. Landtm, anmärkte, att Hr von Knorrings förslag innefattade hela det af K. M. för LifbeväringsRegdet äskade anslag, och att detsamma således icke dess helhet kunde antagas såsom kontrapropos. vid en votering som endast afsåg en del af berörde anslag. Hr von Knorring:
Den 5 Januaris. 227 Häremot är a andra sidan anmärkt, ntt för hwarje Medborgare sa i Staden som a Landet är bo« siad och rum lika oumgangclige tili hang rörftse och handtering, och akt dä man i ett fall skattar för denna sednare, synes någon fördubblad afgift icke böra stadgaö, hwilket skulle inträffa, om bewillning äswm bcstämme.6 ä de Hus, som erfordras kill egenskapen och urösningen af enö yrke i Samhället. Emot Hemman och Jordbruk ä Landet/ star alkid i jemnsörelse Näring och Handtwärk i Staden; och dä Hus och byggnader, som U skottet förklarat ej böra komma i beräkning wid Hemmans uppskattning pa ena stället äro fri tagne fran Minimi, afgift, bör och enahanda förordnande galla för det andra, till iagktagande af nödig rälkivi, fa och billighet. Widare har bsifmit erindrat, art Hus sa wäl a Landet som i Staden är lika säker och formenlig Egendom eller tillhörighet, ulan alt något annat än desi större eller mindre wärpe hwar som hälst utmärker skillnaden; äswen som Fenster:',stS»aspsten esker förra Beivillnings.stadgan träffat ej mindre Landet än Släderne. Af Utskottets i nu afgifne pro« jeckct lill förordningens r:sta Art. g §. lämnade tilla, reise, att den som betalar hyra för nödiga rum, mä denna utgift frän sin inkomst afdraga, förmodas ock den följd kunna hämtas, att hör förutsätter det någon särskild Bewillning för de Hus och rum man behöfwer arc nyttja och bebo, icke bör komma i sräga; och att i Städerne wardera och uppskatta alla Hus, skulle göra TaxeringS/förrättningarne derstädes högst besivärlige, men inbringa ganska liten inkomst för KonglMojtt och Kronan; hwarjemte enär de fläste ägare till större Hus troligen komma att uppföras till Maximi afgift, Minimi,Bewjllningen af Hus endast skulle träffa de fattigare. Till 228 Den 5 Imu-arrt.
- 19 — Till upplysning om beloppet och beskaffenheten af Riksgäld s-kontorets fordringar och öfriga tillgångar, som vid sistlidet års slut, enligt räkenskaperna, blifvit utbalauserade, äfvensom rörande betalningsvilkoren för hvarje särskild fordran och dess förändring under nämnde år, få Revisorerne hänvisa till följande sammandrag öfver: Riksgälds-kontorets utbalanserade Fordringar samt öfriga Tillgångar. Fordringar för lån, meddelade nnder längre tid oell för vissa bestämda ändamål. vid vid a) Byggnadslån: Till Upsala Akademi, å 75,000 R:dr, för bibliotheks - 1863 års slut. 1864 års slut. byggnaden vid denna Akademi, emot 2 procents årlig kapitalafbetalning och 3 procents ränta; utbe taldt under åren 1824 och 1825 25,500: — 24,000: — Karlstads stifts Domkapitel, å 12.000 R:dr, för utvidgning af läroverken inom nämnde stad, emot 3 procents årlig kapitalafbetalning och 3 procents ränta; utbetaldt år 1841 4,786: 18. 4,208: 17. staden Jönköping, å 120,000 R:dr, för uppförande af ny byggnad åt der varande elementarläroverk, emot årlig inbetalningsskyldighet af 5 procent å lånesumman, sedan detta år 1861 utbetalda lån innehafts under 5 års tid; kommande räntan att beräknas efter 5 procent 120,000: - 120,000: — Apothekare-societeten, å 50,000 R:dr, för uppförande i hufvudstaden af en byggnad åt Farmaceutiska institutet; utaf hvilket lån 5 procent årligen skola inbetalas med beräkning af 4 procents ränta för det återstående kapitalbeloppet; utbetaldt år 1862 49,500: — 48,980: —• Hernösands stadsoch Hernö landtförsamling, för fullbordande af nya stiftskyrkan i Hernösand, emot årlig återbetalning af 5 procent utaf lånets hela belopp, 60,000
Och visst var det hugnande för Susanna att höra Sverige försvaradt med lika mycket allvar, som sakkunskap, visst var det henne en vällust, att höra den grofva röstens påståenden tillbakadrifna af den andra, mindre bullrande, men ändå kraftigare rösten, att höra den, slutligen mästare af fältet, deklamera följande verser, ställda till Gustaf Adolf den stores fädernesland, i anledning af hans död: Førdunkles end eengang din Glands, Henvissnar din grønnende Krands Nedbøjede Moder! Din Herligheds Minde Dog aldrig skal svinde Tacknemmelig Verden skal komme ihu, At Gustavs Moder var Du! 5 Ja, visst var allt detta ett himmelrike för Susannas känslor, men rösten som talade så väl, rösten som försvarade Sverige, rösten som nedkallade detta himmelrike, den rösten verkade ändå mer än allt annat på Susanna, ty den rösten var – Haralds! Susanna kunde ej tro sina öron, hon måste ta sina ögon till hjelp, och då hon ej mer kunde tvifla på, att hennes fäderneslands ädla försvarare var – Harald, då blef hon så öfverraskad och så glad, att hon så när begått en – dårskap, i sina känslors öfversvallning, om icke just i detta ögonblick, ett af de äldre fruntimren i sällskapet kommit till henne, och fört henne med sig till ett lugnare hörn af rummet, för att der i ro få fråga ut henne om allt, som hon ville veta. Denna fru hörde till den klass, (spridd i alla länder på jorden), som något liknar parasitväxten deruti, att den växer och blomstrar, genom den näring den suger af de plantor, på hvilka den fäster sig. Som denna fru hade brun klädning och bruna band i mössan, finna vi mycket lämpligt att kalla henne fru Brun. Susanna måste nu redogöra för fru Brun om sin slägt, sitt hem, alla sina förhållanden, hvarföre hon kom till Norge? Hur hon trifdes der? o. s. v. Härmed allt var Susanna temmeligen öppenhjertig, men när talet kom på hennes närvarande belägenhet och på hennes matmoder, blef hon mera förbehållsam. Äfven var fru Brun mindre angelägen att härvid fråga, än att berätta sjelf. «Jag har mycket väl känt öfverstinnan», sade hon, «i yngre dagar.
Danska telegrafstyrelsen för Oresunds-kabekr, — 99 — endast uppgått till 367,785 R:dr 77 öre, utvisande alltså en brist för året af 41,776 R;dr 39 Öpe, allt Riksmynt, Bland betydligare utgifter förekomma: Tjenstemännens aflöning: Extra stationsdito 9,989: 28. Ipventariers underhåll . 60,216, 14. Ved och lyshållning 17,815: 44. Reseoch traktamentskostnader 11,764: 56. Bland1 diverse utgifter upptages hyra till följande belopp: uti Stockholm ,, 3,450; — (utgående likväl såväl för sjelfva stationen sorn fö;- Kongl. Telegrafverkets öfrige embetsrum). » Upsala 400; — /-(•ii » Orebro 275- » Mariestad » Wenersborg » Södertelje » Götheborg » Halmstad » Helsingborg ». Rund, » Mals,nö Summa 7,175: § 5. Enär de flesta städer,^hvarest stationer för telegrafering finnas inrättade, dertill kostnadsfritt upplåtit lokal, och hufvudsakliga grunden härtill torde få sökas uti den större fördel, sorn genom anbringandet af station för telegrafering tvifvelsutan beredes städernas innevånare, anse Kevismjerne, att jemväl ofvanuppräknade städer, i hvilka för närvarande hyror, till större eller mindre belopp, för ofvan antydda ändamål erläggas, jemväl böra, genom öfverenskommelse eller på annan väg, tillförbindas upplåtandet af kostnadsfri lokal för så beskaffade stationer, helst, enligt Re-visorernes åsigt, hvarje, tillfälle bör begagnas för att söka bereda lämplig besparing i utgifterna, vid ett. verk sorn icke lemnar någon behållning. — 100 — § 6. I hvad mån de olika stationerne lemnat behållning eller orsakat förlust, inhemtas af bifogade tabell.
Direktionens hemställan om godtgörelse för de 41,681 R:dr 65 öre R int, hvilka åtgått för RiddarhusSalens inredning och möblering, värmlednings-apparaten och införande af gaslysning ej mindre i nämnde Sal än f. d. Seereta Utskottets rum, samt Riddarhusets förstugor och trappor, funno Utskottets flesta Herrar Ledamöter af skäl, som i Registraturet inhemtas, (se memorialet) för godt afstyrka Direktionens förslag att för berörde kostnader äska ersättning af statsmedel. Friherre Leijonhufvud samt Herr Grefven och Ordföranden voro deremot af den tanka, att då, dels beträffande ersättning för gaslysnings införande i Riddarhus-Salen, Höglofl. Ridd. o. Adeln redan vid förra Riksdagen beslutit, att framställning om sådan ersättning af Statsmedel borde ske, dels öfrige kostnader för Riddarhus-Salens 4 Kiiidarlius-Utskottets Utlåtande N:o 8. ändamalsenligare inredning samt uppvärmning ntan tvifvel, likasom för salens belysning, utgjorde sådana ntgifter, hvilka icke hade gemenskap med underhållet af den Ilidd. o.
Inkomsterne deraf till Staten äro af den betydenhet, att om de rätteligen behandlas, skall Resultatet öfverstiga allt hvad förut blifvit både beräknadt och verkligen influfitj men då bör både Styrelsen , Uppbördsverket, Räkenskaperne och Bevaknings-anstalterne alldeles omskapas, hvilket allt, i anseende till TullStatens underhåll, nu medtager otroliga utgifter, utan att befordra ändamålet. Uti underdånig Skrifvelse af den 7:de Au^ gusti 1815 hafva Rikets då församlade Ständer hos Kongl Majit underdånigst ashållit om en förändrad Organisation af Tullstyrelsen och att den öfverlsmnades åt sérskilte Embetsman, som ej genom andra göromål voro hindrade, att med odelad uppmärksamhet följa Ärendernes gång, och att desse Embetsman® Löner, fastställda till ett förderas utkomst tillräckligt bestämdt belopp, utan beräkning af vissa procent på den af Importen inflytande uppbörden, ehuru de kunna utgå af Tullmedlen, uppföras pä Rikets Stat; att TulJgtaten ställes på ntilitairisk Den 2 Januari!. fot; att inom berörde Inrättning enahanda befordringslagar blifva gällande, som vid pt-iblique Verk: att redovisningen tor Tuliuppbörden ställes på samina fot, som den för Rikets Uppbördsverk i allmänhet: att Tullmedien på bestämd tid i LandtRänterierne insättas: att vid hvarje månads slut ett Sammandrag af TullJournalen i hvarje Stapelstad från trycket utgifves. , innehållande uppgift af Export och Import, jemte namnet af Importeurerne, samt att alla Connscationsmål vid de ordinarie Domstolarne upptagas m. m. KonglMajtts vidsträckta omsorg för Rikets val i allmänhet har, efter den upplysning Kongl. Majus Nådiga Berättelse gifver, under den korta tid, sorn framflutit sedan sednaste Riksmöte, ,ej lemnat tillfälle, att vidtaga någon. Författning till befordran af Riksens Ständers i förevarande Mål yttrade underdåniga önskan. Men som detta Mål är 3f högsta vigt för Statslntraderne och , Kongl.
Uti dessa ämnen hafva nedannämnde motioner blifvit väckta, samt till behandling af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterade, nemligen: hos Högvördig a Prcsleståndet: al Herr Kontraktsprosten Söderberg, som uti en utförlig framställning fästat uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att förändrädt hushållningssält vidtages i afseende å skogarnei riket, då, enligt hvad allmänt kändt vöre, och uti Landshöfdingarnes fen årsberättelser jemväl vitsordades, under sednare tider skogarne blifvit, genom uthuggning och misshushållning, så förminskade, alt i flere orter, der tillförene god skogstillgång funnits, klagan försports öfver brist på skog till nödigt bränsle och, i följd deraf, ökade vedpriser; dervid motionären tillika erinrat om de betänkliga följder, som voro att befara, med afseende så väl å landets innevånares eget behof af bränsle och byggnadsvirke, sorn a jernlillverknin gen och trädvaru-utförseln, hvilka näringsgrenar vöre alt räkna såsom rikets vigtigaste inkomstkällor och hittills lemnat handeln de hufvudsakligasle bytesmedel med utlandet; och då det i fråga orri skogshushållning, i anseende till skogens sena återväxt, erfordrades att vara betänkt på utvägar till fyllande af framlida behof, borrie, enligt motionärens åsigt, llikets Ständer, innan ännu aila åtkomliga skogstillgångar äro medtagna och det blifver nödigt att genom en kostsam och sent växande återplantering ersätta hvad genom i tid vidtagne åtgärder möjligen kunde från förödelse räddas, genom vidtagande af någon strängare lagstiftnings—åtgärd, taga denna vigliga gren af den allmänna och enskilda hushållningen under sin fortfarande vård, och lagstiftningen således komma att sträcka sin omvårdnad, icke, såsom hittills, endast till allmänningarne och kronoparkerne, ulan äfven till de skogar, som tillhöra enskilde medborgare. 1 fråga om befogenheten af en dylik lagstiftning,. Laysinni Allm. Besvärsoch Ekon.- Utsk.
Ständer, som ivid Lfwcrwägande af de harwid förekommande omständigheter, fann, att denna fräga angick icke nägot Commandomäl, utan widtagande af en sadan Allmän Ekonomisk Inrättning, som enligt 89 §. af Regerings - Formen tillhörde Utskottets uptagande och utredning, bestöt, alt, med bifall till Utskottets Betänkande i öfrige delar, detsamma i sistnämnde omständighet till Utskottet ätcr-remittcra, med anmodan att angäendc grunderne för den förestagne förändringen med yttrande inkomma; Och skulle ett af Riksdagsmannen ^nUers Danielsson frän Elfsborgs Län kill Bonde-Ständct ingifwit Memorial, innefattande en reservation, att Utskottets nu granskade betänkande icke i nägon män mä anses hinderllgt för en oinskränkt pröfning af Herr Friherre kunks till Utskottet remitterade anförande i samma ämne, och nägre andre dermed gemenskap ägande delar, jemte detta Protocvll till Utskottet öfwerlemnas. Ot supra. Dx krotocollc» 8. L. Irätzäräh. Utdrag af Protocollct, hällct hos Bonde» Ständct den 18 Augusti 1809. S. D. Dä hos Bonde - Ständct nu kom r betragtandc, att Högloft. Ridderskapet och Adeln, pä sätt betz benne dag meddeldte Protocolls - Utdrag wisar, bestulit
Förhållandet blefve ju tydligen, att, under det den ena personen, som ej har någon den minsta inkomst af sin rörelse, skulle få erlägga till staten vissa afgifter, för att fortfarande få vara i åtnjutande af sina borgerliga rättigheter, så går den andra personen, som verkligen på sin rörelse haft behållning, ehuru denna ej uppgått till 400 rdr, fri från dessa afgifters erläggande och får likväl fortfarande åtnjuta och utöfva samma borgerliga rättigheter. Jag har trott mig böra fästa uppmärksamhet, på denna motsägelse, för att ådagalägga, att en förändring af förslaget är af behofvet påkallad. Ett sådant förhållande, som det nu omförmälda, har, med tillämpning af hittills gällande Bevillmsförordning, ej kunnat ega rum, emedan det för alla dessa näringsidkare finnes en bestämd föreskrifven afgift, som de äro skyldiga att underkasta sig. Så hafva t. ex. hammarsmeder sig ålagde vissa afgifter, likaså sjömän, handtverkare m. fl. För att befria BevillmsKomitéerna från det stora besväret att ingå i undersökning om hvarje sådan persons inkomster, hoppas jag, att TJtsk:t, vid förnyad behandling af denna fråga, derest den kommer att ega rum, må söka, så vidt lämpligen kan ske, inskränka behofvet af dylika undersökningar och befria de skattskyldige från en mängd upgifter, som i sjelfva verket ej torde tjena till någonting. Den 15 Maj. 123 I 2:dra mom. af denna § finnes, bland de poster, för hvilka afdrag skola ske, äfven upräknade aflöning eller annan ersättning till vikarie eller tjenstebiträde, utan att rättigheten till detta afdrag är på något sätt begränsad. I nn gällande Bevilln:sförordning är en motsatt grund antagen. Hvarje tjensteman, som har lön på Stat, är nemligen, enligt nu gällande Bevilln:sstadga, nödsakad att vidkännas bevillning för alla med tjensten följaktiga löneinkomster, hvaremot biträdet är fritt från bevillning. Bör min del skulle jag tro, att, i afseende å den praktiska tillämpningen, detta förfaringssätt äfven är vida enklare än det nu föreslagna.
S)taj:t åt en af faffunniga petfoiter famman* fatt fomtniöfion, font rebait fammanträbt, i imber uppbragit att utföra itämnbe arbete, för l)marö upphällning ocb orbnanbe itöbiga föreffrifter blifmit mebbelabe, äfmenfom att t be ämnen, ber gällanbe författningar beftnnaö mara meb uppenbara brifter bcljäftabe eller utgöra en fåbatt mäitgb att beraf fpnnerlig fmårigf)ct eller ofäferl)et mib tillämpning gen uppfommer, afgifma unberbänigt förflag till npa fitllfiänöiga författningar. ©eban Slifetö febitaft förfamlabe ©tänber gobfänt bet af Äoitgl. ©tntifiifta SEabcötom» 9)taj:t framlagba förflag om turättanbc af ett jlattfttfft embetömerf ocb misfioimt. för betfamma bemiljat årligt anflag, l)ar, enligt fåongl. S)faj:tö nåbiga beflut, fåotnntiéjtcnett öfmer £abellmcrfet meb 3ult måitabö utgång år 1838 uppl)ört, bmarefter ben itpa ©tatiftiffa tabell!oinmiö Tetta embetömerf, ftälbt unber Sbefen för SiviUDepartemeiitet, utgöreö belö af en egentligen råbpläganbe Slfbel - Snfamtanbe @ebait f. b. fåommiöftonett öfwer labetttrerfet, pä nåbig befalis titt ©wrigeä ning, utarbetat förflag ej attenajl titt npa formulär för wigfeb, bops bCftatiftYf.sö ocb begrafningéböcfer, famt t)U5förl)öro Uti beti af t. f. 6t)efeit för @tatiftijla ©etttralbpråit tid Äongl.
I längden blir det j u också i själfva verket billigare att hyra utan möbler, det är själfva bosättningen, som utgör svårigheten. Men jag får försöka att knaggla mig igenom den så godt jag kan — skaffa mig litet i sänder. Glädjen blir så mycket större, när mirt lilla hem ändtligen står färdigt. A c k, du skall få se! Med litet uppfinningsförmåga och en smula smak kan man åstadkomma underverk af snart sagdt ingenting. Ett toalettbord till exempel kan man j u fabricera af en vanlig packlår, litet skärt kambrik och en gammal gardin. » » Jag tror visst jag har en gammal gardintrasa att presenta dig med, » sade Lisen välvilligt. » Tack, lilla d u! Det var rysligt snällt! Och så när allt är färdigt, blir du inviterad på ett finare kaffekalas, » skämtade Ida. Fröken Lisen log förströdt. Det såg ut som om hon haft sina tankar på annat håll, något som Ida ofta lagt märke till på sista tiden. Men hon var nu jämt så upptagen af sina egna storartade planer, att hon ej vidare reflekterade däröfver. Ibland kunde hon ligga vaken timtals och kalkylera och möblera. Men framför de stora, eleganta bosättningsmagasinen stannade hon numera aldrig. Hon hade gjort det förr. Och i fantasien hade hon utvalt allt det, som slog mest an på hennes skönhetsälskande sinne, läckra, dämpade färger — allt som var vackert, fint, mjukt och bekvämt. Nu gick hon i stället hem och satte upp en prislista på de enklaste och billigaste bohagsting i världen — räknade och strök. Nej, kunde verkligen en eldgaffel räknas till öfverflödsvaror! Ja, det såg så ut, för henne åtminstone, efter hon inte tycktes kunna anskaffa den. Några besparingar på en så- dan lön hade hon naturligtvis inte kunnat göra, den räckte j u nätt och jämt till, hvad skulle hon då sätta bo för? IDUN dig .. Och så kunde jag j u inte riktigt veta, förstås. Men i lördags så friade han, och i går bytte vi ringar. » Ida deltog uppriktigt i kamratens glädje. Lisen gjorde ett utmärkt godt parti, fastän Ida icke tyckte, att fästmannen var vidare sympatisk. Men när Lisen själf var belåten, var j u allt godt och väl.
Beträffande derefter godtgörelsen för upprättandet af registren öfver ofvannämnde protokoller, så lärer jemväl i fråga härom samma bestämningsgrund, eller radernas och bokstäfvernas antal, böra tillämpas; hvadan och med derjemte fästadt afseende å den vid sistlörlidne riksdag af tvenne riksstånd beviljade förhöjning i det belopp, hvarmed vedergällningen för enahanda göromål sedermera utbekommits, Utskottet äfven tillstyrker bifall till hvad herr landtmarskalken och herrar talmän i afseende på denna godtgörelse föreslagit, eller densammas bestämmande till tjugo ndr fiir registret öfver Ridderskapets och Adelns, tretton riksdaler 16 sk. för registret öfver Presteståndets samt femton riksdaler för registren öfver Borgareoch Bondeståndens protokoller, beräknadt för hvarje tryckt ark utaf dessa, register; Stals-Ulskoilcls Vllålande, N:o 228. 7 hvarförutan den vid registrens tryckning erforderliga korrekturläsning torde, på sätt vid sednaste riksdag stadgades, böra ersättas med enahanda belopp, som varder bestämdt för korrekturläsningen af samma riksstånds efter riksdagens slut tryckta protokoll. 3:o. I afseende på liqviderandet af här ofvan omförmälda, jemte öfriga kostnader för tryckningen af innevarande riksdags protokoller, får Utskottet hemställa, att hufvudsakligen samma beslut måtte meddelas, som under sist förflutna riksdag i detta hänseende fattades, eller att kostnaderna för tryckningen och häftningen af Riks-slåndens protokoller böva af Riksgäldskontoret omedelbart godtgöras på enahanda sätt, som i afseende å andra riksdags-utgifter blifvit af Rikets Ständer föreskrifvet^ samt att boktryckarnes och bokbindarnes räkningar skola grunda sig på gjorda och af vederbörande riksstånd antagna anbud eller enligt ståndets beslut upprättade kontrakter, och, hvad det verkställda arbetet beträffar, vara af ståndets sekreterare till riktigheten bestyrkta. Vidkommande utdelningen af ifrågavarande protokoller, så anser sig Utskottet jemväl böra föreslå samma stadganden, som Rikets sednast församlade