Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Viktualiehandlande!) P. Weidenhaijn, gjordt aekords-anhud. S. D. Upplästes det protokoll, som blilvit hållet nästlidne dag hos den af Rikets Ständer, enligt 103 § Regeringsformen och 64 § Riksdags-Ordningcn, valda Nämnd; och inhemtades uf detta protokoll, att Nämnden ansett Högste Domstolens samtliga ledamöter böra vid sinn embeten bibehållas; och beslöts, det skulle Expedilions-Utskollet anmodas att uppsätta förslag lill den underdåniga skrifvelse i ämnet, hvilken borde till Kongl. Muj:t nflätas. Och 24 Januari* Frän Hederv. Bonde-Siandet. i S. D. Företogs val af elektorer, som böra utse de kommitterade för tryckfrihetens vård, dem Rikets Ständer vid hvarje riksdag förordna; och befunuos, efter valsedlarnes öppnande, följande ledamöter hafva blifvit utsedde, nemligen: till Elektorer: Carl Johan Leonard Lönnberg frän Östergötlands län med 86 röster. Paul Fritz Mengel frän Upsala län 85 Carl Guslaf Sköldberg från Nerikes län 82 Fredrik Hallström frän Stockholms län 82 Carl Johan Svensén från Calmar län 81 » och Sven Rosenberg frän Christianstads län . 80 » till Suppleanter: Johan Guslaf Dahlgren från Calmar län med Olof Thorell från Elfsborgs län 43 » hvaröfver Protokollsutdrag genast uppsattes och justerades. Bih. till R. St. Frun Håglofl. Iiiddersfcapet och Adeln. S. D. Uppläste) Proloko!It?t viJ den i 103 § Regeringsformen och 64 § Riksdugs-Oninjugcn löreskrifnn Nämnds sammanträde den 21 dennes, hvaraf inhemlades, <i11 Nämnden ansett Högste
Riket pä branten af betz undergäng, lärer blifwa ilka hedrande tor den samma, jom det är sällsynt i häfd-rna. Wid Boupreckningen af f. d. Konungens förmögenhet har all noggranhet till betz fördel bliswit iakttagen. Dä Haga Lustflott, som icke ger någon afkastning, bliswit upstattat kill igo.OOo R:dr, tror jag att det är gansta bögt tilltagir, och att d.tz fordna ägare ej har stal att klaga. Da Sländerna ukom iöteretze-betalningen för f. d. Konungens iörmö.,enhet» ätagll sig att lämna honom en ärlig U derHälie-Suwma af tillsammans 66,tr66 R:or lärer ocksä dispositionen ak elt lädant Lust-Slott som Haga onekligen tillkomma Riksens Ständer, och jag tror dä att Riksens-Stä. ber ej kunna gjöra ett bättre bruk Lerch, än att ö'vcrlämna denna rätt ghtt ät en gistad och wördad Konung som '.ika med de öfriga Lust-Slotten singe begagna delta, pä sätt han sinner beq.vämljgast. Hans Epcellence Herr Grefwe Ruuth: Jag är, lika med fiera wärda Ledamöter af Ridderstapet och Lldeln öjwertygod att Ständerna kunna disp nera öfwer Haga. Det är och werk-ligen t u>p'eckningen af sd. Konungens Egendom gansta högt uptagit Säsom för flera är sedan under en läng tid Släthällare pä Haga, kän,er jag mycket wäl att derunder inga betydliga ägor höra, och jag är öswertygad att ingen stulle wara nog oklok att köpa detta Luft-Slott för ben summa hmartill det bliswit wärderat. Om nyttjande rätten Deraf ät Hans Majit stulle uplätas, tror lag således utt Statens förlust wore obttyblig eller ingen.
Maj;ts förslag, att den för talg sedan den 26 September 1866 provisoriskt gällande tullfrihet fortfarande må bibehållas. Vidkommande artiklarne stearin och ljus: talgoch palmitinsamt stearin-, så har Utskottet vid pröfning af de omförmälda skiljaktiga förslag till tullbestämmelser för dessa artiklar, som af komrnitterade och Kongl. Maj:t blifvit framställde, funnit de tullsatser, som af komrnitterade föreslagits, vara vida högre än beskaffenheten af den fabrikation, hvars skyddande de afse, kan med nöjaktig trygghet för denna tillverknings bestånd och fördelaktiga bedrifvande anses kräfva, hvaremot de af Kongl. Maj:t föreslagna tullafgifter torde, utur nämnde synpunkt betraktade, finnas nog låga; och har derföre Utskottet, som, hvad särskildt palmitin-ljus beträffar, anser afseende böra fästas vid den omständighet, att, i motsats till de öfriga nämnde slagen, en tullafgift å råvaran för fabrikationen häraf, Palmolja, blifvit bibehållen, funnit sig böra föreslå, att tull-afgifterna å stearin och ljus bestämmas sålunda: Stearin 1 skålpund 5 öre. Ljus: Talg» 4 öre. Palmitin» 5 öre. Stearinoch Margarin» 8 öre. samt andra slag, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Proposition, » 16 öre. 1 öfverensstämmelse med hvad för alla slag enkla, oarbetade Metaller blifvit Metaller. föreslaget, anser Utskottet ock tullfrihet vid införsel böra medgifvas för sammansatta metaller, oarbetade, Latun och Trådband derunder inbegripne, derå tull af 2 R:dr per centner finnes uppförd i kommitterades, af Kongl. Majit gillade, förslag.
Tiimba Bruks vid Fullmäktiges förfogande, i afseende å det Banken tillhöriga, Stockholm. af Tumba Bruk till upplag af lump förut begagnade, Magasinshus i Stockholm, har Utskottet för sin del icke funnit något att erinra § 27 Klagomål emot Enligt hvad Utskottet, af Fullmäktiges protokoll inhemtat, har afpuppereTiiU K°nnlStatskontoret, uti skrifvelse den 26 Juli 1849, i anledning skrif-kartor. af anförda klagomål öfver beskaffenheten af det år 1848 tillverkade papper till skrif-kartor, hos Fullmäktige begärt, att, till förekommande af Ytterligare klagomål i detta hänseende, Fullmäktige måtte vidtaga sådana åtgärder i afseende å tillverkningen af Karta—Sigillata-papper, att detsamma i allo komme att hafva de egenskaper, som uti det emellan Kongl. Statskontoret och Banko Fullmäktige afslutade kontrakt, om stämpelpapperets tillverkning, af den 21 De cember 1843, äro bestämda. Och hafva Fullmäktige, med föranledande häraf, efter vederbörandes hörande, uti aflåten skrifvelse, den 14 Mars nästlidet år, framställt förslag till bestämmelse om viss vigt å papperet till Karta—Sigilloto, hvilket förslag jemväl blifvit af Kongl. Statskontoret antaget. Då någon anmärkning emot Karta-Sigillata-papperet sedermera icke afhörts, har Utskottet vid den af Fullmäktige sålunda vidtagna åtgärd velat för sin del låta bero. § 28. (Rev. Ber. § 86. Banko-Fullm. Ber. § 33). inrättande af ]\je(j anledning deraf, att Rikets Ständers är 1847 församlade la å Bruket. Revisorer hos Fullmäktige gjort framställning om inrättande vid Tumba Bruk af en Söndagsskola, hvarigenom tillfälle kunde beredas de derstädes anställde Pappersmakare och Lärlingar att § Söndagarne erhålla fri undervisning i religion.
— Man har talat om att indela vårt land i vissa zoner, men jag hemställer, huru sådant skall kunna blifva möjligt i ett land, sådant som vårt. Zonernas antal måste då blifva nära på lika stort som de särskilda egendomarnes. Om man emellertid skulle beskatta jorden efter dess verkliga värde, hvarföre går man icke på samma sätt tillväga i afseende å fabriker och näringar ? Man borde då taga i beräkning fabriksrummets storlek, arbetarnes och maskinernas antal, m. m. Så sker dock icke, utan man pålägger bevillning efter nettobehållningen, ty det kan hända, att en fabrik, med en stor mängd arbetare dock lemnar en högst betydlig nettobehållning. Jag medgifver för öfrigt gerna, att Gr. af Ugglas i visst afseende har rätt, och att det vore lyckligare, om R. o. Ad. kunnat fatta bestämda bslut; men jag hemställer tillika om icke Bevillningsförordningen är en af de aldra vigtigaste saker, som Ståndet har att öfverlägga om. Det gäller nemi. icke mindre än sättet för beskattningens utgående. Jag tror således att, om R. o. Ad. här söker genomtränga ämnet och noga undersöka det, så må resultatet sedan blifva hvilket som helst, —- R. o. Ad. har då fyllt sin pligt. Då jag emellertid anser förslaget icke vara af natur att kunna oförändradt antagas, får jag anhålla om proposition på återremiss. Den 12 Maj f. m. 77 Gr. Anckarsvärd', Carl Henrik: Gr:ne Lager bjelke och af Ugglas hafva, enligt min tanke, redan så fullständigt yttrat sig ofver 3:dje §:ns l:a morn., att jag skulle mycket missbruka E. o. Ad:ns tid, om jag sökte ingå i alla frågans detaljer. Jag har således blott att sluta mig till deras sida, hvilka önska ett framskridande på beskattningsvägen i vårt land, och att, i likhet med dem, yrka bifall till Utsk:ts förslag. Gr. af Ugglas har derjemte visat, hvilka olägenheter skulle komma att upstå af en återremiss, som jag dessutom för min del tror icke skulle tjena till någonting.
I afseende pä Vexel Banquens Bokföring, ■ finnas ganska tillförlitliga och väl uttänkta controller införde, hvarigenom hela den vidlyftiga rörelsen för hvarje vecka kan, inom slutet af påföljande veckan, på runstycket controlleras så, att ej det ringaste misstag eiler underslef bör blifva obemärkt. Möjligheten häraf beror helt och hållet på fortfarandet af den ordning, som nu derstädes iakttages, att hvarje document, vare sig Transport sedel eller Assignation, genast vid ingifvandet till Banquen, annuleras och öfverkorsas, och att nya sedlar, enligt reqvisition, för dagen expedieras. Den betydande säkerhet, som häruti ligger förvarad, måste, vid de af Herr Lindström foreslagne vexlingsoch magazinerings-anstalter för Banquens större Transport sedlar, oundvikligen, om ej aldeles, dock till det mesta, gå förlorad. På nu anförde grunder, finner Banco Utskottet sig för närvarande ej ega skäl att tillstyrka vidtagandet af någon bland de förändringar, soto i Herr Lindströms Memorial blifvit foreslagne. Men Utskottet får icke destoBiindre här bifoga det vördsamma förbehåll, 2o6 Banco Utskottets Betänk a.ndtii. att, derest, i ett. eller annat hänseende, för'® ändrade föreskrifter, rörande Banco - Verkets organisation och den för dess särskilde Departementet stadgade arbets-ordning, skulle finnas nyttige och behöflige, Utskottet genom detta utlåtande ej anser det vara sig betaget, att, efter då förevarande omständigheter, deröfver med förslag till Rikets Hög!ofl. Ständer inkom ma. Enligt förbehåll, bifogas reservation äf Ledamöter, sorn med pluraliteten ej i alla delar instämt. Stockholm den 2ö Maji 182 3, Utdrag af Protocotlet, hållet hos ilikets Utöglofl. Ständers BanCO - Utskott den std Maji 1823.
Tabellen upptager till siffran dels på räkenskaper och dels på noga beräkning efter medelpris grundade värdet af de allmänna besvär ocb onera, som inom länet utgå. Dessa äro, synnerligen vid inträffande 11 missväxt-år, för menigheten ganska kännbara och tryckande, och deras tyngd ökas i anseende till länets vidsträckthet och långväga färder, som de mest aflägsna invånarne måste företaga för skatters och besvärs utgörande. Men dessa bidrag lära dock för närvarande ej kunna förminskas, åtminstone hvad angår presträttigheter och kommunala utgifter för fattigas försörjning samt helsovården m. m.; likväl hafva dessa bördor, genom numera vidtagna åtgärder för hålloch reservskjutsens utgörande på entreprenad, hvilket, med undantag af tvänne, äger rum vid alla gästgifverier å nedre delen af landet, äfvensom genom plogningsskyldighetens bestridande af entreprenörer, i de flesta socknar blifvit emellan de skattdragande, om ej minskade, åtminstone så jemnade, som det sig lämpligen göra låter. Och enär besväret med transportskjutsar och inqvarteringar hufvudsakligen drabbar de intill allmänna landsvägen närmast boende, torde dessa olägenheter kunna anses fullt motsvara den tyngd de mera aflägset boende måste vidkännas vid utskyldernas levei'ering och utgörande. Ifrån Lappmarken utgå inga andra direkta bidrag till staten, än jordeboksoch hemmantalsräntan, men dessa, jemte aflöningen till presterskapet och åtskilliga andra onera, utgöra likväl tillsammans en årlig utgift för landet af 14,950 R:dr 24 sk. banko. Jemlikt Eders Kongl. Maj:ts Cirkulär den 17 April 1828 anmärkes här, att uti den i Tabellen uppförda kostnad för rustning och rotering rusthålls-, stommarsoeh augmentsränlor ej inbegripas, enär hvarken dessa eller hästvacancespanmål här i länet finnas. Politi. Tillsyn öfver ordningens och sedlighetens vidmakthållande utöfvas i allmänhet af kyrkoråd, socknenämnd och kronobetjening.
Förordningen angående vilkoren för bränvins tillverkning af den 18 December 1863: l:o) att halfva bränvinsskatten för det anmälda beloppet må utbetalas i förskott, men å den andra hälften må lemnäs en månads anstånd, räknadt från den anmälda brännmånadens slut, mot säkerhet, som af Konungens Befallningshafvande godkännes; 2:o) att bränvinstillverkuingstiden utsträckes från den 15 Januari till den 15 April, och från den 15 Oktober till den 15 December, med rätt för tillverkaren att välja en, flera, eller alla dessa månader; Motioner i Bonde-Ståndet 1866. ‘293 3:o) att minimi-tillverkningen nedsättes till 100 kannor per dygn, af 50 procents styrka; 4:o) att kontrollörens arfvode må nedsättas till högst 5 R:dr per dygn och minst 3 R:dr, samt vittnets till 1 R:dr, och att samma kontrollör, så vidt ske kan, användes vid flera närbelägna brännerier; 5:o) att tillverkningsafgiften nedsättes till 50 öre per kanna om 50 procents styrka vid 15 graders värme. Om remiss till vederbörligt Utskott auhålles. Stockholm den 14 November 1865. Fr. Åug. Forssbeck, från Östergötlands län. »i:© «or Af August Danielsson från Norrbottens län, om anslag för anläggning af väg från kustlandet vid Piteå till Arvidsjaurs kyrka. För några år sedan uppstod fråga att anlägga en väg från kustlandet i Piteå till Arvidsjaurs kyrkooch marknadsplats inom Norrbottens län, samt att kostnadsförslag deröfver skulle upprättas. Undersökningen verkställdes å tvänne olika linier at en civilingeniör, vid namn Larsson. Dervid föredrogs såsom mera lämplig den södra linien eller mellan Roknäs bv i Piteå socken och ofvannämnda kyrkoplats och uppgick kostnadsförslag^ för denna vägsträcka till ‘211,000 R:dr R:mt. Piteå socknemän, som nogsamt insågo, att allenast Arvidsjaurs lappmark skulle draga fördel af denna väg, satte i fråga hvilken som borde skyldig kännas uppbryta | och framgent underhålla densamma.
han framgångsrikt verkat för höjandet af kvinnans ställniiig och föreslagit flera viktiga reformer i detta syfte, hland hvilka må namnas: kviniians tillträde tiil vissa befattningar i statens tjänst (telegraf-, post-, klockare-, organistoch skollärarebefattningar), om giftomannarätten, om gift kvinnas iiganderätt in. fl.l). Varden koniiner att resas på S v e n s h grafplats i hans födelsebygd i Små- land. Teckningslista finnes framlagd p&amp; Fredrika-Bremer-Förbiiiidets byrå. r .. O .. * - Sverige. Pröken S e l m Giöbels Svensk Konstslöjdiitstallning i Stockholm liar under sommaren 1891 deltagit i förenihgen Gnistans koiistslöjdutstallning samt Industriutstähingen i Göteborg med en tiimligen fullständig expos6 af dess tillverkningar i träsnideri, broderi, gobelin, möbler och sådana för folkindiistrien egendomliga artiklar, hvilka för turister äro särskildt begiirliga. Vid Industriutställningen eröfrades guldmedalj en. l) Se Tidskrift för hemmet, Arg. F~lkslcollara~~is~~~~or~zas löner. 700 kronors lön skall, enligt senaste ril&lt;sdageiis beslut, från ngsta års börjaii ovilliorligen tilldelas hvarj e ordinarie f olkskolläïare och f olkskollärariniia, som of örvitligt .tjänstgjort iiiiiist fein år. Aiigheiide småskoleläramlniiornas löiief örliållaiei skrif ver w Svensk .Lararetidiiinga: Enligt en på officiella iippgif ter grundad beräkning iitgjorde för ett par Br sedan inedellönen för sni&amp;skolans lärarepersonal 279 kr. 22 öj-e on1 Bret, förut0111 liusroin och vedbrand. If all 111 an b10 t t tanker pk lärariiinsriia, blir inedellöiim aniiii lägre. De snanliga siiic5; slrollärarne hafva naniligeii sallaii.
Bör antagas, eller huruvida vattenlednin - 5oo Stats-Utskottets Betänkan den. gens anläggning med jern rör motsvarar i varaktighet den dertill erforderlige högre kostnaden än begagnande af Trärör, liar Stats-Utskotlet i afseende pä sättet för medels anskaffande till utförandet af detta fördtag, gemensamt med Banco-TJtskottet ansett sig böra föreslå, att tilt Kongl. Maj:t må i underdånighet öfverlemnäs, att låta befordra verkställigheten;; efter hvilkendera planen, sorn nyttigast finnes, och att dertill må anvisas 16,666' R.:dr 3a sk. Banco årligen under 5 år, eller intill nästa Riksdag, hvilka af Fullmäktige i Riksgälds-Contoiret genom Stats V' . 'J i ■ Obligationer böra anskaffas och, i förhål-, lande till behofvet för det sätt till utförandet som af Kongl. Majit kommer att antagas, till Förvaltningen af Sjöärenderne utbetalas emot särskild och Speciel redovisning för användandet, sorn Riksens Ständers och deras Revisorers granskning underkastas bör, men hvilket anslag endast skall användas till materialiernes anskaffande, och arbetet, utan ersättning verkställas genom Örloggs-Flottans försorg* hvaremot Vattenledningens framtida underhållande besörjes af Örloggs-F lottan samt. de i,5oo R:dr som Carlskrona Stads Innevånare erbjudit sig, att för denna underhållskostnad årligen utgifva, derföre särskild Förbindelse Staden bör affordras, S ta ts-U ts ko lie ts Betänkande», 5ot inga lill Riksgälds-Contoiret och så val derigenom, sorn genom del minskade hellof, sorn sedan denna Vattenledning vunnit fullbordan, uppkommen i Örlöggs-Fiottans Stats-Anslag genom besparing uti den betydliga kostnaden till vattens anskaffa 11-, de, någon ersättning erhållas för denna; »u föreslagne utgift. Detta hemställas vördsammeligen till Riksens Höglofl. Ständers pröfning och afgörande. Stockholm den 14 Octoher 1823, N:o 553. % •
Hvad i denna förordning stadgadt är för köpman, gällö i alla hänseen•en äfven för de öfrige af dem, som, enligt 1 och 2 §§, handels-böcker hälla böra.” De till ärendet hörande handlingar åtfölja; och Kongl. Majit förblilver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum st supra OSCAR. C. A. Sparre* t Pretokefl Kongl. Maj:Is Nåd. Proposition, N:o 97. 9 Protokoll öfver ett Justilie-ärende, hållet i Kongl. Maj:ts Högstt Domstol Fredagen den 17 Mars 1854. Närvarande: • Ja-ititie-Råden Engelhart, Backman, Quiding, Hoffstedt, Gyllenhammar, Gynther, Quensel. Föredragningen af det utaf särskilde kommitterade upprättade och af Kongl. Maj:t genom remiss den 25 Februari innevarande år till Högste Domstolens utlåtande öfverlemnade förslag till förordning om handels-böcker och handels-räkningar fortsattes och afslutades. Vid granskning af ifrågavarande förslag fann Högste Domstolen anledning förekomma till följande anmärkningar, nemligen: Vid 1 och 2 §§. Enär det svårligen lät sig göra, att på förhand genom Lag fullständigt •eh noggrannt bestämma, hvilka närings-idkare borde vara skyldige, att öf\er »in rörelse föra bok, utan frågan härom ofta, såsom beroende ej blott af den utöfvade rörelsens art, utan äfven af dess vidd och sättet, hvarpå den drifves, måste i förekommande fall till domarens pröfning öfverlemnas, ansågo Högste Domstolens fleste ledamöter, att, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad i nu gällande lag funnes stadgadt, bokföring, såsom vilkorlig skyldighet, borde töreskrifvas endast för egentlige handlande, fabriks-idkare och andre, som idka »adan roj ilse, att, för vinnande af ordning och reda, bok deröfver finnes af »öden; dock med bibehållande derjemte af det vitsord, som genom förordningen Bih. till Ii. St.
Löner må ökas till 3ooo R;dr och TafFelpenningarne till 2000 R:dr, i stället för iooo, som Kongl. Majit i Nåder föreslagit; så att hela den årliga inkomsten må uppgå till en sammanräknad summa af 5ooo R:dr; och 2:0 Att JustitiaeStatsMinisterns Lön och Taffelpenningar må likaledes erhålla en motsvarande tillökning, Lades på bordes. Den 4 December f. m. Herr Cederschjöld j Pehr Gustafanförde skrifteligen: Att en menniska skall, utan att hafva Begått något brott, kunna, efter en annans enskilta godtycke, genom hysättning beröfvas sin personliga frihet, blott derföre, att hon blifvit, tilläfventyrs utan sitt eget förhållande, satt ur stånd alt betala en skuldförbindelse, är en af de punkter, hvari Samhällsordningens fordringar äro svåra att förlika med mensklighetens. Om emedlertid bysättning, för allmänna creditens skull, icke alldeles kan umbäras; så synes dess användande åtminstone tarfva en betydlig inskränkning, emot nu varande förhållande. Ty att en person skall kunna i häkte qvarhålla s„ oaktadt han lill Borgenären afstår allt hvad han äger, synes vara onaturligt. Och att Gäldenären skall kunna hållas bysatt för lifstiden, är rysligt, samt vida grymmare, än att, efter fordna råare tiders sätt, lemna honom till slaf åt Borgenären. Men ej nog dermed, att denna lag är i sig sjelf hård; den lärer dessutom vid tillämpningen i vissa orter egenmägtigt ännu ytterligare skärpas, derigenom att underhållet lägges tili den ursprungliga skulden, så att, t. ex. en, som blifvit bysatt för 2 B:dr, kunnat i häkte qvarhållas, till dess han skolat kosta 4° R-dr att utlösa, och förmodligen der måst för lifstiden qvarblifva, derest icke en ny Landshöfding hade infört en annan och billigare ordning; De» 4 December f. m. 219 ett förhållande, hvars möjlighet jag måste lemna åt dem att förklara, som äro bättre än jag i tillfälle att känna tillståndet i Landet.
Jag vill likväl icke hindra återremissen, hvarigenom Utskotten få tillfälle besvara de nu gjorde anmärkningar; men Utan att Skånska Rotehållarne höras, kunna Rikets Ständer icke bifalla en anstalt, som skall kosta mångå tusende Riksdaler, Herr NordenfalkJohan: Lika med Friherre Wrangel anser jag nödvändigheten påkalla en jemkning i Skånska roteringen; men jag skiljer mig från honom i afseende på sättet; och då jag ser, att Utskottens Utlåtande har en uppställning, hvilken upptager alla sakförhållanden, så instämmer jag deruti, och skall blott besvara några anmärkningar deremot. Friherre Wrangels anmärkningar synas lämpligen kunna innefattas uti trenne stationer, om jag så får uttrycka mig. Den första rörer klagan öfver rict sätt, hvarpå den närvarande roteringen tillkommit. Den andra innehåller, att jemkning blifvit föreslagen utan afseende på nedsättning i Regementernes nummertal. Den tredje rörer sjelfva formen för frågans blifvande afgörande, I den första frågan dis - Den 11 December f. iti. pencerar jag mig ifrån allt besvarande af Friherre Wrangels påstående, det någon personlig inflytelse skall hafva ägt runi. Jag bekänner, att jag är okunnig om ett sådant förhållande, emedan jag endast har kännedom af handlingarne. Den hufvudsakliga anmärkningen innefattar, att det skulle varit en rättsvidrig åtgärd att förklara, det de frånvarande skulle anses instämma uti de närvarandes beslut. Om jag går Friherre Wrangel till mötes med det medgifvande, att det var illiberalare att i alla frågor antaga de frånvarandes röster såsom nekande, kan jag likväl icke medge, att denna omständighet ensam skulle kunna föranleda lill upphäfvande af hela anstalten. Det vore orätt att säga, att någon öfverraskning härutinnan ägt rum. Det är upplyst af handlingarne, att sedan någre Riksdagsmän år 1812 framställt motion om den Ordinarie Roteringens vidtagande, hafva först vederbörande Embetsman deröfver blifvit hörda, och allmänheten sedermera underrättats genom Landshöfdingarne, att de frånvarande skulle åtnöjas med de närvarandes beslut, hvilket äfven intogs i den allmänna kungörelsen om förrättningen.