Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag förenat* mig så mycket heldre med Grefve Frölich och dem, sorn begärt att detta mål måtte företagas, som jag anser det vara ett af de vigtigaste, och då Riksdagens slut är så nära lärer intet emot detta företagande kun* na invähdäsi Föredrogs å nyo ConstitulionsUtshottets den 27 sislledne Februarii under N:o 69 afgifne samt den 4 dennes på bordet lagde Memorialj med uppgift å voteringspropositiöiler i 3:ne hufvudpunkter af Förslaget till ändringar i TryckfrihetsLagem Herr Lefrén, Johan Pehr, anhöll att detta memorial måtte få hvila till nästa plenum, hvaruti Grefve Gyldenstolpe , Anton Gabriel, och Herr Nordenanckar $ Gustaf, förenade sig, hvilken bordläggning Tians Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken, i stöd af 4p §• Riksdagsordningen, förklarade icke kunna förvägras. Den 8 Mars e. m. Vid förnyad föredragning bifölls Ban-* koUtskottets den 2 dennes under N:o 134 aflåtne, och den 5 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Memorial, med förslag till Instruclion för BankoUtskottet Vid nästinfallande Riksdag* Ånyo föredrogs StatsBevillningsLagsamt AllmännaBesvärsoch Ekonomiutskottens den 10 sistlidiie Febrnari under N:o 129 afgifne, och den 17 i samma månade, m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 78 förut meddeldte Betänkande, rörande Kongl. Majrts Nådiga Proposition, samt enskilte inom RiksStåndén väckte motioner, om förändrade grunder för Legooch SaluSågars samt Valkoch StampVerks beskattning* Herr tijertcij Custaf: Delta Utlåtande lar vara af 3 Stånd bifallit, hvarföre intet dervid torde Vara att göra. Herr von Hartmansdorff. August:
Statens inskränkta tillgångar, om biträden, så torde mig till ursägt lända, att jag allt ifrån Söi. devtelje Canals stiftelse ägt och äger dess Actie-, - agares förtroende att uti Verkets styrelse deltaga, och att jag skulle anse mig ovärdigt hafva uppfyllt detta förtroende, om jag med ytterligare Stillatigande eller liknöjdhet afbidade hvad kanske framdeles , utan min anmälan, till understöd förSödertelje Canal kunde påtänkas och bevil* jas, Att detta mitt afförande måtte vinna Bidd¥ och Adelns bifall och remitterande till Höglofl. Stats-Utskottet är sluteligen min vördsamma anhållan , likpsom om Högvälborne Herr Grefvert Och Bandt-Marskalkens proposition härom”. Hvarförutan Vällod. Borgare-Ståndet likaledes till Utskottets åtgärd öfverlemnat ett i samina ämne utaf Herr Borgmästaren G.. F. Heik» man ingifvet så lydande Memorial; ?,Pe Den 7 Juli. 841 ’’De oförutsedde tillfälliga händelser sorn mött och försvårat Södertelje: Canal-arbetet, samt vållat en redan mer än dubbel kostnad, emot de först antecknade ioo-R:dr för Actie ägarne, utom det bidrag Staten redan lemnat, äro allmänt kände. Verkets fullbordan torde ännu vara långt borta , och tarfva än ytterligare för privata nog kännbara, och öfver åtskilligas, kanske de flestas förmåga stigande utgifter. Actieägarne kunna väl nu göra sig det bästa hopp om kraftiga åtgärder under en insjgtfull och tillförlitlig styrelse af detta företag, men utan tillräckliga medel, till arbetets bedrifvande, kan ingen ting uträttas. Ett så Riksgagnejigt företag , som befriar från en lång och vådelig skärgårds-färd , är andra gången på vägen att återgå till sitt intet, om icke Rikets nu församlade Ständer täckas räpka deråt en. skyddande hand. Om någon ting synes förtjena ett sådant understöd af Rikets allmänna förmåga, så bör det visserligen vara detta vackra? och Rlksgagnejiga företag, på Regeringens Höga uppmaning framstäldt och under dess beskydd ej befruktadt att medföra enskilt förlust.
Stånds klubb; om sökt expeelance lön för Cornetteil Friherre Casimir Sparre; om Löneanslag för en Expeditions Krono-Fogde ; angående uppförande på Indragnings Stat af Löner för 3:ne Lärare vid Skeppsgosse skolan i Carlskrona; om Pension för Directeuren S. Löfving; i anledning af Kongl. '.Majrls Nådiga Propsilion om Löne tillökning för Fjerdingsman ; rörande gjorde anmärkningar vid Utskottets Utlåtande angående Wadstena Kloster-Kyrkas öfverlåtande till Stads och Lands-Försa tillingarne derstädes ; i fråga om arfvodes anslående till Öfver-Difecteuren Schvartz, med antagande af det utaf Utskottet föreslagne i:ä Alternativ; rörande den så kallade Eckerdtska Obligationen; om decharge'för Herrar Fullmägtige i Riksgälds Contoirel; angående årlig underhålls Summa och Enkosäte för II. K. 11. Kron-Prinsessan i händelse É. K. H.
I följe häraf hade defc endast varit på de Landsorter, der flere p rsoner förklarat sig vilja bränna, thuru de ej voro Jordägare, som nämnde af if> bo dt uppbäras. Men nu är frågan icke blutt om Förfaitningens mening, Utan äfven om hvad åtgärd skall i afseende på de. personer, som Brännvins-afgift ännu ick r erlagt, kunna vidtagas: Antingen, enligt hvad Utskofen i deras Betänkande föreslagit, den återstående afgiften bör utgå, i hvilket fall tyngden egenteligen drabbar den minst bemedlade delen af Nationen, eller man skall förordna om återbäring till de personer, hvilka redan érlagt afgiften för åren i8iu, 181 r och 18x2, af hvad de i detta afseende utbetalt. Vid förra omständigheten möter för indrifvandetden svårighet att få reda på de personer, hvilka ännu icke hafva en sådan afgift sig afbördat, sedan dessa under tiden ombytt vistelseort och deras bostad möjliger» nu kunde vara okänd. Man måste då gå tillbaka till Mantalslängden hvilka oftast icke skulle kunna lemna tillräcklig upp ysning, i synnerhet som äfven en del af de skattskyld ga kunna vara med döden afgångne och manga omvägar, innan fullständiga upplysningar i detta fall erhållas, skulle vidtagas. Då dessufom Taxeringsmännen, i afseende på afkortning, skulla lemnäs en prövningsrätt af de personers omständigheter, hvilka såsom medellösa borde från afgift befrias, finner jag åfv n d n samma mindre säker och mindre rättvis. I följe af alla dessa serskilt» omstäo - Den 2 Maji , f, nti 35 digheter trot jag det vara i högsta måtto be* tänkeligt att bifalla Utskottens Betänkande.
Min första pligt som ordf. var då naturligtvis att öfverse kanalens ställning, och då upptäckte jag i hvilken ömklig belägenhet den befann sig i afseende pä de financiella förhållandena. Det är således hufvudsakligen såsom en af direktörerne i bolaget, sorn jag väckt denna motion. Jag vågar derföre anhålla om återremiss derpå. Hr von Troil, Samuel Gustaf: Jemte det jag för min del instämmer i de yttranden, som af Gr. Lagerbjelke och Frih. Åkerhjelm blifvit afgifna, ber jag att ytterligare få fästa uppmärksamheten på ett förhållande, som förmår mig tro, det R. o. Ad. för det närvar, svårligen kan vidtaga någon annan åtgärd, än att bifalla betänk. Det är nemi. det, att här ej finnes någon af BankoUtsk:s ledamöter närvar., som kan för R. o. Ad. omtala de grunder, hvarpå Ulsk:s pluralitet tillstyrkt, att den äskade afskrifningen ej måtte beviljas. Hr Aminoff: Jag förmodar att BankoUtsk. utvecklat alla de skäl, som behöfvas, för alt gifva tillkänna den åsigt, som ligger till grund för betänk. Skulle den åsigt om betänkms behandling, som den siste värde talaren tyckes hysa, blifva gällande, så fruktar jag att en mängd ganska vigtiga betänk:n skulle blifva afslagna, endast derföre, alt det icke behagade en del ledamöter af Utsk:n alt infinna sig i plenum. Jag tror tvertom, alt det af denne talare omnämnda förhållande talar för återremiss; ty det ligger icke någon fara i en återremiss, hvarigenom Utsk. försättes i tillfälle att åter inkomma med samma betänk., i fall Utsk. skulle vidhålla samma åsigt, äfven sedan jag lemnat det ytterligare upplysningar. Jag begär således icke bifall, utan återremiss. Frih. Åkerhjelm:
Gud, hvilken karaktärsfasthet! Serverar té åt Louise oeh sätter sig åter hos henne på chäslongkanten. jag tänker på, att Lilly skulle kunna få gå igetokig. När nom detsamma som jag, så kan jag bli alldeles LOUISE. Men du är ju alltid så glad och belåten. ERNA. ligger inte för mig. Nåja hvarför skall man hänga läpp. Det deltagande, skyggt. LOUISE inte lycklig? Men du har det ju bra? Är du ERNA. du också ett stort, sjukt barn. Lågt och lidelse Du talar som ett barn, min vän, och det är 7 - fullt. Det är det som gör verlden så usel och futtig. ser hän till Henrik. Lycklig? Ja, man kan öfverlefva allting. Man tröstar sig med en pipa tobak och går ett slag öfver golfvet Nej afbryter, reser sig hastigt upp och men det är underligt i alla fall, att inte barnen komma! Stannar i närheten af spiseln, der Henrik sitter. HENRIK. Du har varit hos Bergström i dag. ERNA. Ja. HENRIK. Med blommor! Det kan man kalla gentilt. ERNA. Jag skulle tro det. HENRIK. Du ger aldrig mig några blommor. ERNA. Du har inte brutit benet. HENRIK. skull? Vill du inbilla mig, att det är för benets ERNA. Han är en snäll pojke. Hade han varit här, skulle jag inte ha behöft sukta för tobak. Visst inte, det är för hela karlens skull! 8 - HENRIK. Jaså! Du erkänner således ERNA. många blommor som Bergström. Han ska' få allt hvad han vill, bara han är snäll. Söta herr Adonis, han ska' få dubbelt så HENRIK. Jag vill ingenting ha. gnolar och går fram till Louise. ERNA Lilly utan att ta henne hit till Paris, så hade Nej, vet du, hade jag kunnat bli fri för jag helst velat, men hon tiggde och bad i hvartenda bref, och när hon nu kunde ha godt af att lära sig franska riktigt ordentligt, så tyckte jag, att jag inte kunde säga nej. LOUISE. att komma till Paris? Kära du, hvad skulle hon ha för ondt af ERNA.
Öfver-intendents-embelets nuvarande skyldighet att afgifva yttrande i byggnadsfrågor, angående indelta Arméens boställen, borde upphöra; •— samt Krigsförvaltningen, för ombesörjandet af såväl detta bestyr, som upprättande eller granskning af nybyggnadsoch reparationsförslag. angående Arméens hus och byggningar i allmänhet, jemte ritningar deröfver, ega alt disponera, utaf de fonder eller anslag, från hvilka byggnadskostnaderna böra utgå, erforderliga arfvoden för en sakkunnig person, åt hvilken nämnda arbeten borde uppdragas, på sätt i vissa fall redan nu till en del förfares. Komitéen föreslår härefter Aflönings-slat för Krigsförvaltningen, hvilken stat slutar å 102,000 R:dr, då Krigs-kollegii nuvarande stat uppgår till 107,750 R:dr. — En besparing skulle sålunda uppstå i aflöningen med 5,750 Rd:r, hvartill komme det jemväl besparade Presidents-arfvodet, med 3,000 » Summa besparing 8,750 R:dr. Hvad Komitéen föreslår om lönetillökning för en del af tjenstepersonalen vid Stockholms och Göteborgs Utredningsförråd, föranleder icke till någon åtgärd, enär Kongl. Majit hos Rikets Ständer gjort framställning i ämnet. Genom indragning af kamererareoch ombudsmans-tjensten vid Invalidhusfonden, skulle denna fond beredas en besparing af 1,200 R:dr. Komitéen, sorn ansett sig icke tillkomma att för den nu föreslagna Krigsförvaltningen försöka uppgöra förslag till fullständig arbetsordning, finner sig dock böra ådagalägga, hvilka hufvudsakliga förenklingar i Krigs-kollegii nuvarande arbetsordning kunna genom den nya organisationen låta verkställa sig. >— Dessa äro följande: 1:0 Kongl, bref, general-ordres och remisser, som till de särskilda Förvaitnings-embetena ankomma, brytas af Embets-chefen eller, i hans frånvaro, af äldste ledamoten.
Det innebär i sig sjelft så stora och vigtiga grundsatser och har redan galt så långt å R. o. Ad:s sida för möjligheten af ett förslags uppsättande, att jag förmodar, att Coust.Utsk. både kan uppgöra det och är mest belåtet, om R. o. Ad. nu slutar delta arbete och anser sig hafva vidgjort hvad i denna fråga för närvar, kan bestämmas, öfverlemnande åt Const.Utsk. att på dessa grunder - Den 27 Octo ber e. ni. der och dem, sorn de öfriga RiksSt:n kunna såsom gemensamma tankar meddela Utsk. , utarbeta ett detaljeradt förslag, hvilket jag förmodar R. o. Ad. här med sin talrikhet omöjligen kan åstadkomma. Jag får således för min del vördsamt afstyrka godkännande af Frih. Hamiltons förslag. Frih. Boye, Ludv.: Efter det beslut, sorn blifvit fatta d t på förmiddagen, kan någon annan fråga för närvar, icke uppstå, än den, huruvida det sätt att formera andra kammaren, som Frih. Hamilton framställt, är det, som R. o. Ad. vill antaga eller icke, Jag för min del anhåller att få qvarblifva Vid denna fråga. Jag kan icke godkänna det sysleme, som innefattas i delta förslag. En förträfflig talare, sorn vi borde för första gången i Lördags , erinrade R. o. Ad. om begreppet, om fordringarna af ett tvåkammarsysteme. Med delta inträffar, efter min tanke, delta förslag på intet vis. Han erinrade oss om hvad åtminstone hela den öfriga verlden hittills erkänt, nemi. att ett tvåkammarsysteme icke uppfyller sin bestämmelse derföre, att personer af samma element förflytta sig på 2 kamrar. Dermed aro fordringarna icke Uppfyllda. Fordringarna af ett öfverhus, en öfre kammare, förutsätta ovillkorligen ett element af conservativ, af återhållande kraft, hvarförutan, mine herrar! nedre kammarens passioner skola hafva fullt spelrum. Sådant har begreppet 0111 tvåkammar-systeinet varit i alla tider.
Consistorii-Notarien i Götheborg bar likaledes af ålder på Staten varit uppförd till 36 D;r S mt, hvilka nu på Clericie - Staten under Titul? Hushyra med 6 R:dr årligen bestås; Och lärer med detta ringa anslag på enahanda sätt, som ofvan är i underdånighet föreslagit , böra förhållas enär den projecterade nya Lönen kommer att utgå. För undervisning uti Naturalhistorien beÄnnes Uppfostrings*Commi£tén hafva för hvarje StatsUtskottets F.etähkandm. 953 Gymnasium uppfört 10 Tunnor Spannemå! , eiler tillsammans för nuvarande 11 Gymnasier aio Tunnor Spannernäl; Och, som härvid icke synes vara något att erinra, så torde detta an* slag under Titult Arfvode, få uti sjelfva Lönings-Staten upptagas. Af hvad Stats-Beredningen sålunda haft Nåden i underdånighet upplysa rörande Bonings* Staterne enligt den af Uppfostrings-Comrnittén författade Plan N:o 2 värdes Eder Kongl. Maj:t i Nåder inhämta, att, efter Stats - Beredningens tanka, desse Gönings-Stater blifvit i underdånighet föreslagne på ett sätt, som synes försäkra de Eöntagande vid så väl Gymnasier, soia de af Comrnitterade projecterade Allmänna Skole-Inrättningar, 0111 den skäliga utkomst, sorn. en hvar, i mon af sitt kall, har att af Staten förvänta, samt att icke underlåtit blifvit att iakttaga de besparingar för Stats-Verket, som om» ständigheterne synts kunna medgifva. Förutan desse Eönings-Stater, har Uppfo* strings-Comrnittén i Planen till Allmänna Under visnings-Verkens upphjelpande intagit serskilta anslag till inköp af Böcker och Chartor , m. m., till Emeritorurn Eoner eller Pensioner, samt till Gymnasiioch Scholehus-byggnader.
Han har nemligen omförmält att 1862 års revisorer förklarat sig vilja företaga granskning af ifrågavarande räkenskaper, hvilka 1861 års revisorer ansågo sig förhindrade att granska. Om detta är förhållandet och R. o. Ad. nu skulle alslå Stats-Utsk:ts framställning, så skulle R. o. Ad. genom ett sådant beslut redan på förhand gifva 1862 års revisorer orätt. Detta leder mig till den åsigt, att, då StatsUtsk:t uppskjutit en del af frågan och i sitt Betänk, förklarat, att det framdeles vid granskningen af 1862 års revisions-berättelse ville dertill återkomma, så hade Utsk:t gjort rättast, om det icke afgifvit något Utlåt, i frågan, förr än denna granskning försiggått. Då hade saken i sin helhet kunnat framställas för R. St:r och man hade då kunnat få en fullständig kännedom om densamma. Det är högst ovanligt att K. M. förvandlar en af Konseljens Ledamöter till penningförvaltande auktoritet, såsom här varit fallet. Skulle det nu komma derhän, att, sedan detta skett, någon granskning af penningförvaltningen icke skulle få ega rum, Den 14 Januari f. m. 127 så är svårt att förutse, hvart detta skulle kunna leda, likasom jag ej inser, luiru detta kan låta sig göra i ett samhälle, som man vill kalla konstitutionelt. Jag är benägen tro, att nu omförmälda händelse är det första exemplet af dylik art sedan 1809, och synes det mig följaktligen vara så mycket vigtiga re att man noga ser till hvad som bör åtgöras. På det man må erhålla en fullständigare kännedom om saken, anser jag således det vara lämpligast att denna punkt återremitteras till Stats-Utsk:t. Frih. Stjernstedt, Joh. Wilh.: Det är flere gånger sagdt, att revisorerne icke böra ingå i granskningar till sifTran af statens räkenskaper, utan mera se på sjelfva användandet af statsmedlen, i öfverensstämmelse med hvad § 6 af instruktionen för R. Stms revisorer löreskrifver, hvilken ock blifvit af Stats-Utsk:t i dess förevarande Retänk. åberopad.
Stad emot nöjaktig säkerhet 5oo,ooo. samt dessutom i Stockholm 4,5oo,ooo. 7:0 Det mindre Creditivet, som kommer att utställas på Riksgälds-Contoiret, utsattes till 1 million; men hvarifrån dock afgår det spannemåls-lager, som Kongl. Maj:t under vissa villkor kan lyfta till belopp million, så att härtill endast utföres skilnaden, som contant måste i Banco-sedlar hållas Kongl. Maj:t tillhanda af Dilla Creditivet —• 8:0 Det större Creditivet utställes vid denne Riksdag på Banquen utan fond, och blir en tillökning uti Eanco-sedelstocken , som nästkommande Ständer få amortera; dock under - 1,000,000; 600,000. Statsoch Banco-Utsiottens Utlatanden, cr.xix der förbehåll att sådan ut ställ» ning sedermera icke kan komma i fråga, hvadan en Krigs-' Gassas bildning, sorn dock aldrig må öfverstiga det större Creditivets belopp, måste för sig gå, så vida man i framtiden ämnar hålla hvad man nu vill lofva, nemligen att skilja Statsverkets och Riksgälds-verket ifrån Vexel-Banquen. Jag åberopar härvid min härom hos Röglofl. R. o. A» väckte särskilde motion, hvilken till Stats-Ulskottets enskilda handläggning blifvit remitterad. '<9:0 Från ofvanstående summa af* drages hvad som nu ligger i spridda Gassabehållningar, eller odisponeradt å Creditiver, m. m., hvilkas behof alldeles försvinner, enär alla Hånefonder komma under en gemensam Central-styrelse. Härtill kommer Saltpetter-fonden, Krigs» Collegii , Commerce - Collegii fonder, odisponerade Bevillningsmedel, Öfverskotter fran Statsverket , Privatas pengar (t. ex. Fattig-Cassör, Köpeoch Börd-skill ingar) hvilka kunna Bihang till Rits-Siänäcus Pros, I8a3 Sami, Bilag, lill Mern, N\o 20.
Det var förbehållet vårt Constit.- Utsk. att från bildens verld öfverföra till den verkliga ett så bakvändt förhållande. Med ledsnad har jag nödgats generalisera Constit.Utsk:s benämning, väl vetande, att det endast är dess ganska ringa majoritet vi hafva att tacka för det vidunderliga i dess förfaranden. 3i6 Den 18 Becember f. m. Sedan jag trott mig hafva ådagalagt vådan af Utsk:s förslag att öfverflytta tryckfrihetsmål från jury till domstol, ådagalagt våldet att, emot grundlagens tydliga föreskrift, förneka jemnkningen af RiksShns gemensamt tagna beslut, och löjligheten att hos Utsk. nedlägga en ytterligare hämmande kraft utöfver alla de andra hämmande vi redan äga, nödgas jag väcka R, o. Adis uppmärksamhet på faran att låta saken förblifva vid hvad den är, hvarigenom ett prejudicat skulle stadfästas, som förvandlade Constit.Utsk. från hvad det är, en delegation af Stånden, till hvad det icke är, deras principal, hvarigenom det skulle närma sig spåren af det fordna Secreta Utsk. och hvarigenom det skulle erhålla en magt utöfver Konungens och utöfver Ståndens: utöfver Konungens, enär Konungens proposu* kunna afslås, förändras samt delvis antagas eller förkastas, hvilket, efter Utsk:s tanka, icke skulle vara tillåtet med dess afgifna förslag; utöfver Ståndens, enär dessas gemensamma beslut, såsom nu är fallet, skulle förmå rakt intet mot Utskrs beslut, — ett förhållande, som är lika stridande mot grundlagens anda som mot dess tydliga föreskrift i 56 och 81 §§ Reg.F. En sådan Constit.Utsk. tillerkänd magt skulle ej finna sin like i historien, ej ens i det fordna Venedigs Tiomannaråd, hvilket, ehuru endast en delegation (såsom vårt Utsk.) af Venedigs lagstiftande församling (Nobile), likväl der ägde en fullkomligen afgörande magt utöfver denna församling. Men, mina
,;y,j Hvad de 2:ne första af desse anmärkningar pngåg, hafva de samma af flere Ledamöter både inom Ridd. och Adeln och inora BorgareStpndet redan blifvit ver derlaggde, samt företrädet af det lånesätt, Utskottet föreslagit, framför det af fullt Capital . emot ; högre ränta, omständligen blifvit ådagalagdt genoin deröfver upprättade, hos nämnde 2:ne RiksStånd företedde Galculer. Utskottet anser således öfverflödigt, att ingå uti bevisning om riktigheten af dess beräkningar yi* dare, än att med bilagde Calcul, visa, det långt bqg bära sig aldrahälst, om det upptages i Svenskt Specie, med räntas betalande i Stockholm. Upptages åter lånet i Utländskt mynt med ränteliquid på Utländsk Ort, torde måhända, i anseende till kostnaderne vid remisserne af räntan och möjeliga förluster genom i Cours-förändringar, omkostnaderne få beräknas något högre, hvilket förhållande Utskottet äfven i sitt förra 5 B. 35 5i8 S t a t s - U t s k o 11 e t s Betänkande afsett då Utskottet föreslagit, att rabatten , med afseende på denna omständighet, bör bestämmas till 8 a io procent. Emot 6:te Punctcn Är hos BorgareStändet anmärkt, att Fullmägtige i RiksgäldsContoiret borde föreläggas, att så föranstalta, att det upptagne lånet ej liqviderades senare, än sådant kunde ske med användande af de tillgångar, som af de deraf utlånade medel inflyta. Genom hvad Utskottet anfört och tiilstyrkt, i anledning af anmärkningarne vid itsta Puncten i förra Förslaget, anser Utskottet äfven denna anmärkning vara besvarad.
Elektra deremot bortskänkte han åt mig Till maka; mig, som från de Mykenaiers ätt Härstammar, och i sådan hänsigt icke blygs. Ty glansrik genom börden, jag på egendom Är arm: och Fattigdom föröder Adelskap; Så att han ringa fruktan bar för ringa man. Men om en man med värdighet Elektra fått, Förgäten hämd åt Agamemnons dräp helt visst En sådan väckt, ock gett Aigisthos rättvist straff. Ock har jag aldrig hennes bädd det vet Kypris Oskära vågat; och för mig hon jungfru är. Förty jag blygs, att rik mans dotter, som jag fått, I sådant kränka, hvartill jag är oförtjent. Och honom, som i folkets mund min svåger nämns, Stackars Orestes, ömkar jag, om, hem anländ, Han måste skåda systrens bröllop olyksfullt. Men skulle någon säga, att en narr jag är, Som fått ung Jungfru i gemak, och nalkas ej, Han vete, att med lätta sinnens alnmått han Det rätta mäter, och är just en sådan sjelf. ELEKTRA. Kolsvarta natt, de gyllne stjernors fostreraka, I hvilken, detta embar på mitt hufvud stäldt, Till vattenkällan jag mig hän begifver nu, Visst icke störtad än i sådan uselhet, Men för att visa gudarna Aigisthos' brott, Och upp mot ethern sända suckar till min far! Förty nidqvinnan, Tyndaridskan, moder min, Att smickra bolarn, stötte mig utur vår borg; Och sedan åt Aigisthos andra barn hon födt, Tillöfverlopps Orestes räknar hon och mig. BONDEN. För min skull, hvi, osälla, gör du dig besvär Med slikt bestyr, du försteligt uppfostrade. Och hvi afstår du ej, då jag dig ber derom? ELEKTRA. Jag skattar dig jemlik med gudarna, som vän; Ty i min nöd du icke har missaktat mig. Skön är för dödliga den lott, att räddaren Uti olyckan finna, som jag funnit dig.