Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ått då man skrifver långt, man icke derföre bevisar riktigheten af sin satts, anser jag vara det enda, som af mina motståndare blifvit bevisadt. Som jag under milt måhända alltför långa anförande ej på ett enda ställe 47 H. 9 * Den 26 October f. ro. ifrågasatt nyttan af de större Lägren, torde man finna, att allt hvad i detta afseende mot mig blifvit anfördt, ej lämpligen hört till saken, utan till en helt annan fråga. Min mening i detta afseende må vara hvilken som heldst, så har jag trott, att, vid frågan om Passevolancens afgörande, man icke borde inblanda detta ämne. Frågan för det närvarande hänförer sig blott till ett enda föremål, nemligen om det är rättvist och billigt, att en sådan kostnad, som vapenöfningarne medföra, uteslutande skall hvila på Rustoch Rotehållare. Jag frågar, när samhället i och för försvaret är i behof af annat än vapenöfningar, om icke kostnaderna med lika skäl uteslutande borde drabba Rustoch Rotehållare. Här är frågan om utbyte af skyldigheten, att hålla matsäck för Soldaten vid möten, mot en viss kontant afgift, och om denna afgift bör användas ' till föremål, som med densamma ej äga den ringaste gemenskap. Jag frågar, om det är billigt och rätt, att, i fall samhället fordrar Läger och GeneralStaber, vid hvilka tillfällen Författningarne stadga, att Öfveroch UnderBefäl skall underhållas med tractamenten, jag frågar, säger jag, om det är billigt, att Rustoch Rotehållare då skola bekosta utgifterne för sådane behof. Om man genom besparingar af Regementsmöten kan göra stora Öfningsläger, så frågar jag, hvarigenom Rustoch Rotehållare förverkat rättigheten till Den 26 Octo ber f. m. andel i denna besparing, eller hvarföre skola Rustoch Rotehållare ensamt bära tyngden? Om det besparas på Regementsmöten, för att bekosta stora Öfningsläger, så frågar jag, med hvad rätt det öfriga samhället tillgodonjuter besparingarne på Rustoch Rotehållares bekostnad. Här är fråga, om rätt och rättvisa skall vara den utgångspunkt, hvarifrån vi handla, och ej om den större eller mindre olägenhet, soia för skattdragande af vårt beslut uppstår.
i den mån Fullmäktige finna sådant erforderligt, förstärkas med personer, kända för redbarhet och kunskap om ortens rörelse och affärs-förhållanden; 8:0 att Fullmäktige må berättigas att anvisa lämpliga arfvoden till dels de personer, med hvilka Diskont-direktionerne sålunda kunna varda förstärkte, dels de i dessa Direktioner deltagande ordinarie Ledamöter, för de ökade göromål, sorn genom utlåningen uppkomma, och dels äfven de Deputerade, hvilka Fullmäktige må kunna inom sig utse för att, under Fullmäktiges gemensamma ansvarighet, besörja de, i afseende å Statslåne-fondens förvaltning, åt dem uppdragne göromål och bestyr i de delar och på det sätt, som Fullmäktige finna lämpligt föreskrifva; egande Fullmäktige att jemväl anvisa de förvaltnings-utgifter i öfrigt, som i följd af ifrågavarande utlånings-rörelse blifva af nöden; och 9:o att alla ifrån Statslåne-fonden utlånade medel i den ordning, sorn af Fullmäktige närmare bestämmes, ovilkorligen skola dragas ur rörelsen inom den för det utländska lånets eller krediti vets återbetalande stadgade tid, eller 1860 års slut. I sammanhang härmed, och då Rikets
Af kronoarbetskåren hade, jemlikt Kongl, brefvet den 21 November 1859, disciplinkompaniet, motsvarande f. d. l:sta kompaniet eller soldatklassen, varit mot stadgad dagsverksafgift sysselsatt med arbete dels vid Strömsholms nya ka,nal, dels vid Borghamns kalkstensbrott, 2;dra och 3:dje kompanierna, utan särskild ersättning, arbetat vid Carlsborgs fästningsbyggnad, 5:te kompaniet, mot ersättning, vid Kongl. Maj:ts Flottas varf i Carlskrona samt 10:de och litte kompanierna, utan afgift, verkställt erforderligt arbete vid befästuingarne å Waxholm och Rindö. För att meddela upplysning i hvad mån fångarnes sysselsättning verkat till minskning i statens utgifter för deras underhåll, bifogas följande utur Kongl. Fängvårds-styrelsens ofvannämnde berättelse hemtade tabell, som utvisar ej allenast de i stat beräknade utgifter och inkomster i och för arbetens bedrifvande med fångar och kronoarbetskarlar, utan äfven de belopp, hvartill dessa utgifter och inkomster verkligen uppgått, äfvensom nettoinkomsten, fördelad på hvarje med påräknad inkomst utgjordt dagsverke och på samtlige utspisade portioner. (Bil. Litt. T.) Häraf visar sig, att de för arbetenas bedrifvande i stat beräknade utgifter vid åtskilliga fångvårdsanstalten betydligt understigit de verkliga utgifterna; men denna omständighet, som, enligt Fångvårds-styrelsens förmenande, härleder sig derifrån att arbetet vid dessa fängelser mera, än afsedt varit, måst bedrifvas för fångvårdens räkning och på dess förlag, i följd hvaraf betydligare qvantiteter råämnen i samma mån blifvit till förarbetning upphandlade, verkar dock icke till stegring i fängvårdskostnaderna föråret, emedan utgifterna för arbetet, hvartill räknat* kostnaderna för inköp såväl af råämnen — 134 — som redskap och verktyg äfvensom aflöning till arbetsföreståndare, der sådan varit anställd, premier till tångarne, ved och lyshållning i arbetslokalerna m. ni. i första rummet blifvit betäckta af arbetsinkomsten.
Vid förnyad^föredragning af BancoUtskotets den 28 sistlidne Maji aflåtne, samt den 5o i samma Månad på bordet lagde, Memorial , med öfverlämnande af det yttrande Bankens utsedde Revisor, vid nyligen förråt, tad revision öfver Götha CanalVerk, afgifvit, såsom grund och vägledning för bedömande af den fråga, huruvida det återstående arbetet vid berörde Verk kan utföras med de medel, som dertill blifvit beräknade, fann Ridderskapet och Den 2 Junit, • y '105 Adeln, att samma Memorial endast borde liggas till Handlingarne. Ut supra. S. D. Då nu ånyo föredrogs Allmänna Besvärsoch EkonomieUtskottets den 22 sistledne Maji aflåtne, samt den 00 i samma Månad på bordet legde, Memorial, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande väckt motion om frihet för Landtmannen att, mot låg eller ingen tull, få exportera sina producter, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Be^ tänkand* redan blifvit af de öfrige Irenne Respektive RiksStånden bifallit, dervid numera låta bero. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af StafsUtskottets den 28 sistlidne Maji afgifne, samt den 3o i samma Månad på bordet lagde, Utlåtande, angående RiksStåndens Protoeoller samt Bihanget dertill vid sista Riksdag; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Utlåtande gilla, med tillägg, att ett exemplar af Bihanget borde utdelas till hvarje publikt Embetsverk i Riket. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch EkonomieUtskottets den 4 sistledne Mars afgifne, samt den 1 sistledne April på bordet lagde, Betänkande, angående yrkade rättelser och förändringar uti författningarne, rörande Skogarne i Riket, blef sam - Den 2 Junii. ma Betänkande af Riddersbapet och Adeln bifallit. Ut supra.
Den, som, på sätt 3 Stånd beslutat, anser införselstullen å papperstapeter och bårder böra bibehållas vid 16 sk. per skålpund, röstar Ja; Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, N:o 278. 5 Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, nedsättes denna tull till 10 sk. skålpundet. Voteringen liar gifvit till resultat 82 Ja och 37 Nej; i följd hvaral och enär Ja vunnit, den i afseende på införselstullen å papperstapeter och border nu gällande bestämmelse vidblifves. 86:te Voteringen ( 236:o): Den, sorn instämmer i det af 3 Stånd fattade beslut att bibehålla gällande införselsafgifter å paraplyer och parasoller, nemligen å dem af siden 2 r:dr och å andra slag 1 r:dr per stycke, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, nedsättas dessa afgifter å paraplyer och parasoller af siden till I r:dr 24 sk. och å andra slag till 36 sk. stycket. Vid voteringssedlarnas öppnande hafva befunnits 84 Ja och 35 Nej. Då således Ja vunnit, komma nu gällande in förs el stull-afgifter å paraplyer och parasoller att bibehållas. 87:de Voteringen (237:o): Den, som. på sätt 3 Stånd beslutat, anser serskild hänvisning i noten för paraply-ställningar eller delar af paraplyer icke böra lemnäs, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma paraply-ställningar och delar af paraplyer att i noten hänvisas till slöjd eva ror, ej specificerade. Voteringen har utfallit med 85 Ja och 34 Nej; hvadan och då Ja vunnit, den ifrågaställa serskilda hänvisningen icke kommer att ega rum. 88:de Voteringen (238:o):
Den första anmärkn:n uti detta Mern. angifver syftningen af det hela och den svaga grund, som af majoriteten inom ötsk. ansetts vara nödig för bildandet af en anmärkning. Mot rikets förste embetsman är anmärkt bristande nit, skicklighet och drift i sitt embetes utöfning, derföre alt en Prot.-Sekret:s uraktlåtenhet alt i prot. införa en vanligen deruti inflytande rad, ej blifvit Den 5 Juli f. m. 45 bemärkt! Jag vill bespara R. o. Ad. de betraktelser, som häraf föranledas — de göra sig sjelfva. Den 2:dra anmärkningspunkten gäller deremot sak, men en sak hvilken, från hvad synpunkt man betraktar den, måste befinnas vara praktiskt riktig oell ländande till allmänt gagn. Ingens rätt är för nära trädd genom denna, med en Biskops prsebenden, likasom vid många andra tillfällen med Universitetsoch Gymnasii-lärares prabenden, vidtagna förändring; ingen enskilds, ej heller någon församlings, ty både Ljungby och Håssmo hafva alltjemnt varit regala pastorater. Att en biskopslön blifvit skäligen förminskad till det belopp, som kan vara lämpligt för ändamålet med hans embete; att Presterskapet vunnit en ny kyrkoherde-lägenhet till utsigt för sin verksamhet och bergning, i st. f. att såsom förut se deras antal förminskadt till förmån för en öfverflödigt lönad förman; att en församling, som deraf är i behof, får egen och ständig Kyrkoherde, i st. f. alt skötas af vice Pastor, äro omständigheter, hvilka R. o. Ad. säkerligen finner böra bedömmas annorlunda, än att läggas Konungens rådgifvare till last. Nästföljande anmärkn:s-punkterne skall jag nu förbigå, för att ej uptaga liden med anförande af det sorn vid deras bedömande bör tagas i öfvervägande, och hvilket säkerligen, sedan jag slutat, blir på ett både fullständigare och mera öfvertygande sätt framställdt af den ledamot af R. o. Ad., som begärt ordet näst efter mig. Jag öfvergår lill de punkter, hvilka mera direkt angå af mig serskildt tillstyrkte åtgärder.
Redogörelse årligen hör upprättas af det Verk* åt hvilket E. K. M. kan täckas att Fondens förvaltning i Nåder uppdraga, icke må, under något vilkor, användas för andra ändamål eller behof, ärt Indelta Armeens underhåll och sjukvård under Möten, Marcher och Mönstringar, jemte de i och för Truppernas Vapenöfningar oundvikliga utgifter och förvaltningskostnader; q:o att R. St. och deras Revisorer må egä rätt att dessa årliga Redogörelser med alla dertill hörande verificätioner granska samt medlens rälta användande dervid tillse; börande den årliga uppbörden och utbetalningen al dessa medel, lika med de öfriga allmänna gärder, som af Landets Invånare utgöras, till sina hufvud. * summor och under behöriga titlar i Rikshufvudboken intagas; 10:0 alt räntan af alla de besparingar, soni under de bestämda femton årens förlopp kunna uppkomma,skall, efter Passevoläncetidens tilländagående, användas till nedsättning i då blifvande bestämning af ny Pässevolance; varandes derjemte uttryckligen förklarad!, att dessa besparingar, så till Capital som Ränta, äro såsom Rustoch Rotehållares egendom att anj se; samt 1 r :o att de partiela Contract om Mötesunderhållet, hvilka under de senare åren kunna med Rustoch Rotehållare vara afslutade, må med 1829 års utgång upphöra, och ifrågavarande allmänna reglering från samma tid till alla indelta Bihang t. R. S:s Prot. 10:de Sami• 71 562 Exp. Utsk. Förslag till urul. Skrift’. N:o 228; 2:29- Regementen utan undantag, och således jemväl till de båda Skånska Infanteri-Regementena, på en gång och med enahanda vilkor, utsträckas. Rikets Ständer framhärda etc.
För att vinna större rörlighet av den indelta armén samt att soldaterna även under mötestider kan vänja sig vid det levnadssätt som förekommer i krig och som ofta leder till dödlighet i krigets början, då soldaterna inte är vana vid den hastiga omställningen till det nya levnadssättet, har Vi beviljat en s k passewolanceavgift i stället för den kostnad rotehållaren har för matsäck, drickspengar och skjuts till mötesplatserna. Vid denna riksdag har många frågor kommit om rikshushållsförfattningar och andra ekonomiska anstalter, som skulle leda till en allmän och till menighetens nytta. Vi har hemställt om önskningar och förslag i följande ämnen: Inrättande av länslasarett i Uddevalla. Författning rörande skogars rensande från stubbar och skatar. Inskränkning i tillåtelsen för skojare och tattare att stryka omkring på marknader. En undersökning rörande förhållandet med fjärdingsmäns boställen. Om författningar rörande gårdfarihandeln. Angående straff för den som felat i fullgörandet av åliggande snöskottning. Inskränkningen i rätten för näringsidkare att besöka frimarknader. Angående den till fromma stiftelser anslagna kronotionde spannmålens förauktionerande. Inrättande av fyrbåkar vid Kvarken och Gotland. Angående slagavgiften vid auktioner. Ersättning till stamrotarna av s k hjälprotar för soldattorp, mulbete, vedbrand och gärdsel. Rättighet att begagna ekskogar. Medel till fabrikers upphjälpande. Skärpning av straffet för lurendrejeri och tullförsnillning. Jämkning av extra rotering. Höjd postlega och åtskilliga förbättringar för postbönder. Anläggande av spannmålsmagasiner på Gotland. Nederlagsfrihet för Visby stad. Prisets stadgande på tiondetackjärn med upprättande av tiondetaxan. Om medel att åstadkomma förbättringar för folket och landet. Den inställda brännvinsbränningens frigivning. Fångars forslande och vård. Centonalavgiften till Vadstena krigsmanshuskassa. Vattenverksägares skyldighet att mottaga lösen för verk, vilka skada kringliggande odelbara landsträckor. Landtullbetjäningens förflyttande till strandoch vägbevakning. Förslag till markegångssättningarnas jämkande. Om saltbitters tillverkningen i riket. Vi har beviljat ansvarsfrihet för statsrådets ledamöter och konungens rådgivare.
De läckra bordsserviserna med deras koustnärliga utsmyckning, de efter antikens mönster formade vaserna och de små graciösa figurerna i parian och fajans smeka med samma rätt det konstälskande ögat. För att nu nämna något särskildt och unikt, ber jag få påpeka Gustafsbergs härliga » kungavas, » skulpterad af Chr. Ericsson och med medaljongerna ritade af artisten GunnarsonWennerberg. I midtelpartiet, ungefär midt emellan våra porslinsbruks utställning, hafva vi den stora Eskilstuna-industriens berömda tillverkningar. Se blott dessa mjuka, smidiga, bredbladiga bordsknifvar, dessa blanka och skarpa saxar, hvilka ligga så väl i den lilla handen, dessa förskärarknifvar, hvilka så läckert tranchera den späckade orren och jag är viss om, att den omtänksamma husmoderns hjärta skall känna sig tillfredsstäldt. Svänga vi in i fördjupningen under galleriet till vänster, så hafva vi här de magnifikaste spislar af Bolinder, Kockums, Husqvarna m. fl. tillverkning, samt dessutom ett rikt urval af gasoch fotogenkök, kaminer Största u r v a l af Linne-Dosättningsartiklar samt G a r d i n e r. Utstyrslar förfärdiffas på å egen atelier efter nyaste modeller. Order o. minst SS kronor levereras fraktfritt närmaste järnvägseller beställning ångbåtsstalion.- 206 och strykugnar samt belysningsartiklar af alla slag, hvilket det ena med det andra ju bidrager att göra hemmet till ett hemvarmt paradis. Återgå vi till själfva centrum af midtelpartiet, så äro vi på alla håll omgifna af utställningsföremål, särskildt afsedda för damvärlden och hemmet. Det är naturligtvis icke meningen att här uppräkna allt, utan blott att göra ett litet urplock af det vackraste, mest sevärda. Främst må vi taga i betraktande dessa magnifika duktyger från Borås konstdamastväfveri samt Almedals fabriks aktiebolags präktiga lakanslärfter och bolstervar. Det är vackra prof på en industri som hedrar vårt land. Lämna vi för ett ögonblick nyttans gebit och vända oss till lyxens, så låtom oss stanna några ögonblick framför Almgrens och Gasparsons montrer med svenska sidenvaror.
Utskottets eget förslag til ifrågavarande författning, taxeringsvärdet i vissa fall skall tjena till grund vid beläggning af stämpladt papper å köpe-, bytesoch gåfvobref, testamentariska förordnanden m. m.; ett värde, som åsättes af utvald, samvetsgrann och opartisk taxeringsnämnd, i enlighet med derför lagligen bestämda grunder, och hvari rättelse kan vinnas hos pröfningskomité och öfriga myndigheter, och som ligger till grund ej mindre för utgörande af åtskilliga afgifter till stat och kommun, än för utöfvande af de vigtigaste politiska rättigheter.» 2:o af Kyrkoherden Wennerström: »Mot Höglofliga Utskottets beslut, att icke, på grund af Herr Fåhraei motion, föreslå Rikets Ständer till införande i 6 § af de nna förordning en bestämd föreskrift derom, att, vid bouppteckningar fastighet alltid skall upptagas lill taxeringsvärdet, får jag vördsamt reservera mig. Långt Bevillnings-Utskotlets Betänkande N:o 4. 13 ifrån att, enligt Utskottets antagande, en slik föreskrift, såsom redan in praxi allmänneligen tillämpad, skulle vara öfverflödig, har det tvärtom under diskussionen blifvit upplyst, att mångenstädes nedsättning eger rum och äfven vore af billighet påkallad, emedan i anseende till på sednare tiden inträfladt prisfall, taxeringsvärdet ofta öfverstiger egendomens verkliga värde. Denna sistnämnda omständighet vore vissserligen behjertansvärd, om den icke måste betraktas såsom ett sällsynt undantagsförhållande, hvilket lätt och snart kan och bör rättas vid de hvart tredje år skeende omtaxeringarna.
I anledning af gjord anmärkning vid StatsUtskottets yttrande, den 27 sisth Junii, N:o 268, öfver Herr Professorn Fröbergs motion, om rättighet för Tjenstemän vid Landt-Sta - 358 Stats-Utskottets terne att när de taga afsked efter uppnådde 70 års ålder , få såsom pension å Allmänna Indragnings Staten åtnjuta liela beloppet af deras inneha fäe Lön, har vä i. Högloft. Ridderskapet oell Adelil återremitterat frågan till Utskottets ytterligare åtgärd. Men som det afgifne Betänkadet är bifallet af Högv. Preste-Ståndet den 12, af Yällofl. Borgare-Ståndet samt Hederv. Bonde-Ståndet den 10 i denna månad; och frågan sålunda likmätigt 69 §. i Regerings-Formen är afgjord, får Utskottet sådant allenast vördsamt anmäla. Utlåtande, i anledning af återremiss uti frågan, rörande Herrar Landshöfdingars Pensions-rätt. Tili Stats-Utskottets förnyade handläggning har väl Höglofl. Ridderskapet och Adeln i anledning af gjorde anmärkningar återremitterat frågan, örn den af Herrar Landshöfdingar särskildt sökte rättighet till Pensions undfående vid afskedstagande, hvaröfver Utskottet den 26 sisth Junii afgifvit Utlåtande under N:o 3^3; men som detsamma blifvit af de öfrige 3:ne Riks-Stånden bifallet, nemi. af Högv. Betänkanden. 359 Preste-Ståndet den 12, af Yäliofl. BorgareStåndet den 10 samt af Heder v. Bonde-Ståndet den 5 i denne månad, och frågan alltså likmätigt 69 §. i Regeringsformen är afgjord; får Utskottet sådant vördsamt anmäla. Stockholm den 3i Julii i8a3. Ankom eton 5 Aug. 1S23. Yttrande, rörande återremiss af.Utskottets utlåtande, om Häradshöfdingars Pensions-rätt. Från Högloft. Ridderskäpet och Adeln har till Stats-Utskottets förnyade handläggning
På denna grund och då man icke uti RiksStåndens plena finge väcka frågor om förändring, tillägg eller förklaring af Grundlagarne, kunde Hans Excellence icke framställa någon annan proposition i anledning af ConstitutionsUlskoltets ifrågavarande Memorial, som endast blifvit ad nolitiam Ridderskapet och Adeln meddeladt, än att detsamma må läggas till handlingarne. Herr Crusenstolpe: Jag får supplicera, att Herr Grefven och LandlMarskalken täcktes inhämta, om Ridderskapet och Adeln yrkar en sådan proposition eller ej. Skulle Ridderskapet och Adeln ej göra det får jag yrka en annan, eller afslag å ConstitutionsUtskottets Memorial. Man godkänner ConstitutionsUtskottets handlingssätt genom Memorialets läggande till handlingarne. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då fråga blifvit väckt om återremiss af ConstitutionsUtskottets Memorial, samt Hans Excellence förklarat sig, i anledning af Grundlagens föreskrifter, ej kunna derå meddela proposition, finge Hans Excellence nu till Ridderskapet och Adeln hemställa, om Ridderskapet och Adeln yrkade, att Hans Excellence skulle framställa proposition till 213 Den 12 F e b r u a r i i f. ni; återremiss af ConstitutionsUtskottets ifrågavarande Memorial. Ropades Ja oell Nej. Grefve Frölich: Som jag uttryckligen förklarat min mening vara , alt återremiss ej vore lämpelig eller nödig, men deremot yttrat, det jag ansåg Herr Bexells motion böra till ExpedilionsUtskottet remitteras; får jag anhålla om Herr Grefvens och LandtMarskalkens hemställan till Ridderskapet och Adeln, huruvida Ståndet yrkar en sådan proposition.
Den nyhet, som under namn af pneumatiska handtvättmaskinen Undine nu förts i marknaden, är visserligen ock ägnad att i ovanlig grad väcka uppmärksamhet, då den i flere afseenden betecknar en revolt inom den hittills brukliga tvättmetoden. Alla husfruar känna allt för väl till, att ylle lider genom gnuggningen vid tvätten. Hvad ö m - tåligare bomullsoch linnesaker angår, bekräftar ofta erfarenheten, att äfven den skonsammaste behandling för hand icke alltid kan förebygga skador och slitning, om dessa artiklar ej längre äro vid sin första ungdomsstyrka. Det är själfklart, att äfven kraftigare bomullsoch linneväfnader vid liknande förfarande taga skada, om ock denna härvidlag icke lika fort kan spåras. Som bekant kan man äfven vid bruk af den fullkomligaste tvättmaskin ändå icke undgå gnidningen af särskildt smutsigare ställen. Den nya apparat, om hvilken vi här tala, besparar emellertid denna gniduing och slitning af tvätten o c h frestar ändock icke alls på det vis på händerna och kroppskrafterna som det gamla ansträngande förfaringssättet utan tvättmaskin. Den pneumasiska handtvättmaskinen består af en trattformig kolf af zinkbleck med bekvämt skaft och handtag. Kolfven är inuti ihålig och där efter sina väggar försedd med sex mindre trattformiga afsatser. Apparaten drifver genom l u f t - t r y c k e t luten uppifrån o c h ned genom väfnaden och suger den därpå åter nedifrån och upp, ver kar alltså vertikalt, under det de äldre systemen genom gnidning från sidan mot tyget söka aflägsna smutspartiklarne. Trycker man nu apparaten mot den förut insåpade och vattlagda tvätten, så förminskas utrymmet inuti densamma, den i apparaten inneslutna luften sammantryckes och söker sig med all kraft en utväg. En sådan kan den emellertid endast finna genom att tillsammans med luten tränga emellan » tvättens » trådar, hvarvid nödvändigtvis den ingrodda smutsen löses och aflägsnas o c h reningsprocessen försiggår,utan att tyget nötes eller skadas. Härpå drar man åter apparaten långsamt uppåt, hvarvid en motsatt sugande strömning uppstår med liknande verkan. Och så vexelvis allt vidare ned och upp, ned och upp, till dess tvättningen är fullbordad.