Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En annan ung talare, hvars röst jag med så mycken större glädje hörde, som den erinrade mig om min ungdom, då hans aflidne fader var en af mina varmaste vänner, liar till mig och de med mig liktänkande ställt en vigtig fråga, i det han sagt: kan man väl tro, att ett förslag, som blifvit af regeringen framlagdt och al hela Svenska folket enhälligt förordadt, skulle vara så olycksbringande, som det blifvit frarnstäldt, eller att regering och folk skulle vilja sitt eget förderf; och han har sjelf svarat att detta vore omöjligt. Härtill måste jag lika obetingat svara: det är omöjligt, att regeringen och återstoden af Svenska folket knnna vilja landets förderf, men det är icke omöjligt, att regeringen och större delen af Svenska folket kunna med mig hafva olika åsigter om hvad för Sverige är bäst och nyttigast. Deri ligger hela saken; vi behöfva icke taga den så häftigt. Vi böra tänka oss, att allt detta är blott olika åsigter, olika uppfattning af sättet att komma till det mål, alla med samma värma söka, vi må rösta ja eller nej. Det är icke heller efter min öfvertygelse så alldeles klart, hvilkenåsigt detta stora Svenska folk omfattat i representations-frågan. Man skulle tro, att, då Hederv. BondeSt. enhälligt antagit det hvilande förslaget, hela Svenska bondeståndet vore enigt derom, att detta förslag befrämjade fäderneslandets verkliga lycka. Enstaka exempel i motsatt rigtning bevisa naturligtvis löga mot ett så kraftigt vittnesbörd, som hela BondeSt:s bifall, men jag ber dock alt få anföra ett, emedan det är i hög grad karakteriserande. Då vid ett reformmöte i södra delen af landet fråga uppstod om aflålande af en adress i öfverensstämmelse med reforinkorniléns anvisning, förklarade en bonde, som vid flera riksdagar varit ortens representant, att han mycket väl insåg, det all makt genom det hvilande förslaget H. I. 25 SS6
Med iakttagande häraf, tror jag åkdonet kunna vara så enkelt, att det af allmogen eiler dess sockenhandtverkare kan förfärdigas, och torde en eller flere modeller för hvarje län lämpligast kunna af Konungens Bef:h:de fastställas. Det är tydligt, alt den resande mäste erlägga något högre lega för det förbättrade åkdonet; den torde kunna bestämmas till 12 sk. r:gs för enhet och 18 sk. för parvagn, för milen räknadt. Beträdande äter gästgifvaregårdarncs förbättrande såsom spisoch nattqvarter, sä är första villkoret derför, alt de ambulatoriske gästgifverierne afskafläs; ty föga torde kunna begäras att någon skall nedlägga capital i byggnader och inventarier för en rörelse, som man ej har rättighet utöfva mer än hvartannat eller hvart tredje år, eller vecka. Derjemte vore det måhända ej olämpligt, att vissa gästgifvaregårdar, belägne 4 å 5 mil från hvarandra, emot erhållande af något förhöjda förmåner, förpligtades att hålla flere och bättre beskaffade rum, inventarier, spisning m. m. Desse blefvo dä de vanliga nattoch spisqvarteren; de mellanliggande endast tilIfä 1 lige. Om hvad jag nu framställt afR. St. gillas, lärer und. skrifvelse med anhållan om nödige åtgärders vidtagande komma att afgå. Remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk. Hr Cederschjöld, Pehr Gustaf, anförde skriftligen: Som jag icke var tillstädes i går e. m., då Hr West erst rands motion om elementarläroverken remitterades, vill jag nu anhålla att dervid få göra några aumärkmr. — 504 Den 25 Augusti. Med Hr Westerstrand instämmer ja" fullkomligt., att språkstudiet icke bör börjas med Latin, utan med ett lefvande språk. Meu i valet af detta språk delar jag icka hans mening. Det första främmande språk man skall lära, faller sig alltid svårt. Man bör derföre helst börja med det som är i sig sjelf lättast, nemi. mest beslägtad! med vårt eget.
Ropades Ja: Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 1 qvart till 4 om eftermiddagen, In fidem Protocolli O. y. Lagerheim, Dm g Julii t, fTK Lördagen den 5 Julii. Plenum klockan 6 eftermiddagen. Friherre Carpelan, Carl Mauritz, hade inlemnat ett så lydande Memorial: (Se Bilagan N;o r.) Herr Grefven och LandtMarjkalken hemställde, att, enär Friherre Carpelans Memorial innefattade anmärkningar vid BevillningsUtskottets den 28 sistlidne Junii e. rn. återremitterade Betänkande, angående de genom Stora Sjötullen inflytande Bevillnings-medel, berörde Memorial matte till Bevillningsutskottet remitteras j hvilket bifölls. Företogs till pröfning StatsUtskottets den 27 sistlidne Junii under N:o 24o afgifne, samt den 28 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående anslag så väl till åtskillige byggnader vid Veterinair Inrättningen i HufvudStaden, som till en årlig Stat för samma Inrättnings framtida underhåll uti dess full-j komnade skick. Herr von Weigel, Chrijtian Ehrenfrid, ani förde skrifteligen: (Se Bilagan N:o 2.) *74 Btn 5 Julii f. m. Friherre RidderJl alp e, Fredric, upplästs följande: (Se Bilagan N;o ».) Friherre af Nordin, Carl Juhan: Då denna fråga förevar uti StatsUtskottet, nödgades jag skilja inig från pluralitet en. Jag trodde nemligen för min del, att lönen för den theoretiska Professoren vid Veterinairlnrätfningen var allt för ringa. Då en man med kunskaper lämnar hela sin tid åt ett yrke, bör han, efter min tanka, vara så betald för sin möd.', att han har fullkomlig utkomst, synnerligen då detta yrke loke gifyer honom hopp eller utsigt till någon formonligare plats i framtiden.
Län för åren 1848—1850. 3 18 ll:o 2:ne Spegel fa b liker, h vilkas behållna arbetsförtjenst uppgick lill endast 99 R:dr banko. 12:o 2:ne Tobaksfabrikör, hvarest mod 19 mantalsskrifne, 4 icke mantalsskrifne personer samt 15 barn, sistlidet år tillverkades kardustobak, snus oell cigarrer för ett värde af 55,157 R:dr banko. 13:0 en Tröjoch strumpfabrik, å hvilken med 3:iie väfstolar och 3 mantalsskrifne arbetare tillverkades under sistlidet år strumpor och tröjor lill ett värde af 500 R:dr banko. 14:o 2:ne Urfabriker med 4 mantalsskrifne arbetare, hvilkas arbetsförtjenst sistlidne år utgjorde 600 R:dr banko; samt 15:o 2:ne Åkdonsfabriker, vid hvilka någon tillverkning under sistlidet år icke ägt rum. Häraf visar sig ali medelbeloppet af tillverkningsvärdena vid bitr i staden befintlige fabriker, för ifrågavarande trenne år, med 80,898 R:dr 32 sk. banko årligen öfverstiger medelbeloppet af fabrikslillverkningsvärdena härstädes under de 5 nästföregående åren, då detsamma utgjorde 171,016 R:dr samma mynt för året. 19 På slädens område finnas dessutom 2:ne tegelbruk oell 2:nc tullinjöl<|v;irnar, hvarjemte förtjena!’ anmärkas, att på stadens Testebo mark vid Strömsbro är för närvarande under anläggning af ett aktiebolag ett större bomullsspinneri. Fislce, bestående hufvudsakligen i strömmingsfångst, idkas till största delen i de norra provinsernas fiskehamnar, äfvensom vid de i stadens skärgård befintlige fiskelägen af en särskildt borgerlig societet, som vid slutet af sistlidet är räknade 103 medlemmar.
N:o 40, i anledning af väckt motion, om meddelande af föreskrift att kassa-inventeringar årligen skola hos Hospitals-sysslomän verkställas; bifölls. N:o 41, i anledning af väckt motion, att garnisons-tjenstgöringen å Långholmen måtte af garnisons-regementerna i Stockholm bestridas; bifölls. N:o 42, i anledning af väckt motion, om indragning af Kommers-kollegium; bifölls. N:o 43, i anledning af väckt motion, om indragning af Krigs-akademien vid Carlberg; bifölls. N:o 44, i anledning af väckt motion. 0111 åtgärders vidtagande för beredande af lättnad i Båtsmans-roterings-besväret, bifölls; och N:o 45, i anledning af väckt förslag, att Universiteterna i Upsala och Lund matte indragas och Universitet i stället uti Stockholm inrättas; bifölls. S I). Föredrogos ånyo och bi föllos Ståts-Utskottets Utlåtanden! N:o 28, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats utskott. angående verkställd fördelning emellan särskilda embetsverk al den utål Rikets Ständer anslagna summa till gratitikationer och ljuspenningar åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjente; N:o 29, i anledning af väckt motion, om åtgärders vidtagande, till förekommande af felaktigt silfvermynt; ' N:o 31, anledning af väckta motioner, om anslag till beredande af tilllalle lor officerare af arméen att ingå i utländsk krigstjenst; och 134 Prot.-Utdrag den 22 Februari 1854. N:o 33, angående pension för Krigs-rådet S. G. Ehrenstams enka, Charlotta Gripenstjerna samt hennes dotter. Från Hederv. Bonde-Ståndet.
6: — Dito utan kokkärl» 3: 50 Med hvarje apparat följer » Kortfattade regler för späda barns uppfödande med komjölk » af professor O. Medin. Apparaten, som redan vunnit särdeles stor spridning äfven i grannländerna, är, utom af professor Medin oeh d:r Carl Flensburg i Idun lör den 2 mars 1892, förordad af e. o. professor W. Pipping i Helsingfors och d:r Chr. Doderlein i Kristiania ni. fl. Säljes i parti hos hrr Q. A„bramson &amp; C:o, Stockholm och I minut hos hrr Alb. Ställe, Ch. O. Werner, Josephsson &amp; Ågren, Sandgrens bosättningsmagasin, Kuntze &amp; G:o, Numa Peterson, Akerholmska bosättningsmagasinet samt alla apotek i Stockholm. I Göteborg i Ch. O. Werners filial. Dessutom å de flesta apotek I riket. O FRU A TELIER FÖR DAMTOILETTER R N S MSTOCKHOLM, 19 TUNNELGATAN 19 rekommenderas i ' benägen åtanke. Välkänd elegant snitt till moderata priser. Särskild afdelning för beställningar från landsorten, som utföras omsorgsfullt utan profning då ett välsittande lif insändes jämte längdmått på kjolens bak-, sidoch framvåd, och då för ändamålet särskildt konstruerade mekaniska byster inköpts, kan hvarje figur på- räkna ett välsittande arbete. Finaste rekommendationer öfver hela landet. Förfrågningar besvaras omgående. Telegrafadress ÖRNS, Stockholm. (S. T. A 58410) Aktiebolaget Per Perssons YMo. Stickmaskin, Drottninggatan 21 B, Stockholm. Guldmedalj Malmö 189G, Stockholm 1897. Nutidens bästa STICKMASKINER. Omsorgsfullaste arbete. Största användbarhet. Billigaste pris. Köpare erhålla undervisning gratis. Björnsnäs E t t h e m Hushållsskolas med god vård, undervisning i skolämnen nya lokal och adress är: Nobynäs, Frinnaoch musik, erhåller en 8 å 10 års flicka tillryd, Doktorinnan Haglund. Ny kurs 1 sep(214) sammans med en jämnårig. Förfrågningar tember.
Och befallde, att man skulle lära Juda barn bågan: Si, det är skrifvet uti den redeligas bok: De ädlaste i Israel äro slagne på din berg; huru äro de hjeltar fallne! Bebåder det icke i Gath, förkunner det icke på gatomen i Askelon; på det att de Philisteers döttrar sig icke fröjda skola, att de oomskornas döttrar icke glädjas skola. I Gilboa berg, komme på eder hvarken dagg eller regn, icke heller vare åkrar, der häfoffer af kommer; förty der är de hjeltars sköld afslagen, Sauls sköld, likasom han icke hade varit smord med oljo. Jonathans båge felade icke, och Sauls svärd kom aldrig fåfängt igen ifrå de slagnas blod, och ifrå de hjeltars fetma. Saul och Jonathan, ljuflige och täcke medan de lefde, äro också icke åtskiljde i döden; raskare än örnar, och starkare än lejon. I Israels döttrar, gråter öfver Saul, den eder klädde med rosenfärgo i kräselighet, och prydde eder med gyldene klenodier på edor kläder. Huru äro de hjeltar så fallne i stridene; Jonathan är slagen på dina högar. Jag sörjer om dig, min broder Jonathan; du hafver varit mig mycket kär; din kärlek var mig närmare än qvinnokärlek. Huru äro de hjeltar fallne, och vapnen borto blefne! Sedan detta skedt var, frågade David Herran, och sade: Skall jag draga upp uti någon af Juda städer? Och Herren sade till honom: Drag ditupp. David sade: Hvart? Han sade: Till Hebron. Så drog då David dit med sina två hustrur, Ahinoam den Jisreelitiskon, och Abigail, Nabals den Carmelitens hustru. Dertill hade han ock de män upp med sig, som när honom voro, hvar och en med sitt hus; och bodde i Hebrons städer. Och de män af Juda kommo, och smorde der David till Konung öfver Juda hus. Och då David vardt bådadt, att de af Jabes i Gilead hade begrafvit Saul,
Om detta är ett fel, ber jag om ursäkt derför, men tror att det äfven fallit alla föregående talare till last. Flere föreg:de talare hafva sagt, att det vore af mindre vigt, om obligationer funnes att tillgå i Bankens kassa eller icke, derföre att Banken i alla fall måste stoppa vexlingen, i händelse den metalliska kassan blefve utsopad. Men man bör dock icke förbise, att om ett sådant häftigt anlitande af kassan skulle ega rum, så vore det dock en god tröst för Banko-fullmäktige att hafva till sin disposition sådana papper, hvarom här är fråga, nemi. sådana som utgöra en del af statslånet, och hvilka lätt kunna belånas. Det är just sådana papper som kunna användas för detta ändamål. Dessutom skola vi komma ihåg, att om det förhållandet skulle inträffa, att Bankens kassor i det närmaste eller h. o. h. blelve uttömde, så återstår det i allt fall för Banken att göra rätt för sig och betala sina kreditorer. Och, som sagdt, har Banken sådana obligationer, kunnarde4lätt 456 Den 22 Maj e. m. belånas. Det är visserligen icke sagdt att så skall ske, men en sådan möjlighet finnes alltid. Det är således af största vigt att Bankens fonder bestå i sådana papper, sorn motsvara metallisk valuta, men som derjemte innebära fördelen att vara räntebärande. Om nu Banken af sin vinst får ingå för en summa af 5 millioner i det lån, som är föreslaget att upptagas förjernvägarné, lider icke Statsverket någon skada. Det är visserligen sannt, att om ränta skulle utgå, komme Statsverket att betungas med en utgift af 300,000 rdr; men dessa penningar komme likväl att blifva disponibla vid en kommande riksdag. Men det finnes ett annat sätt att ordna detta ärende. Om en återremiss medgifves, skulle R. St:r kunna besluta att den summa af 5 millioner banko-vinst, hvarmed R. Stms Bank kunde komma att ingå i det ifrågasatta lånet, skulle löpa utan ränta, ända till den stund, som jag hoppas aldrig skall inträffa, nemi. den, då Banken behöfde dessa obligationer till den metalliska kassans förstärkande.
Att förste Landtmätaren vid mätismännens sammanträde förer ordet och protokollet samt deltager i öfverläggningarne, men icke i besluten, utan så vida ej minst två mätismän förena sig om en mening, i hvilket fall den meningen blifver gällande, som förste Landtmätaren delar, Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. N:o 22. 47 eller, om han ej delar någon af trenne olika meningar, den han uttalar såsom sin. 9:o. Att mätismännen sammankallas af förste Landtmätaren, d«ck icke förr än han från den verkställande Landtmätaren fått karta och handlingar samt i alla afseenden noga granskat dessa. 10:o. Att den verkställande Landtmätaren alltid kallas till sådant sammanträde för att tillhandagå med upplysningar eller försvara sina åtgärder, så vida förste Landtmätaren upptäckt fel eller eljest finner Landtmätarens hörande nödigt. liro. Att mätismännens beslut icke får blifva föremål för pröfning af domstol, utan såvida mätismännen befattat sig med sådant, som legat utanför deras befogenhet eller om någon af dem varit jäfvig eller eljest obehörig, att med ärendet taga befattning; samt för det 12:o. Att Landtmätarnes förrättning, sedan den förste Landtmätaren funnit den vara rätt verkställd, fastställes af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, och att det ålägges skiftesmannen, alt med denna fastställelse låta förse kartan innan den till skifteslaget öfverlenmas. Om de här ofvan uppgifna grunddragen för Landtmäteriet och Skiftes-verkets bedrifvande skulle tillvinna sig någon Rikets Ständers uppmärksamhet till medels anslående för sakens bringande till verkställighet, så tror jag att stora fördelar derigenom för det allmänna skulle åstadkommas. Af anslag skulle, i min tanke, fordras till förste Landtmätarne beräknade löner 3,500 R:dr årligen, utom resepenningar 300 R:dr i de större och 200 i de mindre länen, med vilkor att allmänheten af dem i allt betjenas utan särskild ersättning.
Hvad i nästföregående relation om Kongl. Myntverket förmäles, angående det af Kongl. Stats-konloret afgifna underdåniga förslag till ny Kontrollstadga och förnyadt Reglemente för Kontroll-verket m. m., få Revisorerne här åberopa. 22 - Vid räkenskaperna har någon anmärkning icke ägt rum; men då Revisorerne under granskningen funnit, att det skulle leda till en hastigare öfversigt af Verkets ställning och sålunda bereda lättnad för granskningsarbetet vid kommande revisioner, om en särskild hufvudräkning jemväl upprättades, omfattande gemensamt de i Stockholm och landsorterna influtna kontrollstämpel-medel, -— hemställa Revisorerne, att en sådan räkning måtte komma att uppgöras. Räkenskaperna äro granskade i Kongl. Kammar-rätten för båda åren utan anmärkning. Ställningen inhemtas af följande tabell: B alam från föreqåeiidc året: S/l Lil il sa. Fordringar för försåld 125: 152: koppar '. Till Kongl. Balans till påföljande året: Behållning vid Avesta . Vid dessa redogörelser Sunnna har någon erinran från Rev 75,793:25. 9. 79,740: L. 8. isorernes sida icke förekommit. 1 — 23 — Ali 111II si n si M a §’ a $ i 11 $ - ä r e 11 il e r 11 a. Dessa utgöra en del af Kongl. Stats-kontorets förvaltningsåtgärder samt omfatta löljande underafdelningar: l:o Redogörelsen för Stats-verkets spanmål in natura; 2:o Spanmålskreditiv-fonden; 3:o Redogörelsen för undsättnings-anstalterna efter 1826 års missväxt; 4:o f. d. Allmänna Magasins-fonden. Stats-verkcls spanmål in natura. Af Räkenskaperna, som reviderats i Kongl. Kammar-rätten för båda åren utun anmärkning inhemlas följande: St eli et. år 1846. är 1847, Bahm,s från föregående året: Uppbörd: Balans till påföljande året: Credit* Balans från föregående året: Lefverering till Kongl.
Riddarhuset har för närvar, icke mindre än sex med arfvode aflönade Direcleurer och icke mindre än fem tjenstemän, med tillsammans en stat af emellan 5- och 0000 r:dr b:co. Ehuru än en representationsförändring må utfalla, torde man dock få taga för gifvet, alt R. o. Ad. icke kan komma alt utgöra ett pä särskild kammare rådslående Ständ, som således behöfver sin enskilda betjening. Jag hade trott, att, vid ett sådant tillfälle, det skulle hafva utgjort ett vackert minne från vår nuvar. ståndsrepresentation, om 11. o. Ad. skulle hafva realiserat afkastningen af sina fastigheter och inskränkt sin aflöningsstat, för att pä sådant sätt, genom mångdubblade tillgångar, utöfva välgörenhet emot fattige Slåndsmedlemuiars enkor och harn. Det anses för närvar, för dem, som tillhöra Riddarhusets pensionsslat, vara en ovanlig lycka, att äga en pension af 100 r:dr. Mången har 50 r:dr b:co och derunder. Jag skulle tro, att, med de göromål som komma att tillhöra Ridd.Direct., om betjeningen icke mer kommer att vara anställd vid nationalrepresentationen, dessa göromål skulle kunna beqvämt skötas af 3:ne Directeurer och en, högst tvenne tjenstemän, hvilkas sammanräknade stat aldrig behöfde öfverstiga 3000 r:dr b:co. Jag frågar dä, mine Hrr, om det skulle kunna försvaras emot våra efterkommande, alt öfverlemna lill dem en aflöningsstat af emellan 5- och 6000 r:dr b:co, således nära 3000 r:dr b:co utöfver verkliga behofvet, med hvilka man skulle kunna utgifva ett ganska betydligt antal pensioner eller Den 9 November f. m. 143 stipendier.
Som ofvannämnda afgift skulle för åtskilliga, de tre första Stånden tillhörande personer lämpas efter förmögenhetsvilkor och handel, borde Landshöfdingarne och magistratspersonerne i städerna samt vederbörande Häradshöfdingar och kronans betjente på landet, efter en noga och tillförlitligen inhemtad underrättelse om hvar och ens tillstånd, taxera dem alla till en billig afgift; och borde äfvenså de i förordningen till näring eller beställning icke uppräknade personer undergå en lika skälig och billig taxation, hvarvid ingen finge uteslutas. Landshöfdingarne samt Borgmästare och Råd, äfvensom vederbörande tjenstemän, voro »hardt» ansvarige, om någon, som råd och förmögenhet hade, förbiginges eller förskonades, eller om den, som oförmögen vore, blefve, af egenvillighet eller vårdslöshet att efterfråga dess vilkor, emot uppbördsförordningarna, betungad. Vid samma eller 1734 års riksdag bibehölls lönoch belalmngsafgiflen, att fortfarande utgå efter 1723 års författning. Likaså skulle sloltshjelpen äfven dädanefter oförminskad utgöras; men den af Rikets Ständer år 1731 beviljade bränvinsaccisen samt a/giften för vagnar i städerna borde upphöra med förstnämnda år. Under den riksdag, sorn hölls åren 1738 och 1759, blef för den kommande 1738 och tiden 1734 års bevillningsförfatlning bibehållen, dock med deruti stadgade afgifters ned'^^ag3 sättande till hälften; hvarvid ånyo förklarades, att denna bevillning eller så kallade försvarshjelp icke finge användas till andra behof än försvarsanstalterna. För att ytterligare understödja statsverket, beslöto Rikets Ständer att »vissa mindre nödiga varor »skulle med en billig konsumlionsaccis beläggas.» Slollshjelpen borde deremot fortfarande utgå efter förra vanligheten. Lönoch belalmngsafgiflen skulle likaledes komma att än vidare fortfara samt en ny förordning derom utgifvas i stället för den, som år 1723 utfärdades och sedermera varit gällande.
N:o 287, i anledning af väckt fråga, om ersättning till Krono-Fogden Dahlgren, för bestridde utgifter, dels vid ett öfningsläger vid Ödschöldsr moar, dels oek vid en väg-anläggning i Toftedalen; Bifölls; N:o 25g, i anledning af väckt fråga, att de statistiska Tabeller, som äro bifogade Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes fem årsberättelser, ej vidare måtte på S atens bekostnad till trycket befordras; Bifölls; N:o 260, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets Betänkande, N:ö 2or, rörande sökt everldelig skattemannarätt å det under Ulricsdahls Kungsgård förr lydande hemmanet Kefvinge, med dertill börande utjord; Lades till handlingarne; N:o 261, i fråga örn Jordeböckernas granskning; Bifölls; N:o 260, öfver den del af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer aflålne Nådiga Skrifvelse, N:o if, sorn angar det vid sistlidns Riksdag i och för Regleringen af Armeens Accord på RiksgäldsContoret anvisade Creditiv; Bifölls» N:o 271, angående dispositionen af öfverblifvande exemplar af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag; Gillades, Pr it. Vt dr. den g Oet, i834* S. D. Föredrogos å nyo och lades till handlingarne Stats-Vtskottets följande Memorial: N:o 267, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Vtskottets Utlåtande N:o i6l; N:o 268, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Vtskottets Utlåtande N:o 179; N:o 269, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Vtskottets Utlåtande JVo 22 7; och N:o 270, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Utskottets Utlåtande N:o 248.
Cheferne möjligen kunnat förutses, jag äfwcn betalt ett minst lika om ej dragare accoxd» enahanda ersättning för förlorade löningsförmäner som tcm blifwit tillagd, sä wäl efter ordinarie Staten som t806 ars extra Stat i spanrremal och penningar, mätte ifrän Regementets reductionStid mig tilldelas och accordS ersättningen salunda för mig rätlwisltgen utgå till Ilka belopp och med stöd 6l4 Den 13 Iuntt. as de grunder Riksens Högloft. Ständer redan säsom högst hilliga ansett och fastställt. D'«nu unn wördjammaste anmälan, jemte de bilagor som bertil höra, och med hwilkas station jag icke trobt mig widare böra uptaga Wälborne Herr Landt-Marskalkcns samt Högloft, Ridderskap pet och Adelns dyrbara lid. anhäller jag benäget mätte remitteras tift Stats-Utskottets utlakande. Remitterades til Stals-Utskottet. Uvlästes och kades pä bordet följande frän Stars-Utstottet inkomne betänkande»»: Af den in'de Iunii, i anledning af Kongl, Majus nädiga proposition af den 18 April i8is. i hwad som rörer StatSwerketS inkomster och utgifter samt förwaltnsng för ären t8io och i8il. Af den is Junii, rörande de i Kongl. Mains nädiga proposition til StatS-Utskottei af den »8 April ,F>2. äskade Statöanstag under Riks-Statens första hufwudtitnk, At ben »s Junii, angärnde af Kongl. Majli -skade Statsanstag vnder Riks-Smtens sldra huswudtitui Elviloch Landt-Staterne. Af den »c> Junit, angående of Kongl. Majli -skade Statsanslag under RikS-Statens tredje huswudtitul. > Af den ,o Junit, anqäends de af Kongl. Maili -skade Statsaustag'under Riks-Statens åttonde hufwudtikul. Af den r.