Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
»Ad vivum delineatum ab Hesselo G. A.» A report upon the condition of affairs in the territory of Alaska. Bilden är tagen ur en handskrifven japansk resebeskrifning (n:o 360 i det af mig hemförda japanska biblioteket). Enligt meddelande af en attaché vid den japanska beskickning, som hösten 1880 besökte Stockholm, bär boken titeln Kau-kai-i-fun, »berättelse om en märklig resa på aflägsna haf». Handskriften, i 4 band, är utförd år 1830. I inledningen säges, att då några japaneser den 21 november 1793 (?) skulle med en last ris resa till Jesso, blefvo de af en storm kastade ur sin kurs och drefvo länge omkring på hafvet, tills de i början af juni det följande året kommo till någon af de Aleutiska öarna, som nyss blifvit eröfrade af ryssarne. De dröjde der tio månader och kommo i slutet af juni följande år till Ochotsk. Året derpå om hösten fördes de till Irkutsk, der de dröjde i åtta år, väl bemötta af ryssarne. Derpå fördes de till Petersburg, der de erhöllo audiens hos kejsaren, fingo pelsar och utmärkt mat. Slutligen återsändes de sjöledes kring Kap Horn till Japan med ett af kapten von Krusensterns fartyg. De öfverlemnades i Nagasaki åt de japanska myndigheterna våren 1805, efter att hafva varit frånvarande från hemlandet omkring tretton år. Från Nagasaki fördes de till Jeddo, hvarest förhör anstäldes med dem. En person gjorde frågorna, en annan uppskref svaren och en tredje åskådliggjorde i bild allt det märkliga de upplefvat. Derpå återsändes de till sin hemort. I inledningen talas vidare om, att de skeppsbrutna voro okunniga sjömän, af hvilka ofta föga uppmärksamhet egnats just åt de vigtigaste saker. Man varnas derför att sätta full lit till deras berättelser och till bokens teckningar. Dessa senare upptaga verkets fjerde del, bestående af öfver 100 qvartsidor. Märkligt är att ryssarnes första jordomsegling och japanesernas första resa kring jorden inträffade samtidigt.
Jag vill för öfrigt icke bestrida någon att förklara sina ord, men på det sätt, jag börde det anmärkta uttrycket, att StatsRådet skulle utgö - Den 23 Maji 199 ra en del af Majestätet, kunde det ej annat än förefalla mig högst olämpligt. Hvad angar återremissen af Betänkandet, vill jag ej bestrida den ; men hemställer i afseende på Formen, om icke Ståndet kunde förena sig uti att låta alla anmärkningarne gå till ConstitutionsÖtskottet, på sätt en värd Le, damot, Herr Silfverstolpe, föreslagit. Friherre Boye: Jag vill ej här inlåta mig i en littera!r strid om hvad Montesquieu sagt, eller ej sagt. Här finnes ingen Ledamot, som ju icke sjelf kan läsa Montesquieu, och således också är i tillfälle att döma derom. Jag vill icke heller tillåta mig den frihet, som en Ledamot nyss tagit sig , att bedöma lämpligheten af hvad andra här tala; men jag anser mig skyldig mig sjelf att erinra, det ingen Ledamot är berättigad att förklara för olämpj ligt hvad jag , med laglig rätt och i logiskt sammanhang med frågan, till Protocollet yttrat. Hvad åter hufvudfrågan angår, så anser jag ganska betänkligt att öfverlemna till UM skottets omdöme att afgöra, hvad som nu är vår mening i en fråga , som Utskottet sjelf framställt. För att komma till ett resultat, bör någon af de nu yttrade meningar gillas; och kan hända att de af Herr Cederskjöld frarns ställda Alternativer då kunna antagas Om den deri framställda större tydlighet är öfverflödig, så torde han likväl icke vara skadlig} och ds jag så här hasteligen skall yttra mig öfves 203 Den 23 Maji. den, så inser jag ingen särdeles betänklighet vid de6s antagande, ehuru jag alltid tror, att samma rätt är lika tydligt Ständerne gifven i sjelfva §:n, 60m i det tillägg Herr Cederskjöld nu gjort. Hans Excellence, Herr Grefven och Landt.
December 1860 angifna belopp, städerna komme att i ersättning åtnjuta: l:o R:dr 8 15,730: 2:o 5 proc. å 4,4 72,500 R:dr eller ... „ 225,615: tillsammans R:dr 1,039,545: Och får, på grund af hvad sålunda blifvit upplyst, Utskottet tillstyrka, att ett förslagsanslag under ofvannämnda rubrik i Riks-staten upptages till ett belopp af 1,040,000 R:dr. 24:o. Enär det för åren 1861, 1862 och 1863 i Riks-staten upptagna reservationsanslag af 75,000 R:dr för Skog s-inslilutet, lägre skogsskolan samt öfrige till Skogs-slaten hörande tjenstemäns aflöning fortfarande vore behöfligt, har Kongl. Majit äskat att detsamma måtte jemväl för nästa slatsregleringsperiod varda uppfördi; och, då någon definitiv reglering af utgifterna för skogsväsendet icke torde kunna ifrågakomma förr än ny Skogsordning, hvartill förslag numera, enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, är af Skogs-styrelsen afgifvet, blifvit antagen och fastställd tillstyrker Utskottet, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 100. 18 alt, med bifall till Kongl. Majlis ifrågavarande nådiga framställning, ett reservationsanslag af 75,000 Ridr må jemväl för nä sta statsregleringsperiod lill omförmälda ändamål anvisas. 25:o.
Ridderssapet och Adeln. S. D. G odd ände Ridderskapet och Adeln den af Stats-Utskottet föreslagne voterings-proposition uti dess den i dennes på bordet lagde Memoria], N:o 358, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om bestämmande af arfvode för Slats-Commissarien Tanvon. S, D, Då nu å nyo föredrogs Stats Utskottets den a4 si stlid ne No vember - Prot. UiJr. d. 4 Dec^ 1834. 9 vernber på bordet lagde Memorial, N:o 348, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i frågan om slutliga bestämmandet af Riks-Ståndens och Utskottens Cancelliers aflöning, blef den uti samma Memorial föreslagna vcterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkänd. S. D. Återremitterade Ridderskapet och Adeln Constitutions ZJt, kottets den 26 sistlidne November e. m. på bordet lagde Memorial, N:o 54. angående återremisserna på förslaget till ett stadgande i §. Riksdags-Ordningen, om Stats-Rådets Ledamöters tillträde i Ståndens plena. S. D. Lades till handlingarne Constitutions-Ut skottets deri 26 sistlidne November e. m. på bordet lagde Memorial, N:o 53, lill Borgareståndet, angående 2:11c dess serskilda anmärkningar vid förslaget i Memorial, N;o 37, till ändring af 22 §. Regerings-Formen. S. D. Då nu å nyo föredrogs Constitutions-Utskottets den 26 sistlidne November e. m. på bordet lagde Memorial, N;o 5a, angående Borgare-Ståndets ålerremiss på Memorialet, N!o 37, med förslag till ändring af 22 §.
TJc densköld tillagd månadtlig ersättning in afskrifning af 20,000 R:dr balancera i Förvaltningens af Sjö-Årenderne Räkenskaper, såsom förskott till Carls Station m utseende af lokal för Styrelsen a: männa Vägoch Vattenbyggnader got Kronans hus o pr, o CD £3 >-S Ciq C j g >- o tti i—: (0 ip CD Z' tfa § fri lliks-Ståndens Beslut. £75- 12. to Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. TT § n OQ g te CD 1—' c-t*ö ET o. ps V> Qj Vi r" > to t5 * £ Riks-S lån dens Beslut. Mcx> ? 2 M i JQ A. —i 6 < '"Ö (t> o 3_ ao aT O t—1 ej t-s CD p p-h1 s ptpu cd CD "* CD M. - CfQ ccT; ® ij X c-f Ridd. o. PresteBorgareBonde^ 1 INfo Nio | Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet, N:o §; nmälan af Rikets Ständers Revisorer 1841 oell £ 1843: 65. om revision af Arméens Pensions-Cassas : Räkenskaper , * 4 1 54 43,44 ii 44 i t 44 ?! 44 ii 44 j. I anledning af skiljaktiga beslut 4 1 184 S V 45 V 45 V 45 y 45 66. om upphörande « af Correetionisters extra t förplägning med Brännvin , . v 4 1 54 44,45 I .oi 67. om Raspoch Spinnhusmediens insändande ( 173 1“ i 1 1 Ti An rrl Q 1* nf c. f /> n f 4 1 54 45 J till iYOllgl.
Direktionen föreslagna vilkor i afseende på undervisnings meddelande i Fysik, ytterligare en Underlärare vid skolan måtte få antagas lills vidare och intilldess ett ökadt kunskapsmått kunde komma att fastställas fördem, som vilja begagna undervisningen i Navigationsskolorne, samt att arfvodet för hvardera Underläraren måtte bestämmas till 400 r:dr eller lika med hvad den nuvarande uppbär; hvarjemte Kollegium i underdånighet hemställt, dels att, emedan Läraren i Skeppsbyggeri, med fästad! afseende på det äfven honom tillskyndade ökade besvär genom elevernes tilltagande antal, syntes förtjent af någon löneförbättring, ehuru hans författning vore vida mindre trägen än Underlärarens, arfvodet till honom måtte förhöjas från 200 till högst 300 r:dr, dels ock att, enär, med hänsigt ej mindre dertill, att, från första inrättandet af Stockholms Kongl. Maj.ts Nåd. P/oj), om Statsverk. 1850. Navigationsskola, det ansetts angeläget, att derstädes borde, så vidt sig göra lät, finnas en fullständig samling af Nautiska instrumenter, kartor och böcker, än äfven att Stockholms Borgerskap för bevarande af dessa samlingar och för undervisningen samt till boställsrum för lärarne låtit uppföra ett vida rymligare skolhus, än de, som finnas vid de öfrige Navigationsskolorne, för denna skola erfordrades ett betydligt större anslag för underhåll och förökande af samlingarne samt städning, ved och ljus m. m., berörde anslag måtte, på sätt Direktionen begärt, ökas från 300 lill 600 r:dr årligen; Och skulle, genom bifall till hvad Kollegium sålunda i underdånighet tillstyrkt, anslags-lillökningen på det hela för denna skola uppgå till R:dr 1,000 2:o. Navigationsskolan i Götheborg.
I alla andra constitutionella länder saknas icke en vägledning från Ministéren i detta falli Det år der Ministrames ovilkorliga skyldighet j att genom annoncerandet af deras principer gifva tillkänna hvad som bör blifva föremål för representationens debatter. Hår hafva vi blott våra enskilda åsigter att gå efter, och följden år också oftast tidsutdrägt, utan något bestämdt resultat, ty det år endast af handläggningserfarenheten som de upplysningar kunna väntas; som för omdömet åro så nödvändiga. Till följe af 4g §• i Riksdagsordningen, anhåller jag att få till Protocollet dictera min förut nämnde framställning, för att, efter skeende bordläggning, varda till behörigt Utskott remitterad. Ridd. 04 Ad. Proti I. Friherre Cederström, Jacob: Då Riks dagsOrdningens 42 §, innehåller det sått, hvarpå Utskotten må inhämta de upplysningar, som kunna anses nödiga, så finner jag för min del ej huru det kan vara med formen enligt, att ett Stånd beslutar om hvilka upplysningar det ena eller andra Utskottet beliöfver. Efter min tanka torde det vara bäst uppskjuta all öfverläggning i frågan till dess den framställning från Kongl. M«j:t, hvarom Grefve Lövenhjelm nämnt, blifvit Riksens Ständer meddelad. Friherre Boije: Jag högaktar Friherre Anckarsvårds nit, och gör rått åt syftningen af hans motion; men tror mig likväl i densamma finna en otydlighet, som jag önskar han ville undanrödja. Känner Herr Friherren någor visst af Ministern afgifvit utlåtande, eller någon viss annan handling, tjenlig för vår upplysning, så kunna vi visserligen begära och erhålla dem; men då fordras dertill att Herr Friherren uppgifver hvilka de åro. Skulle åter hans mening vara att från Regeringen begära ett Utlåtande, att afgifva, så måste jag skilja mig derifrån, emedan jag icke anser vår rätt sträcka sig derhän. Friherre Anckarsvärd". För att möta Friherre Cederströins inkast, torde jag blott få erinra, att jag ej tror, det Riksdagsordningen lägger något hinder i vågen för hvad jag föreslagit. Jag kan alldeles icke inse någon olägenhet
Det kan icke nekas, att icke denna afgift, ehuru mindre betydlig, likväl tynger den del af handeln, som går pä England, och att afgiften faller orättvist på dem, som aldrig besöka London och således icke hafva något gagn af den inrättning, för hvilken afgiften utgöres, och det är på denna grund som Disk. ansell, alt den också borde för nyssnämnde sjöfarande upphöra. Men ä andra sidan är det också påtagligt, 212 Den 9 A pi il e. m. att denna ganska inskränkta församling icke kan underhålla sin kyrka i det skick den hittills varit, om de medel indragas, som dertill varit anslagna. Då emedlertid denna inrättning är gemensam för både Sverige och Norrige, och då förmodligen de Hesla fartyg någon gång besöka London i handelsärenden, sä kan inrättningen anses vara en gemensam angelägnhet för handelsoch sjöfarten. Nu finnes det en fond, nemi. Handelsoch Sjöfartsfonden, som är ämnad att bestrida de utgifter, som Konungen anser för handeln oell sjöfarten nödiga eller nyttiga. Om derföre R. St. skulle anhålla, att K. M. täcktes å denna fond låta anvisa det mindre betydliga belopp, som för denna kyrkas underhåll kan erfordras, så blefve ändamålet vunnet, utan att någon orättvist betungades. Ty Handelsoch Sjöfartsfonden bildas af sjöfarten i allmänhet, som af denna kyrkas bibehållande har sin nytta, emedan de handlande, som hittills icke besökt London, ett annat år kunna göra det. Jag hemställer derföre, huruvida icke R. o. Ad. skulle finna för godt att bifalla Ulskms tillstyrkande, med det tillägg, att R. St. i und. anhålla, det K. M. ä Handelsoch Sjöfartsfonden täcktes anvisa det belopp, som till denna kyrkas underhåll kan erfordras. Gr. Mörner: I det väsendtliga är jag förekommen genom det yttrande Frih. Palmstjerna nyss afgifvit. Jag ämnade nemi. äfven väcka fråga derom, alt R. St. skulle lil! K. M:s disposition ställa ett förslagsanslag för detta ändamål, i händelse beloppet kunde bestämdt utsättas.
Upplästes Allmänna Besvärsoch EJionomi-Utskottets Memorial N:o 137 med underrättelse om de af Riks-Stånden fattade beslut, i anledning af Utskottens jemkningsförslag i frågan om Husbehofs Bränvins.bränningen och dermed gemenskap egande ämnen, hvaraf inhämtades att sanatelige Riks-Stånden stadnat uti enahanda Beslut, utom hvad angår rättigheten att under vissa villkor få begagna någon pannerymd utöfver 90 kannor sammanräknadt belopp, men då uti denna omständighet Två Stånd stadnat emot Två, anser Utskottets frågan böra förfalla och saken äfven i detta afseende förblifva vid det lilt* tills stadgat varit. Borgare-Ståndet, som fann ingenting härvid vara att erinra, beslöt att ifrågavarande Memorial endast skulla läggas till Handlingarne. S. D. Sedan Borgare-Ståndet genom Proto? colls-Utdrag under den 8 innevarande månad meddelt Dess beslut i anledning af Kongl. Majas Nådiga Proposition den 10 December 1817 angående Allmänna Penninge-rörelsen och Myntvärdets upprätthållande samt Högloft. Statssamt Banko-Utskottens i detta ämne aflåtne Betan - Prof. CJtdr. d. 11 Junii 1818. 623- Jcanden, och Ståndet i anseend# till de 750,00» R:dr, som Stats-Verket årligen till Banken skulle inbetala, funnit ej mera än 500,000 R:d böra infordras om året från och med ibig, till och. med det år då nästa Riksdag inträffar, utan skill.' naden emellan dessa Summor eller 250,000 R:d om året användas till förekommande af Bevillningens ökande, och att de projecterade öfverflöds afgifterne dymedelst rnå komma att försvinna; så har Borgare-Standet funnit anledning att härmed beledsaga det förklarande, att de 166,000
Pran ConstilutiOnsUtskottet: 1:0 Af den 26 Sitshdne Martiin angående den af Utskottet föreslagne ändring i 57 §. af Riksdags-Ordningen j att, efter orden; ”Ellef Reservation uppehållas’3 — Följande tillägg må införas: ”Uti sådana Anmärknings-frågor , som ellfi'g t ?g §. kunna af Utskott v a ekås, rita Ledamots ser* skihlta tanka åtfölja Remissen lill Conslilntiotis-Vt* slottet, utan att i Stånden upplasasi1’ —■ 2:0 Angående eri af Utskottet tillstyrkt så lydande Redaction af sista Punoten uti 9 Kegerings-Formen: ”.För Rådslagen skola Stats-Rådets Le darli ii* ter vara ansvarige, såsom i 106 eller 107 §§. ds/** om vidare stadgas. Angående förslag till en sådan förklaring och rättelse i 107 §. Regerings-Formen , att efter orden: ”Eller att någon Stats-Secretérare”: Må tilläggas: ”JEIler Föredragande af Corti* mando-mål”é brån Allmänna besvärsoch OtcohomieE* Utskottet t Af den ig sistledne. Martti, deruti U t sköf j tet, i anledning af väckte Motioner, om ändring af Tjenstehjons flyttningstid , på anförde skäl Tillstyrkt, att Tjenstehjons flyttningstid må blifva bestämd till den 24 Octobef, hvarefter Tjenste-» hjonet sednast innom månadens slut bör hafva gått uti dess nya tjenst och således vara på stället innan den i igty års Bevillning*-Förordni:>;g
Bilaga: ProtoeollS-utdrag af den 28 Martn 1810, med ett anförande af Herr Lagmannen Silfversparre 648. Mem. N:o 38, med förslag till ändring i 23 Z Riksdags-Ordningen (samt 53 § Regerings - Formen) 650. Bilaga: Memorial af Herr Biskopen von Rosenstein 651. Innehållsförteckning. VIl Sid' Mein. N:o 40, med hemställan om ändringar och tillägg i 34, 36 och 75 M RiksdagsOrdningen 655. Mein. N:o 42, i anledning af Bonde-Ständets Vägran att godkänna Eppeditions-Utskottets förslag till Riksens Ständers swar uppå Kongl. Majrts näd. fkriswelse angående Wargeringen 674. 0) Rörande Successionö-Ordningen: Mein. N:o 13, med förslag till Successions-Ordning 317. Bilaga: Förslag till Successions-Ordning 318. Mem. N:o 20, i anledning af gjorda anmärkningar ivid förslaget till Successions-Ordning 342. v) Rörande Tryckfrihets-Lagen: Mem. N:o 10, med öfwcrlemnande till Niks-Standen af wederbörande Committses förslag till Tryckfrihetsförordning 208. Bilaga: Committsens förslag 210. Mem. N:o 24, med öfwcrlemnande af Utskottets eget förslag till Tryckfrihetslag 361. Bilagor: Förslaget till Tryckfrihetslag 368. Protocolls-utdrag af dea 28 November 1809, med ett anförande af Herr Biskopen Nordin rörande samma förslag 389. Mem. N:o 28, i anledning af gjorda anmärkningar wid Utskottets förslag till Tryckfrihetslag 423. Bilaga: Protocolls-utdrag af den 10 Januarii 1810, upptagande Ltflilliga inom Urskottet afgisna yttranden i anledning af frägan om en Theologifl VIII Innehållsförteckning. Sid. Censurs införande i Tryckfrihetslagen 432. Mem.
Men det lyckades ej och det är förnämsta anledn. till de brister, hvilka sedermera visat sig men hvilka alldeles icke härrört deraf, att man beräknat inkomsterna för högt. Med undantag af några småsummor på endast 500 å 600 ndr, hafva inkomsterna 512 Den 10 Februari 1. m. i det hela slagit riktigt in med beräkningen. Jag yrkar således afven nu alt man må beräkna både inkomster och utgifter till det fulla belopp som de utgöra. Förfar man på detta sannfärdiga och ärliga sätt, så är man i möjligaste måtto förvissad om en pålitlig statsreglering. Det är för att fä -en sådan, som jag gör mina anmärkmr. Frih. Palmstjerna: Jag kan icke med Hr von Hartmansdorff instämma deruti, alt spanmälen under den titel, hvarom öfverläggning nu är, skulle upptagas utöfver hvad StatsUtsk. beräknat. Det är omöjligt att förutse hvad framtiden bär i sitt sköte, hvad skördar vi komma att skära, och hvad priserna komma att blifva under följande 3:ne år. Dessa priser kunna nu blifva lika låga, som de under de sistförflutna åren varit höga. Det är allmänt erkänt att de priser, som varit under de sisla åren, hafva varit högre än man på förhand kunnat förmoda alt de skulle blifva. Ett motsatt förhållande kan nu lätteligen komma att äga rum under de nästkommande åren. Vi hafva sett i allmänhet att spanmålspriserna vexla periodiskt. En följd af år äro de höga, med ett eller annat undantag, och sedermera en följd af år äro de lägre. Må hända stå vi nu på vändpunkten då, efler de höga priserna, de lägre återkomma. Mången torde påminna sig att under en följd af flera år omkring 1820, stodo priserne betydligt under 6 r:dr tunnan, hälften råg och hälften korn. Om detta skulle inträffa, så är väl bättre att man beräknar spanmålsinkomsten till ett lägre belopp, än att man skulle beräkna den så högt att statsbrist uppkomme. Skulle återigen hända att spanmålsprisen bibehöllo sig i den höjd som de varit under de sistförflutna åren, så uppkommer ett öfverskott, hvaraf man aldrig är besvärad. Måhända kunde dä R.
Föredrogs å nyo och gillades följande StatsUtskottets, den 12 och 13 dennes, under N:o 40, 44 och 45 afgifne, samt den 19 derpå följde e. m. på Bordet lagde Utlåtanden: - 1:0 Fröt. I anledning af de till StatsBancooch RiksgäldsVerkens öfverseende, år 1820, församlade RiksensStänders Revisorers afgifne Berättelse, angående StatsVerkets förvaltning och Räkenskaper. 2:0 I anledning af vickt fråga om Talmäns-Tafflarnes återställande, samt Herrar Talmäns representations kostnad. 3:0 Om DagTractamente för MagistratsPersoner och Handtverkare vid pubhque syner , värderingar och inventeringar. Frän Hégv. PresteStänclet. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos StatsUtskottets Utlåtanden : N:o 42, i anledning af GeneralLieutenanten von Rosenheims underdåniga ansökning, om utbekommande af inneståer.de lön, N:o 43, angående Öfversten Reuterskölds uaderdäniga ansökning, att utbekomma innestående exspectance-arfvode. N:o 44, i anledning af väckt fråga, om Talmäns lafiflarnes återställande samt Herrar Talmäns Representations-kostnad. N:o 4J , i anledning af väckt motion, om Dagtractamente för MagistratsPersoner och Bihang till R. S. Fröt. 9ide Sami. 6 gs Fröt. Utär. <?. S25 Mars lö2,'7i< Handtverkare vid publique syner, värderingar och inventeringar; samt Lag - Utskottets N:o 1, angående ändring uti 5 & 7 § §. af 24 Cap. RättegångsBalken. S. D. Vid förnyad föredragning biföllos Stats Utskottets följ. d. 19 sisth Martii (enligt Protocol. §. 4) på Bordet lagde Utlåtanden, nemi. N:o 46, i anledning af R.
^ '467 hällen svgncs af Riksdal. 505,827: i§: 4.^ utom det (lonroircrr andel uti cn ännu iniiestaende k«nä för oforsedda händelser utgör R:dal. 142,62g: 8: n-, hwilkcn summa likwäl icke torde kunna hel och hallen såsom en säker tilgang paräknaS, haldst flera af Verkers utestående fordringar möjeligen torde ga förlorade, i synnerhet om Disconrsn hastigt skall uplösaö. Oonkoirsis förtjenst af ränka uppå förstrackningar til Dilconr-Werket har ocksä warit ansenlig, och befinncs för alla arén hofwa stigit til en summa af Riksdaler 142,Z42: 44: i. Uppå Discont-vireAionens hemställan, har Hemliga Utskottet bifallit afskrifning af irenne osäkra for» drings-poster til et sammanräknadt belopp af R:dr. 627: zo; hwarwid Hemliga Utskottet tillika uttryckeligen stadgat , ar alla afskrjsningar böra til Riksens Högloflig» Ständers pröfning och samtycke anmälas. Enligt Kongl. Maj:ts Nådiga kundgörelse, arden förändring införd, i afseende pä Allmänhetens Insättningar i Ditcomsn, ak Dilconren icke ukgiswer nagra kcverlsr eller sadana Documsnt, som pä något stitt kunna göras löpande, för de Lreciit - Sedlar, Allmänheten will pä obestämd tid förränta; utan mottagas nu dylika medel endast pä räkning, som med hwarje Insaltare öpnas, och pä hwilken han sedermera äger ak genom sä kallade Asskrifnings-Sedlar ut-arstznera större eller mindre summor, dock icke under 50 Riksdal.
Till följd häraf gick det ej synnerligen fort framåt, i synnerhet som jag ville hålla de fyra fartygen tillsammans, och segelfartyget Express, för att ej blifva efter, måste bogseras af Fraser. Dessutom förlorades tid med draggningar och upphemtande af vattenprof. Draggningarna lemnade på sina ställen, t. ex. utanför Chabarowa, ett rikt utbyte, i synnerhet af isopoder och spongier. Vattenprofven visade, att vattnet redan på ett ringa djup under ytan hade en betydlig salthalt, och att derför någon nämnvärd del af den massa sött vatten, som floderna Kara, Obi, Tas och Jenisej m. fl. utgjuta i Kara-hafvet, icke genom detta sund utflyter i Atlantiska oceanen. På eftermiddagen den 1 augusti hade vi passerat sundet och ångade in i det öster derom belägna haf, som utgjort föremål för så många spekulationer, förmodanden och slutledningar af omtänksamma regeringar, vinningslystne handelsmän och lärde kosmografer från 16:de och 17:de seklen, och som äfven för nutidens geografer och vetenskapsmän varit ett mare incognitum ända till allra senaste tider. Det är just detta haf, som bildat vändpunkten för alla föregående nordostfärder, från Burroughs till Woods och Vlamings, och det torde derför vara på sin plats att, innan jag går vidare i skildringen af vår färd, med några ord redogöra för dess omgifningar och dess hydrografi. Om man ej fäster afseende vid den lilla nyupptäckta ön »Ensamheten», så är Kariska hafvet öppet mot nordost. Det begränsas i vester af Novaja Semlja och Waigatschön, i öster af Taimur-halfön, landet mellan Pjäsina och Jenisej samt Jalmal och i söder af europeiska Rysslands nordligaste del, Beli Ostrow samt Obis och Jenisejs betydliga utloppsvikar.