Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I S&amp; fall skall jag med ledning af den erfmenhet, som p&amp; anniit håll redaii vuiinits rörmde denna viktiga samhiillsfiåga, söka mgifva de medel och utvagar, som kunna tillgripas för vinnande i %f ett s i eftersträfvnasvärdt resultat., B. TVcw~i12~7iy. - r .. e .. * - Från landsbygden i Sverige. J a g hade varit länge borta helnifrin. Hvar jag varit, kan just vara detsamina, inen det var i ett land, dar man lefde mera an man drömde och lifvets maskineri gick vigt och lätt. Jag lefde i ögonblicket och var på vag att glömma hemmet. Xeii hemlängtan sof endast p&amp; djupet - och jag var glad att blifva hemkallad. Första intrycket - efter hterseendets första glädje - var emellertid en missräkning. Jaså, kändes det icke större och inärkvardigare att komma hem, när man varit sh långt, IAngt bort93 J a g vandrade kring som i en vaken dröm, klarbelyst och oredig på en gång, och fann mig med uudran helt förtrolig med mycket, som jag alldeles glömt bort, och ater ohjälpligt främmande för annat, som jag dock så innerligt val. kände igen! S % kom jag till staden, dar man just inom min närinaste vankrets höll p&amp; med ett par möten, med ty htföljaiide festligheter - och aldrig skall jag glömma, livilket intryck det gjorde att koinina Iiiifviidstupa tillbaka in i det svenska stadslifvet med dess jäktande kretsghng af middagar, supder, konvenans och tvang! J a g var ju ovan vid den vikt, som fastes vid atande och drickande, ovan också vid de former och ceremonier, hva.rined dessa lifvets enkla akter kringg&amp;rd.nt sig och allrainest ovan vid det tyranniska tryck, soin samhällena annu tycktes öfva p&amp; individen.
Således tror jag ej, att sådane personer genom straff af vatten och bröd skola afhållas från försök att komma till ransakning. Det skullesåledes tyckas, att Friherre Åkerhjelms förslag vore det enda, som kunde tilläfventyrs medföra någon verkan, och jag tillstyrker, att, der det kan ske, fängelse i mörkt rum må stadgas, samt att Utskottets Utlåtande måtte bifallas med ett sådant tillägg. Herr af Uhr, Gustaf: Jag ber, att till vederläggning af hvad någon talare anfört, få omtala ett factum, som visar, att omständigheter kunna förekomma, hvilka förtjena afseende vid tillämpningen. Det har handt i Frankrike, att en ung man blef dömd att vara galerslaf för ett mord, sorn han enligt sin egen bekännelse skulle hafva begått. Han blef galerslaf, och följakteligen brännmärkt, Sedan han varit galerslaf ungefär ett år, uppställdes en dag alla slafvarne, och det gafs högtideligen Den j3 October c. m. 36i tillkänna att han var oskyldig, och att han erkänt hrottet för alt rädda sin far, hvilken var rätta banemannen. Det bränmärke han bar, var i många afseenden den skönaste distinction han kunde bära; och således kunna många omständigheter förekomma, hvilka förtjena afseende. Hans Excellence Herr Grefve Löwenhjelm, '. Min afsigt är att besvara den satts Herr Cederschjöld framställt, att naturrätten här bör åberopas. Jag vågar tro, att när tnenniskan inträdt uti samhällstillståndet, upphöra alla förbindelser, som härröra af naturrätten. Samhället uppkommer på ruinerna af naturtillståndet. Äfven naturrätten har, om den skulle åberopas, lika så väl sina skyldigheter, som rättigheter. Vill man der åtnjuta rättigheter, måste man äfven underkasta sig skyldigheter. De äro ej svåra; de innefattas i sattsen, att ej göra åt andra, hvad man ej vill, att andra skola göra åt sig. En fånge, som diktar på sig brott, för att komma på fri fot, och kunna begå nya brott, sårar både samhällsrätten och naturrälten. Derföre har jag velat vederlägga livad min värde vän Herr Cederschjöld anfört.
Delta anser jag vara en motsägelse, och om 1 ista punkten antages, sådan den är, så anser jag, att man derigenom afklipt sig möjligheten att kunna i den 2:dra §:n inlägga ett sådant tillägg, som här blifvit föreslaget; ty man kan väl icke gerna tänka sig, att man skulle kunna inbjuda folk att deltaga i ett arbete på samma gång som man säger dem, alt de icke få någon eganderätt dertill. Således tror jag, att lista punkten antingen bör återremitteras, eller också skulle jag önska att den helt enkelt finge någon förändring i lydelsen, så att man uteslöt orden: ”anses såsom allmän tillhörighet och”. Derigenom skulle punkten få följande ly - Den 22 September f m, 133 eleise: ”med hänsigt till ifrågakommande jernvägsanlåggningar inom Sverige, antages och fastslälles den grundsats, att alla stambanor hädanefter anläggas och utföras genom Statens (der skulle jag också vilja taga bort ordet ”omedelbara”, ty man kan tänka sig möjligheten deraf, att Staten utförde dessa banor genom entreprenad och då vore detta ord icke tillämpligt) försorg, samt alt sålunda anlagda stambanor, med allt hvad dertill hörer, komma att stå under Statens tillsyn och förvaltning”. Hr Hjerta, Lars: Upkommen något efter sedan discussi onen börjat, har jag hört sägas, att alla de talare, som yttrat sig i frågan, varit af den tanken, att man borde bifalla den i 1 :sta punkten framställda, grundsatsen, att alla slags s. k. stambanor hädanefter skola anlävgas och utföras genom statens omedelbara försorg. Denna upgift ger mig föga anledning att hoppas, att den åsigt, för hvilken jag anser mig pligtig att yttra några ord på delta rum, skulle vinna något gehör, men med afseende på framtiden skulle jag anse orätt att hysa någon betänklighet för att uptaga några ögonblick af R. o. Ad;s tid, för alt fä uttala en öfvertygelse i detta ämne, sorn strider emot hvad jag hört alt föregående talare hafva yttrat.
Får man dömma af hvad Utsk. bestämt för Prot:s Sekretme, med hvilka Begistratorerne hittills ansetts stå i lika lönegrad, så synes man ej hafva anledning att förmoda, det någon nedsättning för Registratorerna i de efterföljande Departm skall ifrågakomma, och då bör den ej heller för Just.Eevisionen äga rum. Men, som sagt är, förhållandet härmed är ännu icke kändt, och för att Ståndet må komma i tillfälle att afgöra frågorna om de omnämnde likartade tjenstebefattningarne i ett sammanhang, anser jag mig böra begära återremiss af den ifrågavarande punkten, derest ej B. o. Ad. skulle finna sig oförhindrade att med afslag å hvad StatsUtsk. i denna del tillstyrkt, nu bestämma Eegistratorns lön till det af K. M. föreslagna belopp, eller 3,500 E:dr. Frih. Cederström: Hvad de tvenne första dalarne af denna punkt beträffar, så äger jag* måhända icke så tillräcklig kännedom af de deri omnämnda förhållanden, att jag bör fälla något bestämdt omdöme öfver den mer eller mindre lämpligheten af hvad StatsUtsk. i anledning deraf föreslagit, eller att de i K. M:ts Propos. äskade lönerna för Just.BevisionsExp:s Eegistratorer borde till deras belopp något nedsättas, dock så, 'att höjning öfver n. v. beloppet skedde. Ilr Gunther har till stöd för den Nåd. Propos. framställt en från StatsUtsk:s åsigt afvikande tanke, och det förefaller mig såsom han afven derföre andragit åtskilliga goda skäl. Det torde emedlertid ej blifva så alldeles lätt för B. o. Ad. att ögonblickligen bestämma sig för endera af dessa båda auktoriteter; men som Ståndet utan tvifvel fäster den vigt vid hvad Hr Gunther anfört, att det ej lärer skänka ett obetingadt bifall till StatsUtsk:s hemställan uti förevarande fall, utan fast heldre önskar att, så vidt möjligt, gå K. M:ts önskningar till mötes, så torde en återremiss i denna del af frågan icke vara otjenlig.
Raffaélli förstår sig på en sådan blick ända in i dess innersta djup. Han insätter då hela sin kraft på att gifva oss andra sin egen uppfattning deraf, och han pointerar på sin duk denna blick, för att den skall verka på oss, liksom den verkade på honom. På samma sätt markerar han den stora plumpa näsan, som blott har uträttat sina funktioner och känt lukten af dålig tobak, det strida skägget, som växer vildl öfver ansigtet, den stela barkade handen, som håller om pipan, den tillskrynklade runda hatten, som sitter så orimligt dåligt på hufvudet, de flottiga kläderna öfver den oformliga kroppen. Han understryker allt dylikt för att riktigt tydligt få fram sitt intryck; han öfverdrifver kanske här och der en enskildhet, utan att detta dock är märkbart i helheten. Och han uppnår sålunda i denna tafla att skildra arbetaren lifslefvande icke blott hans fysionomi utan hans väsen, och den atmosfer af dödhet och slöhet, som icke kan öfvergifva honom — en atmosfer, en stämning, som Raffaélli genialiskt har ökat genom att anbringa arbetarens lilla dotter sofvande vid faderns sida med sitt hufvud hvilande på armen. Men man finner i denna enskilda figur derjemte mera än en skildring af denna enda menniska. Den smakar kraftigt af en hel art. Inför denna tafla får man bekräftelse på sina föreställningar om vissa delar af arbetarnes stora ras, ser tusentals personer och hundratals egenskaper förkroppsligade i denna enda figur. Det är så mycket märkligare att finna dylikt hos RafTaélli, hvars hela sträfvan just är en strid för det porträttmessiga, för en framställning fri från spår af abstraktion. Men när en droskkusk af Raffaélli likväl tyckes vara just den kusk, vi åkte med i går, en tidnings-kolportör, just den vi sågo på boulevarden i går afton, när kort sagdt alla hans figurer tyckas oss vara kända ansigten från Paris och trakten deromkring, så ligger detta i denfulländade intelligens, med hvilken denne målare väljer till modell det slags gestalter, som vi kalla typer.
Detta förhållande eller rättare missförhållande blifver ännu större och oegentligare sedan Utskottet i närvarande betänkande föreslagit att Frukter och Bär skola hädanefter få tullfritt införas. På grund häraf föreslår jag vördsamt följande tullbestämmelser vid införseln af sydfrukter: Uti denna reservations första punkt hafva instämt: Herrar A. L. Holmqvist, /{. Låstbom och J. Brun samt Riksdagsfullmägtigen G. Hultman från Nerikes län. 1 l:o af Riksdagsfullmägtigen Nils Olsson från Malmöhus län: »Då Rikets Ständer alltsedan 1856 framgått på en mera liberal bana i tullagstiftningen, hvilket troligen haft till påföljd att minska lurendrejeriet, men som ökat tullinkomsterna från 10 till 15 millioner, och som Bevillnings-Utskottet föreslagit och Rikets Ständer såsom regel antagit att alla råämnen samt alla lefnadsförnödenheter borde få tullfritt införas, hvilken princip kan vara rigtig, om den konseqvent tillämpas, men då Bevillnings-Utskottets majoritet, äfven vid denna riksdag, gjort såväl malen som omalen spanmål, fläsk, kött samt smör tullfria till införsel, men fortfarande bibehåller qvar tullen på sill och salt, hvilka artiklar icke kunna produceras i landet, men aro oundvikliga lefnadsförnödenheter för alla samhällsklasser, den förra aldra mest för de fattiga, som ofta icke hafva råd att köpa fläsk, kött eller smör, samt den sednare en oundviklig krydda icke allenast för menniskor utan äfven för kreatur; sanningen häraf har ingen velat bestrida, men tullen har likväl blifvit bibehållen qvar för det den utgör en kassa-artikel, hvilken dock tulltaxan har så många andra utvägar att ersätta, ifall Staten icke kan gå miste om denna statsinkomst. I följd häraf får jag anhålla att Rikets Ständer ville besluta, att salt och sill må hädanefter tullfritt till riket införas.» Häruti förenar sig Riksdagsfullmägtigen E. M. Falck från Skaraborgs län. 12:o af Riksdagsfullmägtigen C.
Östgötha Hypotheks-Förenings, k 4 proc., å 960,000 R:dr, inköpta för „ „ 881,484: — D:o d:o k 4 proc., ställda i utländskt mynt, å 485,000 mark Hamburger Efter det Skånska Hypotheks-Föreningens ofvanberörde 4| procents Obligationer å 217,500 R:dr blifvit utbytta mot samma Förenings obligationer, bärande 5 proc. ränta, och i afräkning å andra obligationer, till följd af utlottning, influtit: å Riksgälds-Kontorets för 1860 års Jern vägs-lån . 5,514: 67. „ östgötha Hypotheks-Förenings, k 4 proc., 11,400 R:dr, efter ett bokföringsvärde af 10,554: - „ d:o d:o k 4 proc., ställda i utländskt mynt, 2,000 mark Hamb. Banko, efter ett bokförings-värde af 2,506: 67. så utgjordes Bankens tillgång i obligationer den 14 nästlidne September: • 75 af Riksgälds-Kontorets för lån till 1808 och 1809 åren sy krigskostnader k 4 proc R:dr R:mt 3,168,000: — „ Riksgälds-Kontorets för 1860 års Jern vägs-lån k 4^ proc „ 1,331,290: 66. „ Arméens Ackords-Amorterings-fonds k 4 proc „ 2,016,600: — „ Skånska Hypotheks-Föreningens k 5 proc , „ 622,500: — „ d:o d:o, k 4 proc., ställda i utländskt mynt, 10,900 mark Hamb. B:ko, inköpta för „ 14,533: 33. „ Mälare-provinsernas Hypotheks-Förenings, k 4 proc., å 153,000
Det är förnämligast den af Frih. von Kraemer väckta fråga om användande af Ulltuna kungsgård till ett s. k. central-jordbruks-inslitut, och de i samma syftning här förekomna om icke allenast fortfarande, utan äfven ökande af anslaget för jordbruks-institutet på Degeberg, samt beviljande af anslag till dylika inrättningar i åtskilliga andra provinser, som framkallat min representativa röst. Från Regeringens så väl som från Representationens sida tyckes den åsyftan från riksdagens början hafva gjort sig gällande, att icke öka fordringarna på bidrag från de skattdragandes sida, utan tvertom söka i möjligaste måtto nedsätta dem. Huru detta skall låta förena sig med de många anspråk, som af motionärer blifvit framställda, dels om tillstoppande af åtskilliga inkomstkällor, dels ock om ökade statsutgifter, tillhör visserligen StatsUtsk. att lösa; men för mig synes, som behöfde det H. Utsk. ett Alexanders svärd för att lösa den gordiska knuten. — Men om stalhushållaren vill, likasom den omtänksamme enskilde hushållaren, öfverskåda hela sin ekonomiska ställning, samt å ena sidan beräkna sina tillgångar och på den andra uppskatta sina utgifter; så classificerar han de sednare efter deras beskaffenhet i nödvändiga, nyttiga, mer och mindre umbärliga samt luxarliklar: och då skall han säkrast vinna det åsyftade ändamålet, att icke utgifva något till det nyttiga, förrän han fyllt behofvet af det nödvändiga; icke anslå något till befrämjande af det umbärliga, förrän han tillfredsställt krafvet af det nödvändiga och det nyttiga, och icke ingå på öfverflödets bana, innan han uppfyllt fordringarna af det nödvändiga, det nyttiga och gagneliga. Jag vet alltför väl,' att här kan möta mig den invändning, att det nödvändiga, det nyttiga, det umbärliga och öfverflödet är mycket relativt till hvars och ens ställning, så att gränsen för hvar och en dass är svår att bestämma.
15 rando inom lämpliga (iistrikter. enligt Rikets Ständers under sednast föiilutna riksdag derom hos Kongl. Maj:t i Underdånighet gjorda anhållan. •> II) A Riksgälis-kontoret anvisade krediliver. Med bifall till Kongl. Maj:ts under sistlidne Februari månad derom aflåtna Nådiga Proposition, hafva Pikets Ständer, för nödiga åtgärders vidtagande till upprätthållande af rikets neutralitet enligt den af Kongl. Maj:t nyss förut algifna neutralitets-lörklaring, beviljat och till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition för sagde ändamål anvisat å Piksgälds-kontoret ett särskildt kreditiv af Två millioner femhundratusen Riksdaler, att utgå i män af behof oell emot framdeles skeende redovisning: hvarjemte Pikets Ständer, enligt särskildt meddeladt beslut, beträffande anskaffningen af de medel, som, utöfver Piksgälds-kontoret* härtill disponibla kontanta tillgångar, erfordrade? för de å detta kreditiv ifrågakomm an de utbetalningar, förklarat, att dessa medel finge upplåna? emot Riksgäldskontoret. ? obligationer, ställda till inlösen antingen o^ter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning; varande till Fullmäktiges bedröfvande öfverlemnadt att. med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma ränte-vilkoret) samt fastställa betalnings-terminerna för dessa obligationer, hvilkas förfallotid dock ej finge utsättas sednare än tio år efter ileras utgifningsdag. Genom åberopade beslut hafva Pikets Ständer dessutom stadgat, att vid obligationernas utlemnande någon kapital-rabatt; icke finge medgifvas. samt att ingen obligation finge utfärdas å mindre summa än 250. l?:dr; och är det Fullmäktige för öfrigt ålagdt att, sfi. vidt af deras tillgöranden beror, söka emot den möjligen lägsta ränta erhålla de medel, som för ofvanberörde utbetalningar måste upplåna?.
I Wenersborg är en förening af fruntimmer bildad för beredande af arbetsförtjenst åt medellösa bland qvinkönet. I Borås finnes äfven en sådan förening af fruntimmer under namn af Maria-stiftelsen, förnämligast i ändamål att vårda och uppfostra fattiga flickor. Begge dessa inrättningar hafva verkat särdeles välgörande. Städer. Wenersborg, hörande till tredje klassen enligt Kongl. Maj:ts nådiga Resolution den 11 April 1853, erhöll stapelstadsrätt enligt Kongl. Maj:ts nådiga Kungörelse den 16 Mars 1858, är grundlagd under Drottning Christinas regering på utmarken af f. d. säteriet Hufvudnäs i Wassända socken, vid södra ändan af sjön Wenern, från hvilken segelled blifvit öppnad genom sjön Wassbotten, förbi Göta elfs fall vid Nyebro till slussen vid Brinkebergskulle. Genom de af Konungarne Carl IX och Gustaf II Adolf utfärdade privilegier och donationsbref för staden Brätte, hvars innevånare 1642 ålades flytta till den nuvarande staden, och genom de vidare af Drottning Christina utfärdade privilegier äro 7f mantal af Wäne härad donerade till staden, nemligen Amnered i, Amnered Skattegården i, Guntorp 1, Espered stora 1, Wassända 1, Korsebergatorp 4, Hufvudnäs säteri 2, Torpa 1, Kjellhagen 4, Björkholmen 1 och Hufvudnäsön 4 mantal. Dessutom hafva två, vester om sjön Wenern närbelägne, hemmansdelar i Frendefors socken af Sundals härad, Djupedalen 1 och Stora och Lilla Grönvik \ mantal, blifvit staden underlagda. Bland dessa hemman äro Hufvudnäs, Hufvudnäsön, Torpa, Kjellshagen, Korsebergatorp och en del af Björkholmen från äldre tider styckade i smärre jord o lotter, hvilka innehafvas af enskilda personer. Återstoden af Björkholmen, som nu kallas Holmängen, samt åtskilliga jordlotter äfvensom Hufvudnäsöns vattenfall och skogsmark utarrenderas för stadens räkning, hvarjemte en del af jorden är upplåten till löningslä genheter åt Borgmästare och Pastor.
I ännu ömmare och ymnigare tonvågor utgöt sig detta hjerta, när det gjorde ”Grefvinnan Spastaras Död” till föremål för en särskild, en ensamt af detta ämne upptagen målning. Vid den jordbäfning, som 1783 öfvergick Calabrien och förstörde Messina, omkom med denna stad en skön och tjugutvå-årig Siciliansk Grefvinna305, som sjelf blifvit räddad, men ånyo kastade sig i faran för att frälsa sitt barn. Tidnings-underrättelsen derom hade på Lidner gjort det djupaste intryck. Moderskärlek var hans älsklings-ämne; och han grep nu begärligt tillfället, att i en deråt enkom egnad dikt just con amore behandla den. Detta skaldestycke, tillegnadt Prinsessan Sophia Albertina, försedt med öfverskrift af ett motto ur Ossian, blef, ibland alla Lidners, det mest berömda. Framför ”Året 1783” har det företrädet af en fullkomligare enhet; men är likväl ock, i spridda drag, behäftadt med än flera af de felaktigheter, från hvilka Lidners sångmö aldrig mäktade befria sig. Det hela, med sin dystert präktiga lyrik, gör likafullt intrycket af ett slags elegisk opera, der componist och machinist täflat med poeten att tillvägabringa en den effektrikaste målning af händelsens fasor och den moderliga ömhetens triumf. En målning alltså, der Hväsande svafvelregn störta sig ner; Darrande jordens inelfvor braka; Dess grundvalar skaka; Hon vrålar, spyr eld – nu öppnar hon sig ... under det man förnimmer en chor af klagoröster: Gud! nådig, barmhertig, förbarma dock Dig! och vidare: Ramlande thordönen dundrande knalla, Eldtöcknar skalla, Sjöarne svalla Mot rytande skyn. Klipporna gunga, Åskviggar ljunga, Fasliga syn! Ankrade seglare vågorna slunga Mot himlabryn. Templen af glödande eldkulor brinna. Ett skrall ... än ett skrall ... Palatsen försvinna; I remnade jorden begrafva de sig ... hvarvid ånyo klagas:
Är det billigt, att Fastighets-ägare, som burit alla krigets bördor, då just under denna tiden de nya Capitalisterne uppstigit, nu efteråt skola till dessas ytterligare välmåga eller Myntförbättring, ända lill 1829 contribuera, 523 Den i5 April. genom Amortissements-Fonden 3 å 4 proCent till Myntets förbättring? 3:o Ju lägre pris på Fastigheter, ju mindre lönande att odla jord; när det kostar mindre att köpa odlad jord, än odla obrukad, livad blifver följden? ■ ' t , 4:o Låga Fastighets pris verka icke alltid Producternas fall, men otvifvelagtigt mindre Production. 5:o Genom det omtalta lifliga Ornsättnings-Systemet blifver man oftare i behof af penningar. Crediten förloras, i stället det skulle göra lättnad. 6:o När jorden var skattfri, var den äfven skuldfri. 7:0 Om Realisationen nu göres, är det icke Banqueroute; den gjordes 180g; nu är det blott utredning af massan. Jag anhåller således om återremiss af Utskottens Betänkande, åtföljd af dessa mina anmärkningar. Då man uti ett ämne, så vidt omfattande som detta, vågar yttra sig, och dervid endast varit ledd af en varm Patriotisme och Mennisko-kärlek, torde det ursäktas, om i någon del visar sig misstag. Jag har sökt medel - Den i5 April. 529 medelvägen, och derunder erinrat mig anledningarne till dessa Ständers sammankallande, nemligen att hjelpa den oskyldigt lidande, men ej BanquerouteSpelaren, eller den förmögne. Den förre står ej att hjelpa, den sednare beliöfver det ej. Den rättvise och billige Medborgaren har ej blifvit förnärmad, då, genom det här uppgifna förslag, Banquens consolidering vinnes. Med noggrann och oafbruten uppmärksamhet har jag under hela denna Riksdag följt allt hvad i detta magtpåliggande ämne påkallat min forskning, och dervid i min öfvertygelse sökt förena enskilt och allmän nytta.
Lån. 1,800: — 1,000: — 3,000: - 5,000: — 500: 250: 20,000: — 50.000 18.500 31.500 15,800 15.000 5.000 4.000 17,300 2.000 11,200 40,000: — 110 — Vägförbättring vid Äfversta backe samt brobyggnad mellan Arboga och Orebro 2,000: — Vägomläggning mellan Helleforss och Orrestad eller Flens jernvägs-station i Södermanlands län 24,000: — Vägförbättringar vid Skjulstabrickan och Tandla bro, mellan Eskilstuna och Nästorps gästgifvaregård 3,000: — Vägomläggning mellan Husbyfjöl och Hellestad i Oster götlands län 12,650: — Dito mellan Grenna och Lyckås i Jönköpings län 60,000: — Dito mellan Westervik och Werkebäcks lastningsplats till Lunds gästgifvaregård 18,200: — Väganläggning mellan Wissefjärda och Wassmolösa i Kalmar län 25,500: — Vägomläggning mellan Borås och Slätthult 22,500: — Dito från Saltkällan till Qvarntorp, mellan Uddevalla och Strömstad 8,500: — Dito vid Röshults lid i Bergs socken af Kronobergs län 6,600: — Dito vid Allatorpsoch Silltorpsliderne i Blekinge län 7,260: — Dito vid Åsljunga i Kristianstads län 12,700: — Dito vid Rya i dito dito 10,000: — Från v ottenaftappnings-fonden: Utdikning vid Kuckola by i Norrbottens län — 15,000: Dito af Hamptjernsoch Degerrayrerna i Degerforss socken af Westerbottens län — 7,800: Dito af myrer i Ströms socken af Jemtlands län —• 7,000:
Öpnades Hrr Bänkmäns lista vid val af 5 Elektorer efter N:o 145. Frih. Stjernstedt, Jacob Theodor; — 177. „ von Knorring, Wolrath; — 211. Cederström, Rudolf; — 678. Hr Bildt, Didrik Gillis, och — 1196. Bäärnhjelm, Fullm. Frih. Fleetwood, Carl Guslaf, Och hade dertill blifvit utsedde: N:o 35. Gr. Gyldenstolpe, Adolf Fredrik Nils; — 62. Taube, Gustaf Erik; — 3. Frih. Gyllenstierna till Lundholm, Nils Christoffer; — 2080. Hr von Konow, Fullra. Hr Braunerhjelm, Ferdinand; — 2253. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Const.- Utsk. efter N:o 67. Frih. Palbitzky, Fullm. Frih. Åkerhjelm, Johan Carl: och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 2071. Hr af Petersens, Johan August. Öpnades jemväl Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. efter N:o 133. Frih. von Schwerin, Carl Julius; och hade dertill blifvit utsedd: N:o 342. Frih. von Stedingk, Styrbjörn. Med lillkännagifvande alt Frih. Åkerhjelm, Hans Samuel Knut, såsom ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., begärt och erhållit fjorton dagars ledighet, räknad från d. 20 dennes, anmodade H. Ex. Hr Frih. o. Landtm. Hrr Elektorer att sammanträda till val af en ledamot i nämnde Utsk. under ledighetstiden. Hr Ribbing, Arvid: