Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vakt vid LandsCancelliet och LandsContoiret, StatsUtskottetsUtlåtande öfver Uandshöfdingens i Skaraborgs Län, anhållan om. bifaf Presteståndet, s. 51. af Bondeståndet, s. 51* af Adeln, s. 55* af Borgareståndet, S056. •— Betjeningen, om ansökan af vid Kiksgälds-Contoiret om Skopenningar SfatsUtskottets Utlåtande bif. af Presteståndet, s. 623. af Adeln, s. 66g. af Bondeståndet, s. 672. — mästare om antagande af en; Bevillningsutskottets Memorial, bif. af Presteståndet, s. 278. uf Bonde - läs?, ståndet, s. 302. af Adeln, s. 303. af Borgareståndet, s. 312. •—karl om mildring i straffet för, som af försummelse. slapper fånge lös; LagUtskottets; betänkande, återrem. af Adeln, s. 450. bif. af Bondeståndet, s. 459- af Presteståndet, s. 475. Ytterligare Utlåtande, bif. af Adeln, s. 1108. af " Borgareståndet, s. nx8. af Bondeståndet, s. 1136, Wargerings-Manskapets beklädnad, om ersättning till Allmogen för; StatsUtskottets betänkande; bif. af af Adeln, s. 125 af Borgareståndet, s. 131. af Bondeståndet, s. 134. af Presteståndet, s. 138.
Redskapsgymnastik till den omfattning lärjungarnes ålder medgifver. Bajonettfäktning med träkolfvar. Rotars inoch utryckning. Uppslutningar på stället och under marsch. I högre elementarläroverket: För de yngre lärjungarne intill omkring 15:de året, detsamma som i lägre elementarläroverket. För de äldre tillkommer: Fullständig redskapsgymnastik. Rotvisoch dubbelkolonn med linieformeringar. Kedjeformeringar och rörelser i kedja. Sabelföring och kontrahuggning med käppar. Värjföring med florett. Handgrepp med verkliga gevär och bajonettfäktning, då kroppsstyrka det tillåter; intill dess med träkolfvar. Såsom allmänna reglor för alla skolöfningar gäller: Att de anställas dagligen för hvarje lärjunge; Att ingen befrias utan i följd af läkares tillstyrkan; 8 Att, då årstid och väderlek medgifva, fristående gymnastik, språngöfningar, handgrepp, fäktöfningar, öfningar i marsch och löpande företagas i fria luften; Att handgrepp och infanterirörelser öfvas omvexlande med fristående gymnastik; Att de pedagogiskt-gymnastiska öfningarna aldrig tillbakasättas för de militära; Att handgrepp, kolonn-, linieoch kedjeformeringar helst företagas i slutet af våreller början al höstterminen, måhända företrädesvis den senare tiden, då gymnastikläraren, om han är officer, är mera ledig. För universitetsungdomcn: Mera tillfälle beredt till kostnadsfri undervisning i gymnastik och allt slags fäktning; Tillfälle till skjutöfningar. 2. För lillvågiilningainlo af bär föreslagna gymnastik-undervisning: Domkapitlens åläggande att tillse det folkskolestadgans föreskrift om seminarie-elevernes undervisning i gymnastik ovilkorligen efterlefves; att undervisningen vidgas till det mått, att eleverne kunna undervisa så väl häruti som uti enkel vapenföring. Gymnastiska centralinstitutets fullständiga ombildning, i afseende på styrelse, lärarekrafter och undervisning, samt erforderliga nybygnaders verkställande, allt i syfte att anskaffa tillräckligt antal skicklige gymnastiklärare. Ett större antal officerares emottagande vid gymnastiska centralinstitutet än hittills skett.
Sålunda stryper man näringarne på samma gång som man, för att hindra silfrets utgående, stryper den, som man vill hindra från konsumerandet af öfverflödsartiklar, och det är en sådan strypning, som är farlig, emedan den leder till förstörande 394 Den 14 April. af alla våra näringar. Det är icke möjligt för en handlande, som nekas nya lån, och kanske också att få omsätta sina gamla, att upköpa jordbrukarens produkter. Jordbrukaren, som hvarken får sälja eller belåna sina varor, kan icke inköpa handtverkaren och fabrikantens tillverkningar. Både jordbrukare och andre näringsidkare måste minska på antalet af arbetare, och det är likväl arbetet, som gifver produktionen, och produktionen som skaffar oss silfver. Förgäfves skall man försöka köpa det för de tårtloder, som vid en fortsatt strypuing skulle pressas af tusendetals olyckliga ruinerade, arbetsoch brödlösa familjer. Gr. Liljencrantz har gjort en beräkning, att Sveriges jord nu häftade för en, dels erhållen, dels kontraherad, skuldsumma efter 30,500,000 mark Hamb. b:co. Det är sannt att så stora summor varit i fråga, jag kan icke säga något annat derom, men jag ber att här få meddela en beräkning som Hr Schwan i BorgareSt. har gjort, och hvilken jag, som anser den närmast öfverensstämma med verkliga förhållandet, derföre anhåller att få upläsa. Hr Schwan säger: ”Dessa lån, oupsägbara på långifvarnes sida, äro visserligen en landets skuld, men de amorteras på bestämda tider medelst en årlig utgift af circa mark Hamb. b:co 1,100,000. Brnksegares, Östgötha och Smålands hypotekskassör hafva tillsammans uplånat mark Hamb. b:co. 21,500,000. Netto-proc. kan ej beräknas till mera än circa mark Hamb. b:co 19,500,000. Härifrån bör afdragas hvad, som enligt officiella upgifter, innehafves af R.
Dito i Sjökarte-kontoret Utur den af Chefen för Sjökarte-kontoret den 12 Februari 1861 afgifna underdåniga berättelse, angående dels de hydrografiska förrättningar, hvilka för Svenska Sjökarteverkets förbättrande blifvit under revisionsåret utförda, dels de inom Sjökartekontoret verkställda arbeten, få Eevisorerne meddela följande) Sjömätningar å Bohuslänska kusten hade, från den 4 Maj till den 6 Oktober nyssnämnda år, utförts af 5 Officerare, under hvilken tid dels vidsträckta landningsundersökningar till sjös egde rum i Wäderöarnes skärgård, dels kuststräckan från Fjellbacka nordvart upp till Strömstad fullständigt uppmättes, så att för sjömätningarnes fulländning å rikets vestra kust vid revisionsårets slut endast återstod att undersöka kuststräckan från Strömstad till Fredrikshall jemte Kosters skärgård, äfvensom att verkställa lodningsundersökningar derutanför till sjös. Under samma år verkställdes magnetiska observationer å 40 särskilda punkter på Sveriges kust från Norska gränsen, och utfördes derjemte jemförelse-observationer å såväl de inom riket varande magnetiska observatorier som i Köpenhamn och Christiania. Inom Sjökarte-kontoret hade, utom ritning och kopiering af sjökort samt författandet af kustbeskrifningar, nedanuämnda arbeten blifvit verkställda: Konstruering af: en kustkarta från Bornholm till och med Öresund, en dito öfver Balterna, en dito » Meklenburgska bugten, en dito » Kattegatt från Oroust till ön Hven i Öresund, en dito » Skagerack, en specialkarta öfver Bohusbugten från Strömstad till Nidingen, en passkarta öfver Finska viken och en specialkarta öfver norra delen af Dalbosjön (i Wenern); varierande dessa sjökort emellan 35^055;del oc^ sukufdel af naturliga storleken. Gravering af följande nya sjökort, nemligen: en kustkarta öfver Bottniska vikens kust från Hudiksvall till Örnsköldsvik, en dito » norra Qvarken, en dito » södra delen af Bottenviken från Stora Fjederäggs fyr till Byskefjerd och motsvarande del af Finska kusten; hvarjemte tvenne äldre kartplåtar omarbetades.
Jag tror twärtom, at om ruan beräknar alla de gewärsoch mondcrings-persedlar, som under et wärdslöst ätande dels borttappas, sönderbrytas och förderfwas, bllr förlusten säkrare än winsten, i synnerhet dä man, som under detta krig, utsätter 10 a 12 mils dagsresor, som när man afdrager den Lid, bwilken wid hwarje ombyte ätgär, gör et wäldsamt körande oundwikligt, hwarigenom bäde Kronans persedlar och de ffjutsandes hästar ofta blifwa förderfwade, dä i stället under tägandet til fot bäde gewärsoch trosi persedlar kunde med sorgfällighet blifwa pä de til detta behof requirerade bagagewagnar päpackade och förwarade. Stockholm ds Junii 1809. L. ^.steAerbjelm, ^fwersle-Hsu tenant. KomitterLäes til det Allmänna Beswärsoch llconomie-Utstottet. Ridderstapet och Adeln ätstiljdes klockan 2. In llchem krotocolli 6. Silverstolpe. Män - Den 26 Junit. 8Z9 Mandagen den 26 Junii. klenum klockan 9 förmiddagen. Uplastes följande:
Det har blifvit en vana, äfven hos de minst bemedlade klasserna, att dagligen förtära kaffe och socker, och gifvet är att i den mån denna vara till - Den 15 Mars f. m. 443 tager skall ökad import deraf äga rum, likasom att da det utländska priset deri stegras, sådant har inflytande på Banken, som till liqviden med utlandet måste släppa lill sitt silfver, när produktionen inom landet icke i samma mån tillökats. Man har så väl inom som utom Utsk. hört anmärkas, att BankoUtsk. försummat, att innan det afgaf sitt yttrande öfver Bankens ställning, inhemta fullmäktiges tankar derom. Jag för min del och flera med mig hafva trott, alt, dä fullmäktiges åliggande är att vid början af riksdagen till Utsk. afgifva berättelse om Bankens tillstånd,fullmäktige icke bordt hafva försummat sin pligt att, om de ansågo vinsten böra i Banken reserveras, sådant för BankoUtsk. tillkännagifva, hvarföre, och då så icke skett, Utsk. torde få antaga att fullmäktige för deras del icke ansåge en sådan åtgärd vara af nöden. Den dubbla verksamhet, på sätt jag nyss haft äran nämna, Svenska Riksbanken har, tror jag äfven bör anses såsom anledn. till de olika omdömen, som inom Utsk. uttalat sig i denna fråga och som vidare utvecklats i de i motsatt syftning afgifna reservationerna. Jag beder att få korteligen yttra mig öfver dem, som stå i strid med de åsigter jag i min reservation anfört. Den första reservationen å motsatta sidan, är den af Domprosten Thomander, som åberopar kanslioch finans-afdmes förslag till Utsk:s utlåt, i ämnet. Detta förslag skulle man väl kunna tro vara ett uttryck af pluraliteten inom afd:s tankar, men sä var icke förhållandet, utan det tillkom genom en af dessa icke ovanliga händelser vid voteringar, då man först voterar om contrapropos. och sedan om lmfvudsaken, och slutar med att erhålla helt andra resultater än de flesta af de voterande önskat; händelser, de der icke lära vara obekanta för dem af husets ledamöter, som äro medlemmar af Utsk.
Det är således gifvet att den der mera omfattande undersökningen, som komitérade hade ansett böra först ega rum, ännu icke skett, men att emedlertid den der banan emellan Stockholm och Götheborg framför alla andra kommer af Regeringen att förändras. Under tiden medan K. M. till öfverläggning förehaft frågan om alla dessa jern vägsbanor och hvilka ibland dem, som skulle vara företrädesvis förtjenta af upmärksamhet och att påkostas topografiska undersökningar, dertill allmänna medel icke skulle finnas mer än för en, har såsom vi, af Hr von Troils anförande redan hört, en serskild provins ensam företagit sig alt utan allt understöd från Statens sida, bekosta en sådan högst noggrann topografisk och ganska dyr undersökning, och en mindre dyr för Småländska o. Skånska jernvägen var redan så godt som af en enskild nitisk man besörjd, beräknad att kunna äfven utföras utan Statsbidrag. Skulle det icke redan 140 Den 28 December f. m. häraf synas som jernvägsanläggning inom dessa landskap företrädesvis varit förtjent af npmärksamhet, men flera skäl härför tillkomma. Det uptages vidare: ”Att under det ett Bolag är egare till den ena eller andra af landets hufvudsakliga jernvägar, kan ej heller Staten, ulan bolagets medgifvande, vidtaga sådana förfoganden, som för den allmänna trafikens befrämjande för posters, truppers och krigsmateriel förskaffande m. m.” må finnas nödiga. Här är det enda ställe i den nådiga proposm, der, efier hvad jag funnit, vidröres huru vigtig en jernvägsanläggning kan vara i hänseende till truppers och krigsmateriels förskaffande. Någon ling, som väl ock varit i åtanka hos komiterade då de yttrat: ali det icke är något ”hastverk” att rätt beräkna verkningarne af slika anläggningar. Jag kan naturligtvis i dessa frågor icke serdeles mycket förstå, men äfven för den oinvigdes öga kan något uptäckas. Hr von Troil har förut yttrat, att det vore af vigt alt de inom Jönköpingstrakten varande Reg:ten kunde hastigt föras till Skåne.
Alt hade gått så hastigt och kommit så oväntadt, att han i början inte kunde förstå, hvad som hade händt. Han stirrade på trappan, på dörren, som blifvit stängd efter honom, och med ens gick det upp för honom, att han hade spelat den svagares rol, och att, innan han kom till pängar och makt, skulle han alt få göra många strutar och väga upp åtskilliga skålpund gryn. Med händerna i fickorna och lutande i kroppen, gick han långsamt nedåt vägen, som ledde till sjön. Han tänkte på alt och ingenting, känslorna mylrade inom honom, så många och så olika, att han ej kunde reda dem, de pinade honom, som om man vridit en törnkäpp i ett öppet sår, hvart han vände sig, tyckte han, att det var något, som stack honom, och när han kom utför backen, satte han sig ensam och förbi bredvid vägen och grät af vrede och hämdlust, grät öfver sina svikna förhoppningar och sin egen dumhet. Så usel var han altså, bara för att han var en backstugusittares son, att Pehr Ohlsson kunde sparka ut honom som en hund och hällre lät dottern sitta där med skammen, än att han skulle gifta sig med henne. Så långt stod han under andra, att han var som ett skabbigt djur, hvilket ingen vill komma nära, för att inte otäckheten skall smitta af sig. Han hade trott, att han var uppe, och nu – utkastad, trampad, tryckt ner i sin egen låga ställning, utan möjlighet att komma längre, led han alla den gäckade äregirighetens och den sårade fåfängans bittraste kval. Han tänkte på sin barndom. Han såg modern den natt, då hon trodde, att han sof, och han i mörkret urskilde hennes gestalt, hvilken böjde sig mot väggen och i ett hål, som han sedan aldrig kunnat återfinna, stoppade in något, som skramlade. Han tänkte på, när han lefvat på potatis och hårdt bröd och tagit en salt strömming till, för att han skulle kunna få ned det andra. Modern stod för hans fantasi och räckte honom det torra brödet och strömmingen. Men i väggen fans det pängar, som skramlade. Han tyckte, att vid all denna uselhet var han bunden fast med osynliga band.
1 1 16 — Svafvel 1 lisp. — 12 10 Sicilianskt eller annat så kalladt naturligt svafvel lill begagnande för fabrikstillverkning af svafvelsyra, efter särskild anmälan hos Kommerskollegium och af detsamma lemnadt tillstånd Svafvelblomma 1 skålp. F ri it 6 — 3 — Svafvelsyra 1 skålp. 4 1 Svampar: ätbara af alla slag 1 skålp. — 12 30 — andra slag, ej specificerade 1 lisp. — 5 32 — Sfujb/ad 1 skålp. — 6 — 2 Såpa ... 1 lisp. — 18 24 — Säckar, nja, tomma Sängkläder beläggas med den tullafgift, som är bestämd för väfnaden, hvaraf öfvertjget består. Se vidare förteckningen öfver vid införsel tullfria varor.) Tafvelramar förtullas lika med det ämne, hvaraf de bestå, utan afdrag i vigten för taflan, derå anbragt glas m. m. T alp 1 skålp. — 6 4 32 1 lisp. 16 — 6 — Tamarindqr 1 skålp. — t 24 _ Tegel: Eldfast 1000 stycken 2 20 Klinker 1000 stycken 2 — 15 Mursten 1000 stycken 2 — 26 32 — Taksten ' 1000 stycken 4 36 — T en lik ar 1 skålp. — 12 10 Tenn:. oarbetadt, samt arbetadt, gammalt och sönderbrutet 1 lisp. 20 Ståltråd; se Tråd. Stärkelse , blå; se Färger, andra slag, ej specificerade. Substans; se Bläckpulver. Sviskon; se Plommon. Svärta, llokoch Kopparsticks-; se Boksvärta. Synålar; se Nålar. Syringar; se Fingerborgar. Tackjern; se Jern. Taft; se Väfnader. Tagel; se Hår. Talgljus; se Ljus. Tapeter af papper; se Papperstapeter. Tapelborder; se Papperstapeter. Taskböcker hänföras till Etuis. 342 Expedilions-Otskottels Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 136.
Mellan de forna fienderna – ty de hade stått på spänd fot med hvarandra – uppflammade ett plötsligt och häftigt tycke, och det var med djup rörelse Claës Julius vid sin afresa från Stockholm lämnade henne. För första och enda gången blir han själf i sin dagbok förtegen, och ensamt ett par sidor, nerskrifna med chiffer, berätta om hans afsked och hans löfte att beständigt älska den vackra och stolta kvinnan. Men garnisonsäfventyren i Frankrike läto snart hennes bild förblekna. När han kom åter till Sverige, var han ej längre ung, och man ser honom då lustigt nog förälska sig i den enda af dessa hofdamer, hvilken han förut ej kunnat afvinna någon älskvärd sida – Brita Horn. Hon är i hans dagbok skildrad som »prude», som en kall reserverad och falsk dam, men kärleken har mer än någon annan världsmakt sin nemesis. Den tysta och tillbakadragna fröken skulle blifva hans maka och den kvinna han ägnade den djupaste och mest trofasta ömheten i sitt lif, och hans ännu bevarade vackra epistlar till henne gömma alltjämt kärleksbrefvens innerlighet och visa den flyktiga och veka ynglingen i en ny och mognare inkarnation, som en man, hos hvilken ändtligen ungdomens veka drömmeri och blott halft menade pessimism blifvit till en verklighet, en hofman, längtande ut till landets ensamhet för att allena med sina kära lefva sitt eget lif. Svenskt familjelif i slutet af 1700-talet. Den svenska rococon, så rik på framställningar ur de högre klassernas lif, har efterlämnat långt färre dokument om hvardagsmänniskornas och medelklassens färdsel och vandel. Så godt som ingen af tidskiftets memoarförfattare tillhör de breda lagren, och utom Bellman, Stockholms nationelle skald, hans efterliknare och ställvis fru Lenngren har ej heller litteraturen många verkliga inblickar att lämna i dessas lefnadsoch tänkesätt. Det är därför som jag i denna lilla uppsats vill med ledning af en ovärderlig, i det hela taget föga uppmärksammad källa – bibliotekarien Karl Kristoffer Gjörwells otryckta brefväxling med medlemmar af sin familj – gifva en följd af pasteller och gouacher ur den svenska medelklassens lif vid det föregående seklets afslutning.
IX. E. 3. — N:o 114. i anledning af väckt motion om ett lån lill innehafvaren af Näshulta pastorat i Södermanland, för sänkningen af Prestsjön. VII. B. 513. VIII. A. 37. —. N:o 115. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse om uphörande af den till Stats-verket nu ingående arrende-afgift för Carl Gustafs stads Krono-tull-mjölqvarn. VII. B. 514. VIII. A. 37. — N:o 116. i anledning af väckt motion angående förändring i sältet för utgörande af den till åtskilliga Regementens Lönings - ( ) direktioner du ingående så kallade hemkalls-afgiften. VII. B. 514. VIII. A. 38. Stats-Utskottels Memorialer, Belänkanden och Utlåtanden. — N:o 117. i anledning af erhållen ålerremiss å Utlåtandet N:o 54. VII. B. 466. Vilk A. 36. — Nro 118. i anledning af väckt motion om Komminister-bostället Torps befriande från rotering. VII. B. 466. A. 37. — Nso 119. i anledning af väckt motion om rättighet för kommunerna att till deras allmänna behof använda å pastorsoch kornminislers-boställen befintlig, men för boställena icke behöflig skog. VII. B. 466. VIII. A. 37. — N:o 120. i anledning af väckt motion, angående omarbetning af den för Rikets Ständers Revisorer af Stats-verket nu gällande instruktion. VII. B. 466. A. 37. — N:o 121. i anledning af väckt motion, angående befrielse för Komminister-bostället Edet eller Falkarsed från erläggande af krono-lionde. VII. B. 466.
Det är likväl kändt, att, kanske inecl undantag i de sädesrikare provinserna, vid egendomsköp beräknas oftast blott 3 procent, och, genom öfverdrifven värdering, stundom till dubbelt emot rätta värdet, som beror på Taxeringsmännens godtycke allena, händer icke sällan att procenten till behållning blir ännu ringare, sorn ofta genom missväxter ytterligare mindskas; hemmansägaren har således ofta icke två procent af ett hemman, som likväl, i beskattningsväg, beräknas gilva till 5 procent, likasom af annan förmögenhet, säker inkomst; men Bevillningen stannar icke dervid: han får ytterligare , jemlikt det uppdrifna hemmansvärdet, erlägga ej mindre Landttulls-ersättning än Brännvinsbevillning, för en så kallad rättighet, som han under Brännsvinsförbudet ej ens fått begagna, men väl varit skyldig afgiften betala, och, till råga på alltsammans, om hemmansägaren har någon större förmögenhet, måste han, i enahanda förhållande, betala den progressiva Bevillningen. Jag kan med egen erfarenhet styrka ett sådant förhållande: 392 Den 17 Jlpril. e. m, En egendom af circa 5 mantal, sorn 1S12 värderades till 21,000 R:dr, värderades följande året '.ill 45,000, eller öfver hufvud till 9000 R:dr mantalet, blott af den anledning, att af tillfälliga orsaker ett hemman i 01 ten blifvit till d. tta pris försåldt. Af hvad anfördt är torde finnas, att hemmansägare bära en tvefalt tyngre Bevillning, än andre medborgare, då de, i anseende till de flera partiella onera dem sednaste åren blifvit ålagde, likväl borde så mycket mera, med afseende på allmän fördel, skonsamt behandlas, som, då missväxter icke sällan mindska deras tillgångar, de just då måste med dess knappa tillgångar understödja sina på ägorna boende underhafvande, och lätta Regeringens bekymmer vid en allmän, nare brist.
Ständer aflåta nådig proposition om de för både inrikes och utrikes vexelhandeln gemensamma lagbestämmelser, som kunde vara af behofvet påkaljade. Lagberedningen har sedermera inkommit med ett så beskaffadt förslag; och sedan Högsta Domstolen och Stats-rådet deröfver blifvit hörde, har Kongl. Maj:t detsamma i öfvervägande tagit samt för Sin del godkänt, dock med vissa tillägg och ändringar, hvartill grunderna finnas utvecklade uti bilagde Stats-råds protokoll. Kongl. Majit vill alltså härmed föreslå Rikets Ständer, „att, med upphäfvande af ej mindre Lagen för inrikes vexlar den 20 Maj 1835, än äfven Vexel-slado-an af den 21 Januari 1748, jemte alla öfriga hittills gällande författningar rörande den Kongl. Moy.ts IS åd. Proposition, K:o 69. 15 utrikes vexelhandel, i hvad de icke angå sjelfva ordningen för köpslut af utrikes vexlar och kontrollen derå, uti hvilka delar samma författningar, så vidt de icke här nedan äro ändrade, böra fortfarande lända till efterrättelse, intill dess förändrade föreskrifter derom, i sammanhang med ny Mäklare-ordning, kunna varda af Kongl. Maj:t meddelade, antaga följande för både inrikes och utrikes vexlar gemensamma Vexel-Lag. i Kap. Om vexels fonn och om vexelgifvares ansvarighet.
Trafiken genom Hjelmare kanal, hvilken till största delen underhålles af trenne emellan Stockholm och Örebro gående ångfartyg, samt åtta segelfartyg, tillhörige rederibolaget i Örebro stad, visar för sistlidne år, i afseende på Länets export och import, följande förhållande: Alun . Frän Mälaren till Hjelmaren. Från Hjelmaren till Mälaren. 3,222 Alunslamm — 208 Årrak 13,660 — Aska, Pott 587 162 Bark, Ek PS? — 70 Lax 148 — Saltad Strömming 7,084 — Sill, Holländsk 270 — Torrfisk 510 10 Fläsk — 435 Frön, diverse 839 25 Färgsaker, Blyhvitt 532 — Bresilja 22,792 — Diverse sorter 494 — 31 Från MälaFrån Hjelren till tnaren till Hjelmaren. Mälaren. Färgsaker, Sumak . lispund 40 725 Vitriol tunnor — 686 Gryh, diverse 493 — Hampa 31 — Hudar, diverse sorter, beredda och oberedda . » 4,645 85 Dito dito lispund 168 1,008 Diverse skinn 6,023 187 Dito 105 — Humle » 22 1,178 Humlerötter . » — 156 Jern.
Erfarenheten har i delta-hänseende ådagalagt: Att en successiv myntförbättring, vare sig genom indragning af sedlar eller andra åtgärder, är för Nationalindustrien skadlig, för mängden af enskildta förhållanden orättvis; Att myntvärdets upprätthållande medelst en sorgfällig begränsning af sedelstockens qvantitet är omöjligt, och att för öfrigt en sådan begränsning är oriktig och för näringarnes tillvext hinderlig; Samt att den på en gång lämpligaste och minst orättvisa utväg är, att, såsom förenade Statsoch BancoUtskotten föreslagit, uppgöra Myntbestämmelsen så nära som möjligt efter nuvarande förhållanden emellan Bankens sedlar och silfvervärdet. Jag får derföre, under förbehåll af serskild discussion rörande de öfriga Utlåtanden angående sättet för myntregleringens utförande och medlen dertill, vördsamt instämma med de värde talare, som yrkat proposition till bifall å Statsoch BancoUtskottens tillstyrkande N:o r, att Bancosedelns silfvervärde nu bestämmes lill 2 f *30 Den 6 Julii f. m. B:dr eller 128 sk:r i sedlar för 1 R:dr i silfver, och att Kongl. Majrts Nådiga Sanction å detta beslut i underdånighet begäres. Jag anhåller, att få tillägga några ord om måhända det enda hos flera qvarstående inkastet emot en myntbestämning; nemligen, att en sådan reglering vore utan ändamål, emedan förra tiders exempel visat, att derom vidtagne åtgärder icke ägt bestånd.