Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Län, att, med upphäfvande af merberörde Kongl. Förordning, enär de redlige köp, Förordningen beskyddat, skola varit få emot de oredlige, densamma befordrat, köp af lösören ej må anses slutadt och af lagen skyddadt, innan de blifvit af säljaren öfverleinnade; hemställande dock motionären, huruvida härunder må inbegripas de lösören, som benämnas varor; Sven Isacsson från Öland, att med upphäfvande af Kongl. Förordningen den 9 Maj 1835, och då, ehvad Författningar än må utgifvas till förebyggande af bedrägerier vid så beskaffade lösöre-köp, om hvilka nu är fråga och hvilka köp, jemväl då de ej missbrukas, alltid äro för allmänna crediten förvillande och skadliga, sådana Författningar dock måste kunna eluderas, förbud för alla dylika köp må varda utfärdadt; Henric Hansson från Elfsborgs Län, att köpe-afhandlingar af nu ifråga varande beskaffenhet ej må få ega rum eller åberopas, utan den, som tillhandlar sig lös egendom, vara pligtig densamma i sin vård genast emottaga, — eller ock, i händelse detta förslag ej skulle antagas, stadgas måtte, dels att, då köp-a (handling upprättas om lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarblifva, köpet bör, på sätt redan är föreskrifvet, lagfaras, men endast såsom förpautnings-rätt intecknas, så att, när tredje man låter hos säljaren göra utmätning å nämnde lösören, denne fordrings-egare må vara berättigad åtnjuta det öfverskott, desamma, på offentlig auction försålde, kunna lemna utöfver det i den intecknade afhandiingen såsom köpeskilling upptagna belopp, dels att, i händelse öfverskottet ej skulle räcka till full godtgörelse för både köparen och fo-rdrings-egaren, köpe-skillingen må sältas i taka händer, intill - Lag-Utskottets Betänkandej N.o 122. 5 dess fordrings-egaren instämmer säljare och köpare till vederbörlig
Sedan Utlåtandet redan blifvit bifallit af 3:ne Stånd, synes det, som de, hvilka ifrat för Utlåtandets antagande, kunde nöja sig med att hafva fått rätt, och umia sine motståndare, att äfven hafva rätt, samt utan votering tillåta godkännandet af Herr af Billbergh» förslag. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att sedan votering nu blifvit begärd af en annan Ledamot, ansåg Hans Excellence sig böra förnya den af honom nyss gjorda Voteringsproposition, hvilken alltså åter af Hans Excellence framställdes. Herr Munck af Rosensköld: Jag hemställer, om icke, i enlighet med Herr von HartmansdorfFs och min önskan, vi kunde få proposition till efsing roed det tillägg Herr af Billbergh föreslagit, samt utan votering ogilla Utlåtandet, och antaga nyssnämnde förslag. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt afsiå Utskottens Utlåtande, samt J)en 14 Augusti e. ra. *39 besluta en underdånig skrifvelse lill Kongl. Maj:t med anhållan, att de stadganden uti KammarRättens Instruction eller serskilda KonungaBref, som inskränka KammarRättens allmänna Domsrätt i andra fall, än då det angår Kongl. Maj:ts egna beslut, må upphäfvas, Föredrogs å nyo Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 2 sisth Julii under N:o /\6 afgifne, och den i3 i samma månad e. m. på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o i5 förut meddeldte Betänkande, i frågan om försäljningen, af den så kallade LifStallbyggnaden vid Kongsöhr. Friherre Ridderstolpe, Fredrik, hade inlemnat följande, som upplästes: När •jag, af nit för Kongl. Maj:ts och Kronans fördel, gjorde ifrågavarande Motion, anade det mig ej, att man skulle till dess nedtystande uppsöka 90 §. RegeringsFormen.
Ständer en rättvis och af beliofvet påkallad nödvändig omtanka för Rikets PenningcLöntagande Embetsoch Tjenstemän; men lika vigtig, som frågan är, om Löners tillräcklighet, alt lemna en efter Stånd ock vilkor afpassad utkomst, lika angelägen är ock den att tillse, det sådana äro att tillgå för de Embetsoch Tjenstemän, hvilka till bestridande af Statens värf, oundgängeligen erfordras; och torde hända att, uti otillräckligheten af Löners antal, igenfinnes orsaken till det, ofta icke utan skäl, öfverklagade stora antal, åtminstone i dera Verk, af mera öfverflödig Betjening, än till de der förefallande göromåls behöriga bestridande tarfvas; ty billigt bör considereras, att en lönlös, eller för utkomst otillräcklig befattning, icke genom upptagande 422 Den 5 Januarii. af en Persons hela tid, hindrar honom ifrån alt, med bitjenster, söka möjlighet alt lefva. Ibland de Tjenster, hvilka med Personer, för kvilka Lön på Stat äro anslagne, omöjeligen kunna bestridas, utbeder jag mig få fästa Höglofl. Ridderskapels och Adelns uppmärksamhet på den för JustitiacFördelningen af Konungens Cancellie nu varande Stat, der endast tvenne ProtocollsSecrcterare och fyra Cancellister finnas till Löner uppförde. — Otillräckligheten af dessa Tjenstemän, för att besörja den nödvändiga Tjenstgöringen, lärer icke fordra vidlyftiga bevis, och det endast göra tillfyllest nämna, att ProtocollsSccrelerärne besörja Protocollsföringen i Konungens Högsta Domstol vanligen 4^5 dagar, men till och med 6 i veckan , och derjemte en af dessa dagar inför Konungen i dess StatsRåd. En värd Ledamot af detta RiksStånd har ock redan vid förra Riksdagen anmält denna brist, ehuru Motion derom , såsom försent gjord, då icke kunnat af Höglofl.
Ar mitt förslag lagstridigt, så lärer Hr Frih:n och Ordf:den icke underlåta att vägra propos. derå. Är det åter öfverensstämmande med grundlagen, så är det äfven min rättighet att få det remitteradt. JIrr:ne må göra huru de behaga, och må framtiden döma hvilken som har upfyllt sin pligt och hvilkendera, antingen Hr Frih. Tersmeden eller jag, som velat förtrycka yttranderätten. Man har åberopat 56 § Riksd:sOrdn:n till stöd för afslag å motionen. Denna § innehåller: »att sedan en månad från Riksdagens början, enl. 27 §, tilländalupit, få, med undantag af grundlagsfrågor, nya ämnen af Riksdagsmän icke väckas, så vida icke sådana frågor af redan fattade beslut eller redan uptagna ärender eller under Riksdagen inträffande händelser, omedelbarligen föranleda. Min motion grundar sig just på under Riksdagen inträffade händelser, nemi. förbandlingarne i RiksgisKont. efter det decharge lemnades Fullmäktige, emot hvilka förhandlingar Hr Gripenstedt framställt sina anmärkn:r, och jag får fästa Frih. Tersmedens upmärksamhet på innehållet af ansvarighetslagen för Fullmäktige i Riksg:sKont., hvilken Frih:n förbisett. 10 § i nämnde lag lyder sålunda: »Förbryter Fullmäktige sig i något af förutnämnda fall emellan revisionerne, eller då R. Sl.r ej äro tillstädes, anmäles och beifras sådant af Just.Ombudsman och afhålla sig tilltalad Fullmäktig från utöfningen af sin befattning intilldess han blifvit genom laga kraftvunnen dom frikänd.» Just.Ombudsm:n åligger att emellan Iliksdagarne beifra Fullmäktiges förbrytelser, men under Riksdagarne tillkommer det R St:r sjelfve, och hvarje representant har då rätt att angifva de förbrytelser, som af Fullmäktige begås. Jag är Hr Gripenstedt tacksam för de af honom i detta afseende meddelade uplysningar, men jag kan ingalunda medgifva, att man låter det anmärkta förhållandet passera, som om det aldrig funnits till. Man har sagt att
Hegardts, om ändring i straffet för fylleri. i3:o Herr Ekstrands, om Parters ansvar för uteblifvande vid Stads-Rätt. 1 /po Herr S. M. T. Cederborgs, om tillämpning af Edgångs-formulairet i Concourser. Lagsamt Allmänna Besvärsoch E k o n o m i - U t s k o 11 e n 1:0 Herr E. M. Ledlers Memorial, med anmärkningar vid förslaget till allmän stadga för Fattigvården i Riket. 2:0 Herr F. Lundmans, i frågan om Näringsfriheten. 3:o Herr Lefflers uti samma ämne. 4:o Herr P. Winbladhs, angående Fuskares intrång i Handlverkerierne. 5:o Herr Cederborgs , om skyldighet för Ledamöter af Höglofl. Ridderskapet och Adeln, 2 Sami. s B. 79 123a Riks-Stundcns och HögV. Preste-Ståiiclet, att för sin jord, lius och tomter i Städer ne, deltaga uti åtskillige Statsmanna-bördör. Allm. Besvärsoch EkonomiUtskotten: 1:0 Herr P. Winbladhs, om Forvagns inrättande i Riket. 2:0 Herr G. Hjertströms, om en ytterligare Frimarknad i Grenna. 3:o Herr Danielssons, om förseglade anbud vid Krono-Upphandlings-Auctioner. /po Herr Cederborgs, om åtgärder att befordra afsättning å arne af Cancelli - Rådet Schoerbings från trycket utgifne Skrifter. 5:o Herr J. Eliingers, om Porto-FrancoInrättning på Gothland. 6:0 Herr J. Noraei, om fri Tack jerns tillverkning och handel. 7:0 Herr Noraei, om utvidgande af Stångjerns-smidet i Fiiket. 8:0 Herr Ekelunds, i samma ämne, 9:0 Herr Hultbergs, om inskränkning i Länsmans-rätt, att verkställa Auctioner. 10:0 Herr E. Lagerstrands , om ändring i Författningarne, angående rättighet till Strandväg. 11 :o Herr C. J. Hammars, om tiden lill marknaderna i Halmstad.
Vid den derpå följande och alla derefter inträffade riksdagar har något särskildt anslag för de norra länen icke blifvit beviljadt, utan hafva Rikets Ständer blott ställt till Kongl. Maj:ts disposition en viss summa att för hela riket användas för utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag, nemligen: under 1844—1845 års riksdag att utgå dels såsom lån, dels såsom anslag utan återbetalningsskyldighet; under 1850 och 1851 års riksdag hvaraf högst 30,000 R:dr skulle få utgå såsom anslag utan åtorbetalningsskyldighet; under 1853 och 1854 års riksdag hvaraf, likasom förut, finge utgå såsom anslag utan återbetalningsskyldighet högst 30,000 R:dr; under 1856—1858 års riksdag hvaraf f:delar, eller 240,000 R:dr, finge utgå såsom lån och J:del, eller 60,000 R:dr, såsom anslag utan återbetalningsskyldighet; samt under sistförflutna riksdag att utgå endast såsom lån. Beträffande nu den sålunda väckta frågan att, med bibehållande af den vid sistförflutne riksdag stadgade grundsatsen att endast såsom lån anvisa medel till befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar för beredande af odlingsföretag inom riket, i allmänhet, tili Kongl. Maj:ts disposition anvisa. en särskild; summa .för att såsomanslagutan -återbetalningsskyldighet användas för understödjande af myrutdikningar och vattenaftappningar inom de ofvan omförmälda norra länen, så finnes visserligen, på sätt uti Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i nämnda län ofvanberörda underdåniga skrifvelse blifvit ådagalagdt, „ 150,000: — „ 225,000: — „ 150,000: - „ 150,000: — „ 300,000: - „ 150,000: Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141.
jag som andia, sitt sköt. Ty aldrig niinsin %n i lifvets 8k.iffen Min akta halft, mitt hulda vif jag f a m. Ska ' vi f6 g&amp; och söka intill griflen Och aldrig finni reda p i Rvarann? ' r / Som vi tro att ' det möjligen skall roa för8ldrar och syskon i landsorten, hvilka hafva sbner eller bröder vid krigsskolan pil Carlberg, inf6ra vi ock&amp; bland talet om ungdomeni fUrströelser en liten skildring af en s. k. " gout6 baln. gnistranda kall vinterafton utan; Vagn efter vagn stannar för Carlbergs sthtliga hufvudfqad, hvilken ar rikt upplyst med marechaller och (o hvilken syn för sextonariga flickhjtlrtan!) hvars trappa .&amp;r garnerad med idel uniformer Som sagdt: vagnen stannar. IShgon respektabel mamma sticker ut sitt fjllderprydda hufvud och ntimner den kavaljer som bjudit b n - nes dotter eller d6ttrar. Ett nummer tipprepas med dundrande st&amp;mrna och fortplantas fr&amp;n grupp till grupp - och i ett nu st&amp;r Wohlthatern der, om han ej redan fans der förut. HBr n ' ere, bland vagnarne,. %r ' han, som sagdt, endast ett nummer. Han hjiilper mamman ur vagnen; bjuder henne armen och dottern blicken, samt för s&amp; den moderliga hedersgtlsten upp för trappan, der en dnbbel ' rad af unga hjsl ' teSmnen ifrigt granskar den u n p dam, som följer i det moderliga spAret. S&amp; n&amp;gra ögonblicks drUjsm&amp;I i toaletten, utanfor hvars dörr Wohlthfitern stonnar tills ' han &amp; terser sina damer, dein han nu ledsagar upp för ytterligare en trappa och in i stora salen. Snart ar denna fyld af unga damer, gamla mammor och lyckliga, hoppfulla kadetter.
Jorda - Balken , der ägaren af en til Landtbo »platen Egendom fatt i wista han^ delser tilständ at Landtbo - LontraLlst uphäfwa, är et ämne hwilket Kongl. MajU anser sä mycket mera wärdt Dest och Riksens Ständers upmärksamhet, som följderna af nämnde stadgande aro af wigt för Jordbruket. Ingen ting kan för detta sednare wara mera stadeligt, än osäkerhet i besittningen as den jord man brukar, hwaremot äter om den hafwes, sädant skulle medföra ej allenast för Jordbruket i allmänhet, utan ock för Egendoms-ägare och Landtbo de nyttigaste följder.Det ökade idogheten och odlingen, kemnade en mera lätt tilgäng til näring för dem, som icke hafwa råd at genom köp förskaffa sig egna Jordbruk, gaf agaren til flera egendomar, dä han til äfwentyrs sjelf ej hinner dem stöta, tilfälle at fä dem bättre brukade och sin inkomst stadgad, samt befrämjade folkökningen genom större egendomars borrtarrenderande 24 . —' at flera hushäll. Kongl. Mant tror sig, hwad nyttan häraf angär, icke bchöfwa wara widlöftigare, och den styrkcs af andra landers exempel, oer nämnde hinder icke ligger i wägen. Da Lagen i ofwannämnde Capirclgifwer jordägare rätt, at pä längre eller körnare tid sit hemman til Landtbo upläta; da den tilläter, at lifstidsstädja bör blifwa orubbad; och dä den förmär, at ingen har magt afsäga Landtbo, desi hustru eller Barn, sa länge giftostämma warar, lära Riksens Ständer finna det stadgande, svin sedermera i is. §. blifwit gjordt, i synnerhet at köp stall bryta Legostämma, icke stä at sörena med de grunder förut aro kaggda.
Maj:ts Nådiga Förslag till ändrad redaction af en period i 24 §. deraf 208 Riks-Archivet: local derför .246 Rosenblad, H. Ex. Herr Grefve, J11- stitise Stats-Minister; angående en åt Hans Excellencé beviljad löne ersättning • 249 Recognitions - skogarnes skattläggning : jemkning i grunderna derför 36o S Silf verskölds} öfverste> ytterligare ansökning om ersättning för accord 3i Straff för den, som falskeligen å sig bekänner missgerning 23o Strafflag emot Negerhandel och delaktighet deruti . 231 Register ofver Rikets Stanclers und. Skrifvelser. 39 N:<» Strafflag emot Slafhandel i allmänhet 232 Stämplade Pappersaf giftens beräkning oell utgörande för år i83o och påföljande år 247 Stämplade Puppers-afgiften'. Förordning derom 275 Sörfors’s Krono-Laxfiske: arrendatorernes af |^:delar deraf underd. ansökning om eftergift i Taxan för trenne år, m. m 35 —■ förnyad underdånig Skrifvelse i samma ämne ^26 Städerna i allmänhet: afgifter till dem för Kronans egendomar 277 Städernas Inqvarterings-Besvär 342 — Salu-accis 444 Svartsjö Kungsgård: ifrågaställd nedsättning å arrendet deraf 43 Stipendiers inrättande för Armeens Officerare , till bivistande af krig utrikes 49 SellingSj Kammar Rätts-Rådet, pensionsrätt vid afskedstagande! från inneliafvande Landskamererare-beställ ning . 56 Salpeterns transporterande: förändradt sätt derför 96 Salpetergärdens upphörande .114 — upphörande och ersättning derför af Tullmedlen och Brähnvins-Bevillningen 410 3o Register öfver Rikets Slänclers tind. Skrifvelser.
Når Gesäll vill blifva Mästare och vinna Bur-* skap, skall han, jemte sin Ansökning, bifoga af. skedsbevisen för hela siri Gesälltid, tillika med sitt GeSällBref. Befinnes han då under sin Gesälltid hafva varit liderlig, ofta sysslolös eiler mycket ostadig; så kan han icke blifva Mästare eller vin-; na Burskap den gången j utan bör då af Magistraten erinras om de egenskaper, som äro nödvändige och icke böra saknas hos någon husfader, så vät för dess eget hus bestånd och trefnad, sorn för den inflytelse Husbondens goda exempel bör Lagutskottets Betdnkandén, xrxi hafva pä dess underhafvande, och vänligen tillsågas att, efier förbättrad vandel, vara välkommen otti i ä 2 års förlopp, allt sorn Magistraten kan pröfva, efter omständigheterna skäligt; dock må. ste mesta afseendet göras på de 2jne sista Gesällåren. Har han under deras lopp alldeles lefvat oklani derligt, så böra de föregående årens små-eller ung. domsfel icke ligga honora till last. Då Mästare vill gifva Gesäll afsked, eller Gesäll vill hafva afsked från Mästare, bör om sådant, ömsesidigt en månad förut tillsägas. Så vidt möjligt är, och Mästarens rum det medgifver, bör han hafva sina Gesäller hos sig boende, och vid sitt bord med nödig spis försörjde; samt i öfrigt med dem anständigt och värdigt omgås. Om Mästare osky!, digt förolämpar sin Gesäll, eller honom något brister, antingen i mat, eller deri betingade arbetseller veckolönens utbekommande, bör sådant hos Åldermannen anmälas, som åligger att med biträde af Ämbetets Ledamöter, skyndsammast Gesällen till sin rätt på lämpligt sätt förhjelpa; skulle Gesällen derigenom ej vinna rättelse, bör Gesällen förhållandet hos Magistraten anmäla, som då Iligger att honom till rått förhjelpa. Samma rätt bafve Lårogosse om honom något brister, som Mästaren år skyldig att besörja och hvaröfver skäligen klagas kan.
För - 6 Lagsomt Allm. Besv.- och Oeccn.- Utstr.s Betänkande N:o 20. slag till ny Stängsel-Förordning, så hafva Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse den 19 Augusti 1829, andragit, att de, efter öfvervägande af de anmärkningar och yttranden, som, vid föredragning till remiss af den Kongl. Propositione-n, blifvit inom Riks-Stånden framställde, så väl emot de hufvudgrunder, hvarpå Författnings-Förslaget hvilade, sorn emot dess flesta föreskrifter i öfrigt, funnit betänkligt, att vid nämnde Riksdag bifalla de af Kongl. Majtt föreslagne hufvudsakliga förändringar i gällande Lag-stadganden , helst locala förhållanden kunde inträffa, då antingen behofvet af stängsel till ganska stor del skulle kunna minskas, om ej alldeles upphöra, eller stängsel-skyldigheten icke syntes rätfsenligt kunna stadgas, eller ock blefve för vissa jordegare lör mycket betungande 3 och då dertill kom, ej mindre att, genom antagande af en ny, från den förut gällande så väsendtligen afvikande grund för stängsel-skyldighetens fördelning, rubbning skulle komma att ega rum i de, jordegare emellan, redan bestämde förhållanden, än ock ändring i stadganden, som voro af större aihpän omfattning och inverkan på medborgares enskilda oeconomiska ställning, borde med yttersta varsamhet tillvägabringas, samt att det framställda Förslaget icke kunnat blifva tillräckligen kändt af den jordbrukande allmänheten, hvilkens rätt derunder egentligast vöre beroende, ansägo sig Rikets Ständer böra i underdånighet anhålla, att ifrågavarande Lag-Förslags pröfning, och deraf följande antagande eller icke antagande, måtte få hvila till innevarande Riksdag, samt att emedlertid Förslaget, jemte Högsta Domstolens deröfver afgifne Utlåtande, och LagComitéens bifogade motiv till 5 CapitJet Byggninga-Balken i nya Civil-Lag-Förslaget, måtte på allmän bekostnad tryckas,' samt lämpliga antal exemplar deraf till' Länens Hushållnings-Sällskap utdelas, för att genom deras försorg komma allmänheten tillhanda och blifva af den kändt.
Stånd bär yttrat, skulle vara något annat än hans enskilda öfvertygelse, i egenskap af ledamot af detta Hus; men Hr Dalman tyckes derpå vilja lägga en annan vigt, och det ser mig ut, som det skulle vara den vanliga, alt i opinionen vilja innöta begreppet om ett annat regeringssätt, än grundlagen utstakar. Det är icke så, som communicationer emellan Styrelsen och Representationen skola ske. I en fråga, så ringa som denna, betyder det platt intet, men icke så i de vigligare. Hr Dalman: Meningen med mitt förra yttrande var visserligen icke att utsträcka discussionen ända derhän, att afhandla naturen af värt regeringssätt. Jag hemtade anledn. till mitt föregående yttrande, ang:de en af regerings-ledamöterna uteblifven underrättelse, i afseende på riksdagens fortfarande, derifrån, att Just.Statsministern verkligen i dag afgifvit en förklaring, i egenskap af ledamot utaf Styrelsen, nemi. att han i denna egenskap ansåg likgiltigt, när det omtvistade valet skedde, ehuru han, såsom enskild representant, önskade se detsamma något fördröjdt. Föröfrigt skulle jag tro och hoppas, alt sedan vi fått, om ej ett nytt regeringssätt, åtminstone en ny form för administrationens verksamhet inom Regeringen, R. St. äfven måtte hafva kommit på den grundhigsenliga basis, att kunna communicera med Regeringen på annat sätt, än genom de Kongl, skrifvelserna, och att de Statsrådets ledamöter, som tillika äro representanter, icke i sistnämnda förhållande förneka det förra; ty jag skulle icke kunna föreställa mig, att någon ledamot af Konungens rådkammare skulle hysa det begrepp om sina här afgifna yttranden i förekommande vigtigore samhällsfrågor, att de endast vore att anse som hans enskildta och personliga tänkesätt, och att man icke derifrån skulle kunna draga några slutsatser, hvarken på den ena eller andra sidan, till hans förhållande och tänkesätt vid rådsbordet. Emot den åsigten att Regeringens härvarande ledamöter skulle äga rätt yttra en tanke på Riddarhuset, och en annan inom Conseljen, reserverar jag mig på det högsta. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade besluta, att val af förstärkt StalsUtsk. borde företagas instundande Fredag den 5 dennes.
Vänner och lärjungar till den aflidna hafva därför utfärdat ett upprop, som återfinnes å annat ställe i detta nummer, och till hvilket vi hänvisa. Säkerligen finnes det bland Iduns läsarinnor många, som i sitt hjärta bevara ett varmt minne af den bortgångna, och som därför vilja bidraga till minnesvården. Teater och musik. Musikföreningen gaf i tisdags sin fyrtionde konsert i Musikaliska akademien, hvarvid Handels oratorium » Josua » kom till utförande. Det härKronprinsessans hälsotillstånd förbättras liga tonverket innehåller en mängd praktfulla alltjämt, enligt hvad meddelas från Rom. Vädret nummer, af hvilka vi bland körerna särskildt vilja är vårligt och varmt, och kronprinsessan h a r unframhålla första afdelningens inledningsoch slutder senaste tiden kunnat företaga utflykter till körer samt ynglingaoch jungfrukören i andra afdelningen, hvilken väckte formlig entusiasm och Roms omgifningar. måste omtagas. Bland recitativen och ariorna anslogo mest Kalebs och Achsas, hvilka erhöllo De båda skickliga mönster riter skorna, ett alltigenom förträffligt utförande af hr Salomon fröknarna Carin Wästberg och Maria Widebäck, Smith och fru Dina Edling. Achsas aria » Lyss, hvilka tillsammans eröfrat en mängd pris, h a anlyss till trastens ljufva sång » äfvensom hennes trädt en resa till Rom för idkande af konststudier. » På ängen grön? framkallade det lifligaste bifall, Resan bekostas i form af stipendium af Slöjdoch en förträffligare tolkning än den Kalebs aria » Se, hur elden rasar fram » och den undersköna föreningen. » Skall jag i Mamres lundar bo » erhöllo genom hr Smiths utförande, låter näppeligen tänka sig. Föreningen Handarbetets vänner hade Josuas parti utfördes i allmänhet förtjänstfullt af häromdagen årssammanträde, hvarvid i styrelsen hr Bratbost, liksom ock Othniels af hr O. LejdU r notisboken. ström. Ängelns båda recilativ i första afdelningen sjöngos af fröken A. Malmström, som visade sig förfoga öfver en vacker stämma och ett godt föredrag. Körerna skötte sig särdeles berömvärdt och förtjäna liksom hofkapellet det amplaste erkännande.