Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kyrkolags-Comiteens förslag, att rösterne vid Socknestämma skulle beräknas lika som vid Prestval, finna Utskotten deremot så mycket mindre antagligt, som detta förslag förutsätter en bestämmelse om grunderne för delagtighet i Prestval, som ännu icke är antagen och derom Utskotten icke heller nu äro i tillfälle att yttra sig. De nu föreslagne grunderne för Socknestämmans eonstituerande, anse Utskotten vara fullkomligt tillämplige, äfven för släderne i allmänhet, dådet förhållande, hvarå de hafva afseende, der är alldeles enahanda, som på landet, derföre också Utskotten föreslå, att Författningen om socknestämmor må blifva gemensam för stad och land; likväl med undantag af Stockholms stad, der serskilde förhållanden förete sig, som måste väcka betänklighet vid en lagstiftning i detta ämne, och hvarom Rikets Ständer nu, likasom vid sista Riksdagen, sakna de närmare underrättelser, för hvilkas inhemtande Rikets Ständer då hos Kongl. Majit i underdånighet begärt att undersökning mätte anställas, hvarföre samma hinder, som då varit för handen, äfven nu möter för uppgörande af förslag till lagstiftning i denna del. I afseende på föremålen för Socknestämmas beslutande-rätt och formen för dess förhandlingar, hafva Utskotten icke funnit anledning till förändring af förut gällande föreskrifter, vidare än att, i stället för hvad i i8iy års Förordning är upprepadt om hvarje serskildt ämne, som SockneStamman tillhörer att upptaga, alla så beskaffade ämnen antydas genom mera allmänna bestämmelser, på det, under stadgandet, må kunna full - Lagsamt Allm. Besa.- och Elon.-Utskottens Betänkande, A:o 4. i3 ständigt innefattas allt, hvad dertill rättligen hörer, äfvensom en och annan föreskrift synts påkalla förtydligande genom bestämdare uttryck.
1:o Walldes bonden Jon Nilsson Eklund i Kougsta till ledamot i berednings committén, som sammanträder å Hölje gästgifvargård d. 30 i denna månad. 2:o Proponerades att Norderåsens och Utbygdens hemmansegare skulle med ett eller annat dagsverke bidraga till strömrensningen i Liths elfven, men hvilket helt och hållet nekades. 3:o Upplästes, justerades och underskrefs mantalslängden med högst obetydliga anmärkningar. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga den 2 juni 1833, 1:o Upplästes såväl Långkäls kronohemmans åboers och nybyggares, som Greninge byemäns inför Kongl. kammar collegium anförda besvär öfver konungens befallningshafvandes i Jemtlands län utslag, den 7 november 1832, rörande de förstnämndes flyttning i jordebok och mantalslängder, till Liths socken. Efter delfåendet af dessa besvärsskrifter anmodades sockne skrifvaren Ol. Dahl, draga försorg om förklarings afgifvande å socknens vägnar och författades samt underskrefs i detta afseende, en fullmagt, ställd på innehafvaren. 50 2:o Walldes, med enhällig röst, fjärdingsmannen Nils Svensson i Häggesta och bonden Olof Hindriksson i Grötom, att såsom Häggenås sockens ombud och fullmägtige, infinna sig vid den brandsyn, som, enligt herr kronolänsmannen P. W. Nilssons kungörelse, förrättas hos f. bonden Per Rikt i Kougsta den 18:de i denna månad, förklarade sig socknemännen nöjda med hvad dessa fullmägtige dervid lagligen göra och låta. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll hållet vid allmän sockenstämma med Häggenås församling, i dess sockenstuga d. 30 junii 1833.
O m hon ieke gör det, då hon kan det, kränker hon sin förnämsta plikt o c h beröfvar sig de upphöjdaste njutningar. Grefvinnan Dash. H u r vacker den väg än m å vara, som man vandrar m e d en kvinna, k o m m e r dock alltid det ögonblick, då man, för att förströ sig, börjar räkna milstolparne. P. J. Stahl. Ett budskap, hvilltet vi hoppas måtte glädja våra ärade läsarinnor lilca myelcet som oss, är, att Idun på det nya året synes komma att vinna vidsträcktare spridning än någonsin. Ingen annan tidning l hela landet torde, att döma af oss meddelade postsiffroi ', hafva med det nya årets inträde gjort ett, ens närmelsevis, så stort uppsving som » damernas egen tidning » Idun. Att vi härför till ej ringa del hafva att tacka det lifliga intresse, hvarmed våra ärade läsarinnor liar och där i landet arbetat för tidningens spridning, det inse vi mer än väl. Och vi skola äfven på alla sätt visa vår tacksamhet härför. På samma gång bedja vi emellertid alla våra läsarinnor, att de fortfarande bland sina belcanta verksamt arbeta för spridningen af Idun och dess Modetidning, hvilken också vunnit ett synnerligen varmt erkännande. Kommen ihåg, att i Sverige finnas väl minst 100,000 familjer, där Idun både borde och kunde finnas, och dock torde den hittills ej trängt till mer än högst 15,000 hem. FM stort fält finnes sålunda ännu att bearbeta. Hjälpen oss därmed / Säkerligen finnas bland edra bekanta ännu många, som ej hafva Idun, kanske ej sett henne. Visen dem ett eller annat nummer eller bedjen dem uppgifva sin adress, skola vi genast sända profnummer. Allt hvad I så- lunda gören för oss, det gören I ock för Eder själfva; ty ju större läsekretsen blir, dess mera lämna m i alla riktningar utvidga och förbättra tidningen. Märken ock väl, att om hvar och en skaffar en enda ny abonnent, så blir ju därigenom utan synnerlig möda upplagan fördubblad.
anade säkert ej de flesta, som sågo den sorgDen unge sångaren arbetar tydligen med både allklädda lärarinnan med det blida ansiktsutvar och framgång. Hr Ringvalls Jupiter var alltigenom präglad af smittande godt lynne, och särtrycket och de lugna, vänliga ögonen. Ty skildt gjordes den bekanta flugscenen med berömatt vara ensam i världen och bära denna värd liflighet o c h fart. Orfeus och Styx ha vi visserensamhet utan bitterhet, missmod och klagan, ligen sett bättre företrädda än nu af resp. hrr det är en konst, som för de flesta är förborPettersson o c h Kellberg, men de skämde därför visst gad. Men Lotten hade lärt denna konst i icke bort sina uppgifter. För öfrigt var hela Olympen på det förträffligaen högre mästares skola. ste representerad, hvad såväl kvinnlig ungdom och Det är sant, att när brodern togs ifrån fägring som karlavulen kraft vidkommer, körer henne, sjönko de eljes så flitiga händerna i och ensembler gingo med sammanhållning och modlös förtviflan i hennes sköte, och till henkläm och dräkter och dekorationer glänste af nes läppar trängde ofrivilligt den frågan: fraicha färger. Vi kunna med godt samvete uppmana alla ope» Hvarför kunde jag ej få dö i hans ställe? rettvänner att ej försumma detta program, som Han är så ung, så lefvande: mig behöfver lär vara direktör Varbergs afskedstagande från den ingen och jag är till ingen nytta i världen! » fleråriga, förtjänstfulla verksamheten å VasateaMen det var blott för ett ögonblick, som tern. Hvad nytt och godt en stundande säsong än kan komma att bjuda oss från dessa tiljor, skola denna sinnesstämning varade: lifvet stod där vi dock ofta med uppriktig saknad minnas de med sina kraf, Gud hade velat, att hon skulle många glada stunder den Varbergska a ?ran lefva, och lefva måste och kunde hon. skänkte oss. Hrr Stenhammar och Bäcks tredje musikafton Lotten var en alltför harmonisk och viljekraftig natur för att länge duka under för ägde rum i tisdags efter ett särdeles intressant program, som uteslutande upptog kompositioner smärtan. Hon kände, att det nu berodde af Joh. Brahms.
Under den ifrågavarande perioden har, likasom under de förut ^ån^na åren, värdet af de direkte till utrikes orter exporterade varor "vida öfverstiga värdet af hvad derifrån inkommit, så att då t. ex. år i832 det förra utgjorde 710,000 Riksdaler Banko, uppgick deremot det sednare till endast omkring 160,000 Riksdaler samm3 mynt. Anledningen till detta förhållande är, på sätt förut bl iföl anmärkt, att icke blott angränsande städer , utan älven denna stads egna minut-handlande, hämta sina behof af specerier och kramvara» frän Stockholm, i stället att för deras införskaffande, begagna de" utväg, sorn Gefle stads vidsträckta sjöfart ofelbart kunde lemna. Af förestående uppgifter visar sig, att jernskeppningen från Gefl under de sista fem åren tillvuxit, hvartill orsaken varit en ökad e* port på Amerika, der likväl jernpriserne nu mera så fallit, att lade ningar, som sistlidne höst ditsändes, icke utan svårighet kunnat ganska nedsatta priser afyttras. Deremot har brädskeppningen u" der sednare åren aftagit, en följd af de höga umgälderne och utjaga priset på afsättningsorterne och deribland i synnerhet Engla/10' — 27 — Ehuru betydliga qvantiteter spanmål ännu årligen sjöledes ankomma till Gefle, som till väsendtlig del dermed förser de kringliggande Bergslagerne, uppgår likväl införseln af denna vara icke på långt när till samma belopp som i fordna tider, utan synes vara i ett successivt aftagande. Orsaken härtill igenfinnes dels i tilltagande odlingar inom Bergslagsorterne, dels i den, under sednare tider mer och mer ökade tillförseln landvågen ifrån de angränsande sädesrika provinserne Upland och Westmanland, hvilken det hufvudsakligen hör tillskrifvas, att, under de sista årens partiella missväxter, spanoiåls-priserne i Gefle, ehuru i allmänhet något höga, likväl varit mindre underkastade fluktuationer, än nå de flesta andra orter i Riket.
Kommer nu därtill att genom utställningen tillfälle finnes att taga del af hvad kvinnorna uträttat inom den bildande konsten och på det konstindustriella området, så kan man med skäl hoppas att konferensen, så allsidigt sig göra låter på den knappa tidrymden af tre dagar, skall kunna lämna en öfverblickaf » kvinnans sociala ställning och olika verksamhetsområden ». För resande från landsorten och utlandet har k. järnvägsstyrelsen medgifvit en del förmåner. De förra tillåtas lösa turoch returbiljett gällande för 14 dagar till enkelt biljettpris, och de senare få resa till och från konferensen mot half afgift under tiden 15 sept. — 15 okt. Närmare bestämmelser härom och öfriga upplysningar angående konferensen meddelas å konferensbyrån, 19 Beridarbansgatan 1 tr., öppen 10 — 3. Medlemskort å 3 kr. kunna äfven därstädes erhållas. V å r första fjällkoloni. - r&lt; tt signadt år för vårt land, det snart förrnnna, ett klangoch jubelår med ymnig, ovansklig äring! Ökadt välstånd, höjd nationalkänsla, stegrad lifsverksamhet på alla samhällsområden, aktningsoch vänskapsgärder från Europas alla öfriga folkslag — se där Stockholmsutställningens blomma och korn. Ett försvarskreditiv af rikemansgåfvor och fattigmansskärf, af fredsdrotten och hans ädla gemål vigdt till fejd mot vår argaste fiende, lungtuberkulosen, är den gyllene frukten af vår konungs tjugufemårsjubileum. Ännu orsakar lungsoten hos oss bland personer af 1 0 — 4 0 års ålder hvart 4:de, inom hela den civiliserade världen hvart 6:te eller 7:de dödsfall; ännu skörda dess » lömska feberormar » i vårt land inom åldersklassen 1 5 — 3 5 år ungefär lika många offer som alla andra sjukdomar tillsammans; ännu innehar sålunda den smygande farsoten obetingadt rang af ett bland mänsklighetens svåraste gissel; men — den kan lindras i sina senaste stadier, den kan botas i sina första, den kan förekommas, där ärftliga anlag därtill förefinnas, den kan, med ett ord, på alla punkter med framgång bekämpas.
Sedan Förstärkta Stats-Utskottet denne dag sammanträdt för åtskillige voteringars anställande, samt, efter det Utskottet befunnits fulltaligt, en votering försiggått, har vid upprop till 2:ne voteringar, enligt Stats-Ut-kottets Memorial N:ris 49° och 522, i frågor rörande extra Statsregleringen, inträffat, att endast 17 af Bonde-Ståndets först tillstädesvarande Ledamöter qvarslannat och uti voteringarne deltagit, hvadan förrättningen måst afslutas; hvilket hinder Förstärkta Stats-Utskottet anser sig böra för Riks-Stånden anmäla. Stockholm den 1 Juni 184 r. N:b 564. Förstärkta Sials-Utskottets Memorial, N.-o S6jf. 13 N:o 564. Ank. till Exp. Utsk. den 2 Juni 184.1, kl. 9 f. 111. Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af RiksStåndens skil jagtiga besluty rörande ett ijrågasläldt anslag för uppbyggande af ett Straff-fängelse efter Pensylvaniaine t hod en. Sedan samtlige Riks-Stånden godkänt den uti Stats, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial N:o it)4 föreslagna voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiijagtigu beslut, rörande ett ifrågasläldt anslag för uppbyggande af ett straff-fän geise efter Pensy Ivaniamelhoden, har Förstärkta Siats-Utskottet, på sätt 6g §. Regerings-Fortnen föreskrifver, denne dag anställt votering öfver omförmälde, så lydande voterings-proposition: Den, sorn bifaller Utskottens förslag, att ett extra Stats-anslag af 25o,ooo R:dr må ställas under Kongl. Majus Nådiga disposition, att, under loppet af nästföljande fyra år, successivt utgå till uppbyggande af ett strafffängelse efter Peil syl vania-methoden , med celler för 3oo å 4°° personer, samt att Rikets Ständer åt Kongl.
I den öfwenygelse at således någon fragg om Wargerings upsättande icke annorlunda an wid Riksdagar och i föreskrifwen ordning ffulle kunna upstä, har icke dest mindre och til undanrödjande deraf, at icke den mening ffulle kunna ledas ifrån 80 §. i Regerings» Formen, det tre Stand ffulle medgifwas afgörande ratt i detta mal/ samt detsamma såsom Noteringsmal anses/ Ridderffapet och Adeln i stt beslut i detta ämne aberopar§- Regerings-Formen/ innehållande: det utstrifniugac af Man"skap icke ma utan Riksens Ständers samtycke L den ordning förut namndt är (nämligen "om Bewillningen) päbjudas, hwarigenom Ridderffapet och AdÄn ej mindre ansett sig hafwa förwarat sin beflurande rätt emot alt inflytande astre Ständs sammanstämmande beslut, än derigenom förklarat, det Wargeringen, ickeägande grund i Noteringen, således icke annorlunda än genom utskrifning kunde äffas, hwartil likwäl, jämlikt märets egenskap och innehållet af 75 §. i des; hela sammanhang, alla fyra Standens sammanstämmande beslut otwifwelagtigt fordrades til et lagligt resultat. I grund af detta beslut har jag hyst den öfwertygelse, at da frägan om Wargeringen icke är er Noteringsutan mffrifnings-mäl, samt at Ridderffapet och Adeln säledes genom åberopande af 7Z §. af Negerings-Formen förwarat och tilkännagifwit sin rätt, ar icke utan eget Ständs bestut kunna aläggas förbindelse til ny Wargerings upsättande, och i den ordning samma §, om Bewillningar föreffrifwer, det warit öfwerensstämmande med detta StändS bade rätt och trygghet, ar til före-.
Desse skulle knappt linnas i Sverige, om ej större tillfälligt inträffade arbeten öppnat en väg för dem: ja sjelfva Bergsmechaniken skulle, oaktadt mängden af Bergverk, hafva dödt uti sednare tider, om den icke af BruksSocieteten och enskilda Bergslager blifvit uppehållen. Den kostnad CanalBolaget användt pä några dess tjenstemans resor till England, äfvensom skickliga arbetares införskrifvande derifrån, anföres af mångå såsom bevis på misshushållning. Dertill kan jag blott svara, att man måste äga eller veta begagna vissa kunskaper för att värdera dem. Af den ökade arbetskraften och den noga beräkning öfver dess användande, samt den säkrare kännedom af localen, hvartill CanalDirectionen nu kommit, kan med skäl väntas, V. 2. Den 29 e' m# 2457 väntas, att det sednast uppgjorda kostnadsförslaget ej skall vara umierkastadt någon missräkning. Om man billigt granskar det provisionel;), som först framlades för Konung och Ständer, så tordeock den stora missräkning sorn deri upptäckts, mindre fä tilhkiifvas framlidne Majoren och Riddaren Bagge, än de händelser hvarken han eller någon annan kunnat förutse, 311 mindre afvärja. Jag vågar ej uppehålla Högloft. Rid'devskapet och Adeln med upprepande af det sorn redan af andra är sagdt om de flera fördelar som man i merta»tilt afseende bor vänta af Götha Canal, och hvilka skulle under vissa omständigheter kunna blifva rättbetydande. Jag slutar derföre med den önskan: att Iiöglofl. Ridderskopet och Adeln måtte finna Statens tillgångar medgifva det bidrag till Canalens fullbordande sorn den o u inga n v 1; gen kraf ver, och således stadna vid det af Utskottet föreslagna alternativ, hvarigenom åimindstone det af Actieägarne tecknade Capital endast lärer kunna gä till dess primitiva bestämmelse. Måtte aldrig Götha Canals Actieägare blifva offer för deras goda och lolli* ga, jag vill ej säga rena patriotiska afsigt, att befordra detta företag; måtte ock deras öde ej blifva en varning för efterkomRid4- 0, Ad.
M. med begär an, att en K. propos. i ämnet vid nu innevar. riksdag matte afgifvas, i följd af de underrältalser, som derförinnan kunde inhemtas. K. M. anbefallde då Dess Bef:h:de och Öfverståth.embetet att inkomma med dessa underrättelser till 1836 års slut. De hunno likväl ej inkomma förrän år 18 38. Då yttrade Commerce-colkm, att de grunder, hvarefter de inkomna tabellerna voro uppgjorda, icke kunde leda till de upplysningar, som af coll:m ansågos nödiga, hvarföre collrm föreslog K. M. att på nytt höra vederbörande. Detta antog K. M. likasom de nya grunder, som Commerce-collrm tillika föreslog för den nya regleringen; men inom i83g års slut hade intet definitivt utlåt, från Commerce-collrm inkommit. Utsk. säger uti sitt betänk., att orsaken dertill var, att den sist begärda uppgiften från Öfverståth.embetet ännu den i3 sisth Januari var uteblifven. Jag hade förmodat att, i anseende till frågans stora vigt och med anledn. af så väl den D c ii 29 Juli e ra. 4o3 frun K. M. remitterade tulltaxan, som särskilda motioner, hade Ulsk. bort vinlägga sig om att föra saken till något slutligt resultat, i hvilket afseende icke något annat hinder är omförmäldl, än att uppgiften från Öfverståth embetet uteblifvit. Då nu Utskts betänk, säkerligen blir återremitterad!, anhåller jag, att denna anmärkt), må åtfölja, på det Ulsk. ina tillse, om det icke är möjligt alt komma till något närmare slut i denna sak, som ej allenast är af högsta vigt utan jemväl under 3o års tid varit ifrågasatt. StalsUtsk. har visserligen kunnat behandla en del af denna fråga gemensamt med inqvarteringsfrågan, men bar uraktlåtit det, i den säkra förmodan, att Bevilln.Utsk. skulle upptaga saken. Bland de öfriga frågor, som i detta betänk, förekomma, anser jag den föreslagna bestämda tullen för spanmål vara den vigtigaste.
Man identifierar således brännvinsbrännarens och lönkrögarens interessen, hvilket mäste fördubbla lagbrotten, helst beslagarens interesse möjligen äfven dermed kan förenas, enär han jemväl kan beräkna sig några proc. på de högre prisen. Att den högre beskattningen skulle minska consumtionen af brännvinet är möjligt det första året, ty man har sett, att supandet aftagit, då brännvinspriset stigit; roen låt detta pris räcka några år, så skola vi snart se arbetslönerna rätta sig derefter. Den, som vill supa, skall snart kunna tillfredsställa sitt begär utan större uppoffring än hittills, och den, som skall betala arbetslönerna, skall nödgas betala det högre brännvinspriset. SA tror jag det komrne alt tillgå, utom det alt lurendrejare erhölle tillfälle att öfversvämma landet med brännvin. Huru svårt det kan vara att lurendreja irr denna vara, lemnar jag derhän; men den kan längre tid ligga på sjöbotten, för att sedan vid lagligt tillfälle föras i land. Äfven tror jag, att i följd af de författningar, som i detta fall gälla i afseende på Norrige, det blefve svårt att hindra en betydlig brännvinsimport från detta land, hvarigenom det onaturliga förhållande skulle inträffa, att Sverige tomine att förses med brännvin från Norrige, som behöfver förses med säd från Sverige, Huruvida brännvinsbränningen haft ett godt eller menligt inflytande på jordbruket i Sverige, är en fråga, som beror af vidlyftiga calculer. Jag vill medgifva, att brännvinsbränningen i sin helhet haft det inflytande, att den uppdrifvit producljonen af spannmål och potatoes, likväl icke hos dem, sora sysselsatt sig med bränning. Hvad som verkat den afsättning, som haft inflytande pä denna större produetion, har varit de s. k. brännerifabrikerna, och man har verkligen sett, att omkring dem jordbruket på flera ställen stigit derföre, att landtmannen der med fördel kunnat afyttra potatoes och äfven spannmål, då han nödgas vända tillbaka från städernas torg af brist på köpare.
P e l l e r i n s C h r i s t i a n i a har den modejournal, hvaraf en svensk upplaga sedan flere år utgifves under IDUNS namnet hos Ekström &amp; Hojlund, Skeppsbron 24 Iduns Modetidning o c h s o m för år undantränger år alla andra modejournaler. Guldmedalj Bergen 1898. I smak som finaste bordssmör. Tillverkad under statslig kontroll. Pasteuriserad grädde och mjölk. Bakteriologisk undersökning af råvara och färdigt fabrikat. Högsta kvalité är märkt S. O. M. i stora röda bokstäfver å lådan. TIDNING 100 charmanta illustrationer samt åtföljdt af en stor dubbelsidig mönsterbilaga. M e d den dyrare upplagan — planschupplagan — s o m kostar endast 5 kronor pr år, följa dessutom 1 gg i mån. en fln-fln kulor, modeplansch o c h en förträfflig handarbetstidning. D e n billigare upplagan utan dessa båda bilagor kostar blott 3 kronor. B ILDAD FLICKA med godt lynne, kun nig i matlagning, bakning och huslig; göromål i allmänhet, erhåller från 1 Jul god plats såsom sällskap och hjälp hos ei yngre familj, boende i fjälltrakt i Norrland Fri resa lämnas. Svar åtföljdt af rekommendationer, upp gift å ålder och löneanspråk, helst äfven a fotografi, sändas snarast möjligt till » Norr Iänning », Iduns expedition, f. v. b. (960) S U J KSKÖTERSKEBEFATTN D I GEN vid Varbergs Epidemisjukhus är ledig o cl äga kompetenta sökande, hvartill fordra betyg öfver tjänstgöring å större epidemi sjukhus och lasarett, att i vidimerad afskrif insända sina betyg före den 1 instundandi juli till undertecknad. Lön 500 kr. jemte fri bostad, ved o. ljus Tillfälle till extra inkomster finnes. Varberg den 10 juni 1899. G. LUNDBERG, (GAG 1013) Rådman. Drottriinggatan STOCKHOLM. Profver sändas franko. 73 C, SANTALMISSIONENS TE Broken Orange F e k o e å 6:40 pr kg. Nästan omedelbart färdigt för servering. Drygast. Märk!
Det var helt rörande att se honom vid uppgåendet ifrån bron, och få voro de af damerna i fönstren, hvilkas ögon icke brusto ut i tårar och någon vill säga att ko-Ur Dagens Krönika. 27nungen remarquerade det, då han 2 à 3 gånger kastade ögonen isynnerhet uppåt detta mitt hus, hvarifrån de hvita näsdukarne för ögonen åstadkommit någon impression hos honom. Han frågade ook generalen hvilken det huset tillhörde. Vid taffeln på Fäijestaden på Öland stötte han fram några halfbrutna ord om sin trista belägenhet, men yttrade ook hopp om en ljusare framtid. På tillfrågan af generalen: » s ’ il y avait lieu d ’ espérer », svarades: » mais oui, monsieur ». Men denna discours har varit ganska half och interromperad. Jag såg från mina rum i tisdags middagstiden huru abbé-sekreteraren emottog en stor depesch och mångfaldiga papper med order till deras besvarande, men sjelf skrifver ock konungen beständigt. Redan tisdagsafton lemnade han ett bref till generalen att afsändas, jag tror med kurir, till vår konung i Stral-9und, hvars utanskrift han hade skrifvit med egen hand: à Msr mon cher frère et cousin le roi de Suède. Konungen talar ock engelska, på hvilket språk jag ensam torde få den lyckan att underdånigt konversera med honom. Med duc de Pienne hade jag i går tillfälle att tala mycket engelska. Han har en mycket god prononciation och affekterar att tala fort som fransyskan. Konungen talar långsamt och redigast och är strax intelligible. Duc d ’ Angoulême, såväl som de andra hegge h er rame äro vackra, uppå de skråmor och ärr nära, som en och annan af dem på ett ärofullt sätt för en god sak sig förvärfvat. Så upp-ristade en kula kindbenet och tog bort en tand på duc de Pienne, han har ock flera blessyrer i lår och ben. Så har marquis de Vassé mistat ett öga, men har ett af glas i stället, så väl gjordt att man omöjligt kan se hvilketdera som är det falska.