Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De måste och blifva säkert modifierade efter de befintliga förhållandena; roen jag skall åtminstone anse, lika med Hr Dalman, uppoffringen af mili sjelfskrifna representationsrätt, vara ett af de offer, jag främst är skyldig att nedlägga på fosterlandets altare. Jag förnyar min anhållan om framställandet af min propos.: ”att R. o. Ad. må förklara såsom sin gemensamma tanka, att ståndsfördel ningen ro å a f s k a ffas och den nya Nationalrepresentationen grunda sig på en hvar fullmyndig och sjelfberoende medborgares rättighet att omedelbart eller genom electorer välja till riksdagsman.’* Frih. Cederström, Jac.: Öfver sakens behandling har jag redan yttrat mig och vill ej dertill återkomma för alt onödigtvis upptaga tiden. Mina tankar häröfver Uro bestämda och grundade på den uppgift i grundlagen, jag uppläst. Här har blifvit yttradt af en ledamot, att' det är brist på allmän anda i Stånden; af en annan, att denna allm. anda icke är utbildad. Frih. Rantzou, som först yttrade, att här är brist på allm. anda, har sedermera återkommit med ett slags bevisning för att det finnes en sådan anda, för hvilken han ställt sig i spetsen, du han först tecknade sitt namn under en till II. M Konungen ingifven petition i den syftning, Frih. i detta ämne utvecklat Hvad, mig angår, är, i afseende på allm. valen, min opinion kand sedan 1809. Jag ingaf då till Cönstit.Utsk. ett förslag — som inJemnades af Hr'Gahn, med tillkännagifvande, att det var från en annan riksdagsman —, deruti jag utvecklade min åsigt om möjligheten att komma till allm. va! derigenom, sitt man söker göra interessena lika medborgare emellan. Jag Dc n ii Octobor e. m. Viar icke haft skäl att sedermera frångå denna opinion, hvarvid jag ännu qvarstår; men derom är icke Fråga rut, emedan Gonstit.Ulskrs meiner, derom ingenting innehåller, oell något annat än Constit.Utskrs memor. kan lagligen ieke blifva föremål för öfverlägghingen.
Göteborgs förstad Masthugget, och åt sjösidan tillgränsar det yttre af Göteborgs hamn, skulle erhålla samma stapelstadsförmåner som staden, så skulle denna genom den utsträckta konkurrensen hafva att emotse en motsvarande inskränkning i rörelsen äfvensom nedsättning i husoch magasins-hyror; men framför allt bör det ihågkommas att föreningen måste tillskynda staden högst betydliga årliga kostnader, dels i och för lagskipning och förvaltning, enär ett ökadt antal domstols-ledamöter och tjenstemän i förhållande till den större folkmängden erfordras, dels för polisanstalternas utvidgande, fattigvården m. m. Dessa ökade kostnader kunna näppeligen beräknas till mindre än 30 å 40,000 rdr årligen. De hafva af vederbörande myndigheter skattats ännu högre, men jag vill antaga, att de kunna inskränkas dertill. Statsfullmägtige hade, med afseende å dessa betydliga kostnader, begärt, att kungsgården skulle åt staden öfverlåtas utan vederlag, så att afkastningen kunde hafva lemnat något bidrag till minskning i de kännbara uppoffringar, som staden finge underkasta sig för tillvägabringande af föreningen, — ett ändamål, hvilket, såsom sagdt är, staden icke har anledning att för eget bästa befrämja, utan endast för det allmännas gagn och för tillfredsställande af en allmännare opinions påtryckning utifrån. K. M:t ansåg emedlertid ett årligt vederlag böra utgöras, motsvarande kronans afkomst af kungsgården för närv:de. Staden lemnade dertill sitt begifvande vilkorligen. StatsUtsk:t har likväl ytterligare inskränkt de af K. M:t föreslagne vilkor, genom förbehållet att de återstående skatte - Den 2 Maj. köpeskillingarne för Majornas tomter icke skulle åtfölja kungsgårdens öfverlåtelse till staden. Om nu än vidare den årliga vederlags-summan skulle ökas med 4,000 rdr, lärer det väl näppeligen kunna antagas, att staden blefve villig att derpå ingå, hvarigenom den angelägna föreningsfrågan komme att förfalla.
Och då torde det linnas obilligt, att endast bibehålla denna afgift, för det att dess upphäfvande skulle vara en lättnad för de i sednare tider tillkomna ägare, men ej för de öfrige. De hafva i min tanka redan tillräckligt delat bördan. Men jag vill tillika fästa Utskottets uppmärksamhet på vigten af principen; ty om denna satts skulle blifva gällande i afseenne på denna afgift, skulle den äfven gälla emot all slags lindring af grundskatt. Det är af detta skäl det torde tillåtas mig att göra frågan om lindring i grundskatter i allmänhet till ett föremål för Ridderskapets och Adelns pröfning. Om Bevillningen vore ställd på fastighetsvärde och förmögenhet, skulle jordbruket, i samma mohn som det lättades från grundskatter, i betydlig del komma att bidraga till Bevillningen, och resten endast kastas på de öfrige medborgareclasserne. Då vore föga värd t, och ej heller billigt, att ändra grundskatten. Men nu, då vi genom TullBevillningen kommit oss så pass upp, att vi med denna Bevillning kunna bestrida en ganska stor del af utgifterne, och således ingen ökning på första och andra Bevillnings-artiklarne kommer i fråga, tror jag det vara af stor vigt att passa på tillfället att nedsätta grundskatterne. Detta är det enda sättet att återgifva det värde åt landtegendomarne, som de förlorat genom conjuncturerne, och att sätta jordbruksnäringen i samma förhållan - Den i3 Mars f. m. de till behållen inkomst, som alla andra näringar. De öfrige näringarne äro, enligt sin natur, städse uti ett gynnadt förhållande, i afseende på beskattningen i vårt land; men jordbruket åter drager större bördor, än det numera förmår draga. Utur denna åsigt måste jag yrka, att Utskottet måtte fästa ali möjlig uppmärksamhet vid detta förhållande, och att Utskottet ej måtte komma in till Rikets Ständer med något förslag att antaga propositionen, utan deremot med tillstyrisande af det andra alternativet. Sedermera uppstår ett annan fråga, hvarpå man äfven torde böra fästa uppmärksamheten, huru nemligen denna utgift bör redovisas och utgå.
Men nu stultade gumman fram till henne och sade: "Åh hå, fager jungfrun sitter hemma och aktar sina fina kinder, och låter hertigen knoppa sin far." Sigrid såg förskräckt på gumman och svarade, nästan omedvetet: "Ack, om jag dock kunde vara hos honom helst, det vore dock en tröst." "Åh hå, kan inte dottern hjelpa sin far? I hennes ögon står, att hon kan. I natt vandrar gumman till Åbo; hon går för att se sin hämd, för att se blod! Och den unga vill ej gå samma väg, för att skona sin fars blod. Hi hi hi." Gumman hade uttalat, hvad ej Sigrid ens klart vågat tänka. Hon ville till Åbo, att begära nåd för sin far. Hon hade lyckats en gång, ack, skulle hon väl kunna hoppas att lyckas en gång till! Och skulle hennes mor tillåta henne denna vågade färd? Omöjligt, hon hade ju ej ens sjelf sluppit fram och skulle i alla fall otvifvelaktigt anse sig sjelf vida mer passande, än Sigrid, att försöka få tala vid hertigen. Sigrid, åter, anade att fru Metta skulle förderfva all möjlighet att vinna nåd, om hon ännu komme att göra något försök i den vägen. Sigrid kände huru fåfängt andra fruar hos hertigen försökt, att få ens begära nåd för sina män; huru hårdt de blifvit afvisade. Men huru skulle hon sjelf kunna hoppas att vinna något för sin far? Huru skulle hon ens kunna komma till Åbo? Tusende tankar svärmade i Sigrids hufvud. Natten kom och hennes pulsar, som eljest slogo så lugnt, bultade nu som i brännande feber. Hon kunde ej frigöra sig från det intryck, gummans ord gjort på henne. Kunde Annika verkligen se längre, än andra menniskor? Vore det möjligt att Sigrid skulle kunna göra något för sin far? Hon hade så ofta blifvit beskylld för att vara för mycket stillsam, för mycket rädd att framträda; var hennes tvekan nu endast en sådan yttring af hennes allt för tillbakadragna sinne? Och hon visste dock med sig sjelf, att hon icke skulle ryggat tillbaka, om hon med sitt lif kunnat återköpa sin fader.
Utskottet får, i anledning häraf, fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, alt någon motion i detta ämne icke blifvit väckt eller till Utskottet remitterad; och då grunderna för beskattning af bruk och bergverk, hvilka under en längre tidrymd bibehållits oförändrade, medgifva afdrag för lil 1 \ erl ningskoslnaden, onera, m. m., på sätt af det vid nu gällande Bevillnings-Stadga fogade formulaire till calculativ uppgift för bruk till Berednings-Comiteen närmare utvisar, samt denna beskattning i öfrigt, genom lägre hammarskattspris vid mindre fördelaglig jern-conjunctur, vida säkrare afser och följer conjunctur-växlingar, än beskattningen å andra näringar, som utan afseende på sådane förhållanden mäste utgöra bevillningsbidrag i mon af värdesberäkningar eller synbar inkomst; så anser Utskottet, ofvanberörde anmärkningar icke föranleda till någon annan ändring, än att UtskoLtet, på de i fråga om redactionen anförde skäl, får hemställa, att ordet: 'diammarskaLls’’ uti 5:le raden må från denna §. uteslutas. 74* §• pag. 47. Inom Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet är anmärkt, m Bevillnings-Utskottets Utlåtande > JY:o 2y. 5i att denna §. borde börjas med slutmeningen : "Innehafvare af Bruk eller ”Manufactur-verk böra till Taxerings-Comite, uppgifva det quantum jern, som ”till manufaclur förädlas. Vid de bruk, der hela eller en del af smidet ”sålunda förädlas, värderas tillverkningen etc.,” och slutas med: ”Bevis öf”ver erhållet betalningspris för vågfördt jern må komma i betraktande;” samt att beskattningen, enligt denna §., är ännu obilligare, än efter näst föregående.
Mai:ts Befallningshafvande i Örebro Län5:0 Att Kongl. Kammaroch Bergs-Co leglernes , 5tnensamma skrifvelser af dén i6 September 1815 till -Kongl. ETajus Befallnitigshafr Sihang tili Riki.St. Prof, iSiji-igtS, iide Semi, N;r tgj 134* *4 5 8 StidsUtskottets BetänÅanderii vande i Örebro Län, 1 fråga om de till Lat*-* forss Bruk och Silfverhytte Masugn upplåtne Östra och Västra Imme Recognitions - Skogar, Tvärans, Qvarntorpshy ttans och Bokärrs Recögnitions-Skogar, ännu icke blifvit besvarade» ■ icke eller Kongl. Collegiernés skrifvelser af d, 12 Mars 1816 argiende den Asjöhylte Masugn anslagne Recognitions-Skog. 6:0 Ått. i anledning af Advöcat - FiscalsEmbetets Memorial, Bief till Kongl. Maj ts Be* fallningshafvande i Vertnelands Län d. 3 sisth Martti blifvit beslutadt, angående Ackkärns Brukä Recognitions Skog, */:o Att med Kongl. Bergs-Colieglum blifvit commUnicerade d* io September förledit år Handlihgarne, angående den till Brattforss Bruk upplåtne Recognitions-Skog i Vertnelands
Gymnastiska Central-Instilutel: Nuvarande anslaget Tillkommer: förhöjning 7,550: 4,450: — Sundhets-Kollegium med Medicinal-staten: Penningar: Nuvarande anslaget Tillkommer: lill löneförbättringar åt personalen i Sundhetskollegium 14,847: 50. samt ät Provincial-Läkarne m. m 52,150: —- 122,704: 66,997: 50. 50. 189,702: — Indelt spanrnål: 1855 års Riksstat anslår (310 T:r 6 kpr) 1,954 kub. fot 2 k:r med ett förslagsvärde af Förhöjning i delta värde till 2 R:dr per kub. fot 3,101: 806: 87. 53. 3,908: 40. Carolinska Medico-kirurgiska Institutet: Nuvarande anslaget Tillkommer: förhöjning 28,930: 50. Eocpedilians-fjtskoltats Förslug lill vnderd. Skrifvelse N:o 222. 63 Penningar. Riksmynt. Indelta Räntor, enligt markegång, på förslag. S p a n m å 1 Summa. Riksmynt. Indelt, på förslag. Oin delt. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kub.-fot. R:dr ö. R:dr Ö. Kubikfot. k. R:dr ö. Kubikfot. k. R:dr Ö. Skri/velse N:o 222. Barnbördshusen : Nuvarande anslaget 6,633: — Tillkommer: förhöjning i anslaget för Frilärlingars underhåll vid Barnmorske-undervisnings-anstalten i Stockholm 864: — i Götheborg 216: — 1,080: Ortopediska Institutet: Nuvarande anslaget 3,750: — Tillkommer: förhöjning 4,500: — Veterinär-inrältningarne i riket: Nuvarande anslaget bibehålies oförändradt Vaccinationens befrämjande:
Fångforslingen har på vissa år blifvit upplåten emot ett pris, betydligt understigande den gällande skjutslega!!. Jemlikt Eder Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 16 November 1854 är ett lönebelopp af 666 R:dr 32 sk. Banko på stat uppfördt för en särskild Provincial-läkare inom Undersåkers distrikt i Jemtland; men i brist på Berättelse öfver Jemtlands Län för åren 1851—1855. ^ 26 kompetente sökande har tjernsten likväl icke ännu kunnat besättas, utan vissa tider varit bestridd af t. f. Läkare. Om anläggande af Apothek inom detta distrikt bar hemställan äfven blifvit gjord. En ny Post-expedition är inrättad i Åhre socken, gränsande till Norrige, i sträckningen mot Trondhiem; och framställningar hafva äfven blifvit af Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande gjorde 0111 underlättade postförbindelser i olika riktningar inom Länet. Folkskolorne äro mer eller mindre ändamålsenligt ordnade och i verksamhet inom Länets alla socknar, förutom två, der af tillfälliga omständigheter sådane icke ännu kunnat bringas till stånd. Christendoms-undervisning bland Lappbefolkningen meddelas, utom af de vanlige Lapp-katecheterne, äfven med en inrättad fast missionsskola vid Laxsjön i Föllinge socken, der den, jemte trenne såkallade söndagsskolor, på det uppväxande slägtet fortfarande utöfvar ett helsosamt inflytande. Någon uppgift å antalet Lappbarn, som besökt dessa skolor, har likväl nu af tillfällig anledning ej kunnat erhållas. Det såkallade läseriet har under sednaste åren börjat sprida sig inom vissa socknar af Länet, utan att dock hafva öfvergått till någon öfverdrift annorstädes, än inom Hammerdahls socken, der betänkliga symptomer visat sig och hvarom äfven anmälan skett hos vederbörande Domkapitel.
Det spel~nlerades m y cket p&amp; att i Sverige in.yättn stiftelser efter, tyskt mönster, i h~rillia ogifta clame: r af stttnd h d e, siisom det hette, rfi~nna ett slq~dd f6r sin ' c l ~ ~ g c i l klo~ .sterlik tillbakadragenhet. Lovisa Ulrika intresserade sig harför, meii denim nyhet slog ej an pa ilen svenska al: l.ii~aiilieten. A t t dock förvii,rfsfrågaii, som i v %rt iorliun.drade blifvit den mest brännaide och dragit andra, med sig, äfs~eii denna tid knnde d y l a ~11311 som ett allvarligt bjudande spörsiiiidl, isar ett märkligt iidagg i Icvi~inoriii~s sak, med titelii ~Bonesklrift af det 01jddi.ga svenska frnntiinret till Allinäii.lieteii, iippsatt 1770 af fin D., Det innel~i8ller blanc1 aii.iiat:) &gt;En ömsinnt moder, som föder ett flickebarn till vadden, har en onatiirlig orsak att önska det Icvaft af dagsljuset. Vi kunna ej lämna landet, vi kunna ej f&amp; arbete, huru g i h a vi vilja .. Man inisstror oss om siirnre sysslor, och sedan pigor börjat bli antagna till jungfrur, haha de iifven ' i den delen tillstängt vägen för vå.r iitkoinst. Det siiges att är i saknad af narande leinmsir. Här, ' sages i brist af arbetare vara ruyclren illa hafdad jord, och många, nyttiga fält ligga alldeles obriilrade. - Den styfvc?, och starka bonddriingen kunde blifva vid plogen och lamna oss syri %len tillika med många &amp; ndra Iiitta verlxtyg och niäringsr.
S. D. Föredrogs ånyo Vallöf]. Borgare-Ståndets genom protocollsutdrag af den 23 sistlidne September meddelade inbjudning till Högv. Preste-Slåndet alt förena sig uti det af de irenne öfriga Riks-Slånden beslutade bifall till Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition vid sistlidne Riksdag, i\:o 75, angående uppbäfvande af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högste Domstolen: Ståndet ansåg sig icke böra inbjudningen antaga och lade densamma Lill handlingar ne. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Lag-Utskottets belänkanden: N:o 8, i anledning af väckt motion om förändring i 12 Gap. 1 § Giftermåls-Baiken och 15 Gap. 24 § Kyrko-lagen; och N:o 9, i anledning af väckt motion, angående tillägg till 15 §, i den för Rikets Ständers Justitiae-Ombudsman utfärdade instruclion. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoell Ekonomi-Utskottets betänkande: N:o 9, i anledning af väckt motion örn befrielse för sockenhandtverkare från skyldigheten att anmäla antagandet lius Konungens Befallningshafvande, samt att utlösa så kallade försvarsbref. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Constitutions-Utskottets memorial, N:o 7, med 198 Prot-Utdrag, den 6 October 18 44- livilaude grundlags-ändrings-förslag, åsyftande upphäfvandet för Ilögsle Domstolens Ledamöter af skillnaden emellan frälse och ofrälse; Alternativet, Litt. a. I anledning af det beslut Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Högv.
Skrifvelse, N.-o 65. gen kunna åstadkomma en alltför kännbar minskning i det för Myntverkets drift nödiga forlags-capital, hvadan Rikets Ständer trott återgäldandet af omlörmälda förskott lämpligast böra verkställas på det af Stals-Utskottet föreslagna sätt, att halfva beloppet erlades inom sex månader från den 8 November sistlidet år räknadt, och den återstående hälften inom derpå följande sex månader, så att hela summan kunde vara gulden före innevarande års utgång, På grund häraf få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K. M. täcktes i Nåder förordna, att ofvanberörde myntverket meddelade tvänne förskott, å tillsammans 47,755 R:dr 45 sk. 7 r:st banco, varda, uppå här ofvan uppgifna terminer, lill Banken återbetalda. Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 11 Januari 1845» N:o 65. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 4 fan* 1845. Preste-Ståndet den ii Borgare-Slåndet den K Bonde-Ståndet den u Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förbättring af Lots Statens lönevilkor. (Allm. Besv.- och Ekon,-Utsk:s Bet., N:o 44 och Uti. N:o 94.) S. A. K. Då hos Rikets Ständer framställning blifvit gjord, huruledes lolsarnes löne-inkomst, serdeles inora vissa delar af Riket, i allmänhet vore ringa och äfven till en knapp bergning otillräcklig, hvilket förhållande ingalunda öfverensstämde med anspråken på ifrågavarande personers skicklighet, påBih. till R. St. 14 fo6 Expeditions-Utskotlets Forslag till und. Skrifvelse, No 66. passlighet samt uppoffrande mod, få Rikets Ständer, med afseende härå, i underdånighet anhålla, det E. K.
"Den 2 g Juli. 44* S, D. Efter uppläsande af Bevillnings Utskog tets Memorial af nasti, gårdag, innehålland© det förslag, att uti föreskriften i Bevillning*» Förordningen om Advocaters Bevillning or» den: alle andre skulle utgå och lydelsen hlifr vaAdvocater sorn med laglig rätt biträda Farter i Rättegångar, i 5 Glassér, blef denna Redactioa äf Prest - Ståndet godkänd j hvare» mot den ufi samma Memorial omformälda fråga rörande Bevillnings-afdrag för Riksgälds-Contoirets fordringar ansågs böra till förstärkta Ståts-Utskottets afgörande hänskjutas. Ut supra. Ex Protocollo J. U. Ahnqvist. Utdrag afVällofl. Borgare-Ståndets Protocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 29 jfuli 18lö. S. D, Vid förnyad föredragning af den berättelse, som Stats-Utskottet under den 12 Juli insändt, och hvilken sedan den 26 hvilat på .Bordet, i anledning af den öfver ManufacturSpinnhusoch Allmänna Arbetshus.Fonderna samt Eskilstuna Fristads medlen verkstälda Revision; fann Borgare-Ståndet för godt, att då, oaktadt skedda anmärkningar vid 1809 och 1810 årens Riksdagar, den allmänna Ararbetshus-fonden ännu belastas med 700 R;dr årlig 442 Den 29 Juli. årlig utgift till hushyremedel , sorn blifvit åt Biskoppen i Götheborg, Herr Doctorn m, m. Wingård personligen anslagne, Riksens Ständer genom ansökning nu borde hos Kongl. Majit i underdånighet derom anhålla, att genast, eller så fort möjeligen ske kan, denna utgift borde på A Imanna Pensionsoch Indragnings» Staten öfverflytta», på det att Arbetshus-fondens medel mätte i det hela hadanef er till sitt rätta ändamål användas och bibehållas.
Huber tttiffenS ©tänbcrS etter beras UtffottS öfmerläggningar od) pröfning må icfe uti något annat fatt etter på något annat fått, än ©runbiagarne Bofftafligen förcffrifwa, tomma frågor om ©mBctö* cd) DjenftemänS titt* od) affåttanbe, IRcgc* ringö* cd) Domare*9RafternaS SSeftut, tttefolutioncr od) tttflag; enftiiba SRebBorgareS od) JtorporationerS förfjåttanben, etter merfftättigl)eten af någon Sa g, författning etter Smältning. § 91. 3 ben f)änbeife 39 § omtalar, att konungen, efter företagen refa, utöfver Dolf måitaber ur 9tifet Blifmer, fammanfatte Skgcntcn etter ©tats Dm, emot förmoban, Slegenteu etter @tatö*&iåbet unberlåte att i be fatt, föregåettbe 91, 93 od) 94 §§ omförmäla, SRtffenS ©tänber genaft fammanfatta, bå åttgge bet omilforttgen 9iibbarI)us*3)ire!tionett, Domkapitlen JJRifei, SRagiftrateg i 6 9fHfSbagS*23eftut 1863. $ufmubftaben famt ÖattbSpöfbingarne t Sänen, att, genom offentliga Äungörelfer, unberrättelfe päront mebbela, på bet mai af 9ttfSbagömän, ber fåbana mai aga rum, genafi må funna anftällaS, ocf) Sftiffenö ©tanber fammanfomma, att beraö o cl) 9ti SDör ben malbe, elter Bemifar patt laga förfall, eller Blifmer patt tilt Statman utfebb, anftälleS nptt mat. Sefja mebel [fota, för 33orgare
Betänkande N:o 45» gares rättighet, att till mjölnarens vård spanmålen aflemna, intill dess den, i moa af tillförsel och vattentillgång m. m., kan hinna förmalas och afhemtas , utan ock beräknadt, att undanrödja all anledning till tvist inäldegare och mjölnare emellan, och betaga den sistnämnde tillfället att något undansnilla, samt det jemväl torde böta antagas, att qvarntullen anses utgöra vedergällning både för målningen och för den tillsyn å spar.- mål och mjöl, som erfordras, så länge varan vid qvarnen måste förblifva; alltså och då åliggandet för mäfdegare, att sjelf eller genom annan person till mjölnares biträde sig vid qvarnen uppehålla intilldess förmälning kunde, för sig gå, skulle'oftast medföra flere dagsverkens förlust, öf-, verstigande sjelfva qvarntullen, emot hvilken vederbörande, som till mäldelag blifvit beräknade, äro berättigade, att vid skattlagde qvarnar varda betjenade; fördenskull finner Utskottet sig böra, i likhet med hvad Motionairen hemställt, vördsamt föreslå, att Rikets Högloft. Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om utfärdande af uttryckligt stadgande derom, att mjölnare ej niå, för spannmåls förmälning, af egaren dertill fordra annan afgift, tjenstbarhet eller vedergällning, än den qvarntull, sorn nu är eller framdeles varder i laga ordning bestämd. Hvilket dock, jemte en Ledamots serskilda mening, Rikets Högloft. Ständers närmare pröfning vördsamt undérställes.
Maj 1823... 219 ställning, grundad på sednast afslutade Räkenskaper oeh åtföljd af de Extracter och Tableauer öfver Bancoverkets rörelse ifrån år 1776 till närvarande tid, hvilka, enligt hvad Betänkandet N:o 10 utvisar, redan finnas upprättade, samt 2‘o Att hedanefter Uppgifterne om Bankens ställning meddelas såväl vid hvarje Riksdag, som och emellan Riksdagarne af Riksens Ständers Revisorer i deras Berättelser, hvilka till Allmänheten utgifvas. S. D. Föredrogs å nyo och biföll os följande Betänkanden: Stats Utskottets N;o 131, Om den i Götheborg vid Auctioner å confisquerade varor utgående fattigprocent. N:o 133, Om yrkad rättighet för Bergsmän, att lösa Kronans persedleoch tackjern. N:o 134 Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Memorial, om öfverlemnande till särskilda Utskottet af några Motioner förande dels indragning dels tillökning af Ämbeten och Tjenster. N:o 135 I fråga om indragning af Vederlags Spannmålen. Ek o n omiUtsko t tets N:o 73 I frågan om böterne för Rusthålla - a20 Prof, Utdr. d. 7 April 1O23. res underlåtenhet, att erlägga afgifterne till Wadstena Krigsmanshus Cassa. Om delning af vissa å Utmark belägna Myror. N:o 77 I väckt fråga, om Gästgifveriet å Wermdön. Frän Hederv. BondeStändet. S. D. Vid föredragning af Constitutions Utskottets den 29 sistl, April aflåtne Memorial, innefattande Förslag till ändring i 2:a puncten af 68 §• Riksdags ordningen, blef berörde förslag godkändt till sådan behandling nästa Riksdag, sorn 56 §. Regeringsformen stadgar: S. D. Vid förnyad föredragning fann BondeStåndetför godt bifalla nedannämnde Utlåtanden; StatsUtskottets Njo 12g Angående någre frågor vid StatsInkomsternes beräkning.