Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Konungens rådgifvare måtte äfven hafva ansett förslaget oantagligt, emedan de, så vidt jag vet, ej hafva in - 78 Den 15 Februari f. m. fordrat statistiska uplysningar, för att tjena till ledning vid valordningarnes npgörande, för något annat Ständ än R. o. Ad. och icke ens för de 15 ofrälse Riddarhusledamölerne, emedan Adeln begärt upgifter endast för sig. Det liar väckt mycket missnöje, att jag icka velat medgifva gårdagens användande till öfverläggning om Riddarhusets blifvande vål-ordning, men jag är öfvertygad att intet skolat bättre än en dylik öfverläggning bevisa förslagets oantaglighet. En mycket aktad ledamot af detta Stånd yttrade redan vid sisth Riksdag, ali det var klokt af Const.Utsk. att ej npgöra förslag till Ståndens valordningar, emedan så stora svårigheter skolat dervid möta, att de troligtvis genast bringa! förslaget på fall. Nu har man emedlertid kunnat på valstadgan fästa alla förhoppningar, emedan man trott att genom henne skulle de ofötdröjliga bristerna i sjelfva Representationsförslaget kunna afhjelpas. Jag ogillar förslaget 9:o i anseende lill Riksnämndcns felaktiga sammansättning. För alt bevisa sanningen af detta påstående, ber jag att få upläsa några af förslagets stadganden härom. 23 § Riksd.Ordn. lyder, som följer: ”De trehundrade män, som lill riksdagsmän valde äro, utgöra R. St:r, och skola lill öfverläggning och beslut sammanträda, dels gemensamt såsom Riksnämnd, dels serskildt såsom RiksStånd, hvarje Stånd för sig.” Hit höra vidare §§ 33 och 66 af den nya Riksd.Ordn. m. fl. som det skulle blifva för vidlyftigt att upläsa. Men pä det att Ståndet likväl mätte hafva en öfversigt af deras spridda innehåll: så vill jag göra ett kort sammandrag deraf. Samtlige RiksSlåndens 300 medlemmar skulle i Riksnämnden sammanträda, och efter gemensam öfverläggning, dels afgöra ärenderna, dels hänskjuta dem till dé särskilda Ståndens beslut.
För slag tili Förordning om egors fredande emot skada af annans hemdjur samt om stängselskyldighet. Med upphäfvande af hvad i Lag och Författningar angående stängselskyldighet och egors fredande emot skada af annans hemdjur hittills stadgadt varit, utom i de delar här nedan annorlunda sägs, varder förordnadt som följer: § 1- Hvar som hemdjur eger, vare pligtig att, medelst hägnad eller vallning eller på annat sätt, om dem hålla sådan vård, att de icke olofligen inkomma på annans egor. I afseende på rättighet för delegare i mark, som i tegskifte eller samfällighet ligger, att der utsläppa kreatur, galle hvad derom stadgadt är. §2- Aro egor skilj da genom rågång eller genom skifte, som faststäldt är eller laga kraftvunnet; och yrkas å ena sidan, att stängsel i egoskillnaden skall, till ömsesidigt skydd emot skada af hemdjur, gemensamt hållas; håfve, med undantag af de fall, som i 4, 7, 8 och 9 §§ sägas, den sidan vitsord, som stänga vill. § 3. Då stängsel-vitsord enligt föregående § begagnas, skola de, som i egoskillnaden hvarandra möta, taga del i stängseln till hälften hvardera, utom i det fall, som i 5 § omförmäles; och må förthy äldre hägnadsdelningar eller beslut, hvarigenom hägnadsskyldighet efter förra författningar blifvit bestämd, ej ligga i vägen för hägnads-skyldighetens bestämmande enligt nu stadgade grunder, då fråga derom väckes. § 4. Den, som med åker, äng eller plantering möter skog, utmark eller beteshage håfve såsom hittills ej stängsel-vitsord. Fordras å andra sidan stängsel, tage hvardera del deri till hälften. § 5. Utgöras egor, emellan hvilka stängas skall, af skog, utmark eller beteshage å båda sidor, och finnes ena sidan af stängseln märkligen betungas, utan motsvarande nytta; då må, der den sidan ej sjelf stängseln fordrar, dess stängselskyldighet, efter ty som domaren skäligt pröfvar, nedsättas under hvad i 3 § stadgadt är.
Till Gefle och norr derom belägna städer, har, anmärkningsvärd t nog, nära T'1T af spiktillverkningen vid Lyckeåborg ett och annat år blifvit afsatt. Arbetarnes ställning är tillfredsställande, och kringboende allmoge hemtar ej obetydlig fördel af dessa verk, hvilka lemna tillfälle till afsättning af hvarjehanda skogsprodukter samt till inkomst för arbete och körslor. Någon annan produktion af råämnen ur mineralriket äger ej rum, än den stenbrytning, som verkställes vid det i tabellen upptagna stenhuggeri, hvilket icke saknar betydelse för orten. Det är beläget på öarne o Dragsö och Tjärö i Åryds socken, och derifrån afyttrades år 1860 omkring 36,000 kubikfot finhuggen granit, hvaraf 30,000 utskeppats till hamnar i Preussen och återstoden blifvit afyttrad till åtskilliga hamnar i södra Sverige. Arbetspersonalen har ej fast anställning, utan utgöres af löst folk, hvilket har mycken fördel af detta tillfälle till förmånligt arbete. Bland egentliga fabrikerna intar mekaniska bomullsspinneriet vid Strömma främsta rummet med ett tillverkningsvärde år 1860 af 636,211 R:dr. Dernäst komma tobaksoch snusfabrikerna med 262,032 R:dr, garfverierna med 157,629 R:dr samt färgerierna och kemiska blekerierna med 95,726 R:drs tillverkningsvärde, Landshöfdinge-Embclels tind. ber. tili Blekinge Län för åren 1856—1860. 2 10 Blekinge Län. Fabriker. Skeppsvarf. Bränvinsbränning. allt nämnde år. De nu nämnde och öfriga fabrikers tillverkningar förbrukas inom länet, med undantag af större delen af det vid Strömma tillverkade bomullsgarn, som afyttras till åtskillige inrikes orter, dit transporten verkställes så väl landsom äfven och hufvudsakligen sjöväg, samt något af snusoch tobaks-, stärkelse och cichoriefabrikernes fabrikater.
— Dä Domprosten Heurlin, vid denna biksdag yrkade bvad äfven tillförene blifvit anfördt, betänkande», IV:o 4l. 6oö alt nemi. enskildta medel, som i tjensteväg gf Dppbördsmän uppbäras, böra äga ^ork-träske framför statens fordringar, oeb Ltatens sk^Idigbet vara, att med full ersättning, i bändelse brist pä tillgängs,- bos Uppbördsman skulle ^ppas: sä yttrade Ltatsoeb baglltskottsn i deras betänkande K:o ö/, ak den 22 luli, detta är, att ensaks mecfäorgsre^ /ä,rgt r/rä/r att äga någon gen,r^ar/^/or1^, -an ^>ä företrädesrätt ^ fram/or clet a//nränna tr^ »tHe^omManske a/ ekerås a/" staten; /rmöetsmä/r /neckel ieke med tog kunde sträcka sina anspråk mot Ltaten i detta afseende längre, än att t/en/rga personer utsäges till uppbörds-beställ,lingar, ock att /ä/»p^'ga co^tro/ker i redovisnings-kvrkattningarne vidtoges. bvilket utlåtande blifvit »k samtl. biksLtänden godkändt. litter min mening äter, fordra bäde rättvisa oeb billigbet, att 8taten utan undantag ansvarar enskildta medborgare för de medel, ban älägger dem, att till sina limbetsmän öfverlemna, eller som endast genom dem kunna utbekomma». Dä vore den enskilda räkerbeten i alla bändelser betryggad, oeb Ltaten desto wera uppfordrad, att vara noggrann i valet ak sina limbetsmän ocb uppmärksam pä redovisnings-torkattningarnes fullkomnande.
Tj enstegraden, serskildt taga under ompröfvande och yttra sig huruvida och i hvilken ordning Under-Styrelsen, med föranledande af 98 §. 5 moni. i Banko-Reglementet, ansåge någotdera af Banko-Ombuden böra tillerkännas den högre tour till vidare fortkomst inom Banko-Verket, som kunde finnas åtfölja en dylik befordran, äfven utan att någon ansökning i sådant afseende inkommit. På grund häraf har Banko-Ombudet Nordström den 4 November 1841 erhållit tour inom 3:dje eller Bokhållare-fjenstegraden; hvaremot Banko-Ombudet Ferlin ännu tillhör Kontorsskrifvaregraden. § 71. Genom Nådig Kungörelse af den 10 Juni 1841 har Kongl. Maj: t beslutat, att 2 §. uti Ansvarighetslagen för Rikets Ständers Fullmäktige i Banken af den 12 Mars 1830, angående utbetalning af större och mindre Kreditiven, hvilken upphört att ega tillämpning sedan berörde Kreditiv blifvit anvisade på Riksgälds-Kontoret, skall från samma Ansvarighetslag utgå. Vid sådant förhållande och enär 4 §. i berörde Ansvarighetslag hänvisar till den straflfbestämning 1 mom. af 2 §:n innefattar, men det vore olämpligt åberopa en §., som upphört att vara gällande, hafva Fullmäktige ansett sig böra hos Höglofl. Utskottet tillstyrka, att en i omförmälde hänseenden förändrad Ansvarighetslag för Rikets Ständers Fullmäktige i Banken måtte varda i laga ordning till efterrättelse utfärdad. § 72. Angående förvaltningen af Tumba Pappersbruk bifoga Fullmäktige härhos en serskild Berättelse. Undertecknade åberopa livar för sig de serskilda meningar, som emot en del af de här ofvan förekommande beslut blifvit till Fullmäktiges Protokoller anförde de dagar då samma beslut äro fattade.
Som jag föreställer mig, alt ett sådant utplockande af yttranden skulle blifva svårt, och i allmänhet icke heller är lämpligt, alt någonting utgår nr prot.; så skulle jag anhålla, alt delta-måtte stå som det står. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt då intet finge nr prot. uteslutas, såvida ej Ståndet enhälligt det beslutade, och här 1111 blifvit yrkadf, att den del, som, enligt Gr. FröJichs önskan, skulle försvinna, mätte qvarstå; kunde Hr Landtm, ej göra propos. till bifall å Gr. Fröliehs ifrågavar. framställning. Uppå derefter framställd propos., biföll R. o. Ad., alt den af Hr von Troil väckta fråga, ang:de uppsättande åfelt förslag till lind. svar på Konungens tlirontal, skulle förfalla. Föredrogs Hr Ribbings, Arvid, den 16 dennes e. m. på bordet lagda förslag 0111 sättet för delgifvande af R. o. Ad:s beslut, rör;de BondeSt:s inbjudning af den t5 Februari ang:de en und. adress till K. M. Hr Rosenqvist, Fredr. Leonhard, uppläste följande : Då under discussionen 0111 det Hederv. BondeSl:s inbjudning till H. R. o. Ad. att med BondeSt. sig förena om en adress till Konungen, på sätt Riksdagsman Hans Jansson föreslagit, jag var en tyst åhörare, anser jag som en skyldighet att öppet förklara, att orsaken dertill hvarken var fruktan gller lättrördhet, hvarken framhållandet af den K. oansvarighetens sköld, eller klagotoner hos visse talare. Fullkomligt delande så väl andesorn orda-meningen af Riksdagsman Hans Janssons föreslagna och af det Hederv. BondeSt. antagna adress, hade jag tänkt yrka propos. till bifall Den 29 Februari f. m. 465 bifall "1 det Hederv.
Härför åtnjuta första klassens medlemmar i sjukhjälp 5 dollars per vecka i 6 veckors tid, o c h vid dödsfall utbetalas 30 dollars till familjen. A n d r a klassens medlemmar åtnjuta i sjukhjälp 3 dollars per vecka under 6 veckors tid o c h 20 dollars vid dödsfall. Medlemmar af båda klasserna på en gång erhålla 8 dollars i sjukhjälp o c h 50 dollars vid dödsfall. Associationen har äfven sörjt för klubbmedlemmarnas behof af friskt landtlif. Den äger på Long-Island ett etablissement vid namn HolidayHouse, s o m är klubbarnes landtliga Tuscuhim. Där tillbringa de unga arbeterskorna sina ferier, som vanligen utgöra 14 dagar. Inackorderingsafgiften är | endast 3 dollars per vecka, hvilket efter amerikanska förhållanden nästan är en obetydlighet äfven för en lågt aflönad arbeterska. Holiday-House är u p p b y g d t i en förtjusande, naturskön trakt, vid en närgränsande vik, som erbjuder tillfällen till badning, fiske o c h roddsport. Detta korta friluftslif håller mången stackars arbetsflicka skadelös för hennes långa inspärring under den öfriga delen af året i den stora staden. Det målar åtminstone för en tid hälsans rosor på hennes kinder; det hägrar långt på förhand i hennes längtansfulla tankar s o m perspektivet af ett » förlofvadt l a n d »; det är, en gång njutet och passeradt, hennes stärkande, sköna minne, som långt efteråt fyller hennes sinne m e d m o d, därför att h o n vet, att nästa år skall det återigen upplifvas i verkligheten! 1890 i april afhölls den första kongressen af New-Yorks kvinnliga arbetarklubbar. Den upptog tre dagar m e d två möten o m dagen, utan att ändock tiden ville räcka till för uttömmandet af alla på föredragningslistan framställda diskussionsämnen. Den princip, s o m vid förhandlingarna först o c h främst m e d stor energi framhäfdes o c h som skulle kunnat betecknas som en i allas medvetande invuxen » nervus r e r u m », var uppfattningen, att i klubbarnes verksamhet aldrig skulle blifva tal o m välgörenhet, utan endast och allenast solidaritet.
R:dr, dels ock följande årliga belopp, nemligen: till lönetillökning åt agrikultur-kemisten 2,000 R:dr; till arfvode åt dennes assistent 1,000 R:dr; till lönefyllnad åt föreståndaren för det med försöksanstalten förenade jordbruk, 1,500 R:dr; samt till reagentier, apparater, kol m. m. 1,500 R:dr eller tillsammans 6,000 R:dr, att å blifvande Riks-stat upptagas. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 37 29:o) Uppå derom af Svenska Trädgårds-föreningens Styrelse gjord underdånig framställning, liar Kongl. Majit, till befrämjande af trädgårds-odlingen i landet, äskat, att Rikets Ständer, utöfver det nämnda Förening till underhåll af dess elev-skola redan tillagda och å Hufvud-titeln med 4,000 R:dr uppförda belopp, måtte bevilja ett årligt anslag af 4,500 R:dr under nästa statsreglerings-period, eller tillsammans 13,500 Ridr, för att af Trädgårds-föreningen användas till dess elev-skolas utbildning och träd går ds-skötselns befrämjande, mot enahanda vilkor som hitintills, nemligen: att Föreningen, så vidt ske kan, verkställer utdelning af fruktträd och plantor till mindre bemedlade jordbrukare, och, jemte behörig redovisning för det erhållna stats-bidraget, till Landtbruks-akademien årligen afgifver berättelse om antalet af de elever, hvilka vid inrättningen njuta undervisning, äfvensom rörande verkställd utdelning af fruktträd, samt om öfriga föremål för Föreningens verksamhet. Enligt hvad ofvanbemälde
Det är märkvärdigt, hvad det är dyrt att lefva. Skomakaren behöfver pengar, skräddaren och sömmerskan arbeta icke för intet, maten köper sig icke själf, och den snälla doktorn kan väl icke vara utan han heller, ehuru man ser på honom, att det gör honom ondt att mottaga något. Hon brukade komma och hämta honom om kvällarne, då han slutat sitt arbete. Han var uttröttad och det värkte i ryggen på honom, men då han mötte hennes blick, skrattade han, och då han kände hennes arm tryggt och förtroendefullt hvila i sin, var tröttheten försvunnen. Hade han haft mycket att göra i d a g? — Ja, de fördömda småposterna voro nära att taga lif. h m! voro ganska besvärliga. Nå, än hon! Hade hon haft många bref på eftermiddagen? — Ahnej, kära du, det är inte så mycket nu midt på sommaren! De gingo med båten öfver till Skeppsholmen och fortsatte promenaden fram till Kastellet. D e hörde på, hur vågorna skvalpade mot stenmuren, och sågo kuttrarna rusta sig för långfärder. Ibland slogo de sig lösa och togo en en-kronas sexa vid den lilla restauranten, och han tvang i henne en sup — sprit var nyttigt för henne, hade doktorn sagt — och själf tog han halfvan och drack öl till och kände sig upprymd och begärde, trots hennes ifriga protester, fram kaffe och en liten åtting munk. Och då han tändt sin cigarr och m e d en cerenioniös böjning på hufvudet druckit henne till, tittade de på hvarandra och brusto i skratt och bägge tyckte de, att de voro ena förskräckliga festprissar. — Då det började lida mot hösten, fördubblade han sin omsorg o m henne. Han hjälpte henne alltid ner för trapporna och blef blek, då hon trampade fel på en sten. &gt;Lessive PICOTS TVÄTTPULVER Phenix » öfverträffar alla andra tvättmedel! Klorfntt! Praktiskt! Billigt 1 25 guldmedaljer Nu började ett väldigt kalkylerande uppe i nästet. Hela timmar kunde de sitta med hufvudena lutade öfver papperet, och han räknade och hon räknade — och si! bägge kommo till ett godt resultat.
Emedlertid och intill dess någon säkrare controll blir uppgifven, och antagen, torde den enklaste och tjenligaste finnas i uthängaode af Copior ur Specialen öfver afgående Bref. Det förutsätter en ovanlig djerfhet hos PostFörvaltare, om detta icke skulle förekomma försnillning. Utskottet Jåter förstå, att hvem 8o Ben 11 Octoler /, m. sorn vill åger tillträde till Specialen på PostContoiren. Detta var icke allenast förut af mig kändt, utan har jag sedan längre tid tillbaka, flere gånger begagnat mig deraf för att efterse om Bref rigtigt afgått, hvilka icke framkommit på behörig tid. Man får dock medgifva, att dels skulle ett sådant efterforskande af tilläfventyrs flere personer på en gång, i lika ärende, sammanstötte i PostContoirets rum, vara besvärligt och hinderligt; dels icke innebära det correctif, som Copior ur samma Special, uthängde till allmänt åskådande, hvarvid vore fästadt den hufvudsak, att dessa samma Copior, underskrifne af förste Magistratsperson på stället, af honom skulle till GeneralPostContoiret med omgående Post ötversändas. Jag tror lika med Utskottet att icke mäng. den af Correspondenter lära befatta sig med att genomgå och granska 114 st. eärskiIdte PostChartor, men osäkerheten om, att en person, utan att man vet hvilken denna person är, eller vid hvad tid och stund han fiscaliserar (om det så nödvändigt Ekall kallas), gör efter min tanka tillfyllest för att få Brefven rigtigt upptagne så till lod som antal på dessa försnillningsfjättrar, och, då dessa sedan inkommit till GeneralPostContoiret för att jemföras med dem, som vanligen annars från Po. >Contoiren dit insär.das, och efter hvilka liqviden hittills controllerats, upptäckes ofelbart, om försnillning skedt.
Jemte de genom Konung Gustaf Adolf den Stores stadfästelsebref, af den 4 Januari 1620, gamla staden Brätte tillförsäkrade jordegor och lägenheter, blefvo genom Drottning Christinas privilegier, af den 12 November 1646, för Wenersborgs anläggning donerade Hufvudnäs säteri med derunder lydande hemman och herrlighet,er, hvarförutan staden sedermera inköpt tili mulbete tvänne mindre hemmansdelar, så alt stadens hela område, svarande emot 7| hela mantal, utgöres af vid pass 3000 tunnland jord, deraf omkring ?:delar äro lili åker och äng uppodlade, samt innehafvas och brukas lill ungefärligen halfva arealen af stadens invånare och andre, som derå förvärfva! besittningsrätt, hvaremot andra hälften, bestående för det mesta af Gammelstadsjorden, ännu är bibehållen åt staden till gemensam disposition och utarrenderas för stadens räkning tillika med Hufvudnäs-ön och sågverket derstädes. Sjelfva staden har efter 1834 års eldsvåda blifvit, enligt den af Eders Kongl. Maj:l i Nåder fastställde förbättrade plan, betydligt utvidgad och dervid indelad uti 433 hela tomter, som för det mesta redan äro bebyggde med nya, tili en del prydliga enskilda hus och gårdar, deribland åtskilliga af brändt tegel, obrändt sågspånstegel och kalkbruk; men de flesta af träd. Af stadens nedbrände publika byggnader är skolhuset numera uppfördt af brändt tegel och klinckert i enkel och vacker stil, hvaremot rådhus och presthus ännu icke äro påbörjade. Länets härvarande lazarettsoch kurhus, som äfven Femårs-berättelse från Elfsborgs Län. ® 42 förstördes under eldsvådan, har före detta blifvit åter uppbygdt; och kummer den föreslågne samt af Eders Kongl. Maj:t i Nåder beslutade tillbyggnaden å Landshöfdinge-residenshuset att innan kort företagas.
Utskottets första yttrande å sidan 6 i Betänkandet, deri Utskottet tillstyrkt tullfrihet vid införsel så väl för ej speeificeradt gräs, färgadt, trensadt eller upprispadt, samt späck, som ock för åtskilliga andra af Utskottet uppräknade artiklar, af slogs; och beslöt för sin del Ståndet, att de i nu gällande tulltaxa å ifrågavarande artiklar bestämda afgifter skola bibehållas. Vrot.-Utdrag den 20 Maj 1863. 371 Andra yttrandet å samma sida, angående upptagande i tulltaxan af artikeln späck under särskild rubrik, äfvensom del yttrande, som nederst å denna pagina meddelats i anledning af en utaf Grefve G. F. Liljencrants väckt motion, lades till handlingarne. Utskottets hemställan (sidan 7), att tullfrihet vid införsel icke måtte af Rikets Ständer beslutas för åtskilliga i denna punkt uppräknade artiklar bifölls. Utskottets nederst å sidan 8 och öfverst å sidan 9 framställda förslag om åsättande af en skyddstull för ost å 3 R:dr pr centner bifölls af Ståndet, som framdeles, i sammanhang med pröfoingen af Utskottets förslag till tulltaxa, ville besluta öfver och derföre nu lade till handlingarne den del af förevarande punkt, deri Utskottet hemställt, att den för kreatur samt spanmål och andra landlmannaprodukter nu gällande tullfrihet måtte fortfarande bibehållas. Hvad Utskottet å sidan 9 yttrat, i anledning af Guslaf Johanssons från Kronobergs län motion om införseltull, å bomull, konstnärsarbeten och oskalad r is, bifölls. S. D. Vid nu ånyo fortsatt handläggning af Bevillnings-Utskoltets Betänkande, JV2 8, angående tullbevillningen, log föredragningen sin början med Utskottets yttrande å pagina 9 beträffande Gustaf Johanssons framställda yrkande om tullförhöjning för åtskilliga artiklar, såsom apelsiner, bensvart, benkol eller bister, bijouterivaror, broderade arbeten m. fl., samt fortgick, omfattande
När nu nya sådana bolag uppstått med lika ulsigter, om konjunkturen blir gynnande, så vore det väl rättvist att dessa beskattades lika högt med privatbankerne. Om man då hade stadgat, hvad nu är föreslaget, såsom en allmän grundsats, så hade från synpunkten af rättvisa ingen anmärkn. kunnat ske, men då nu denna grundsats endast tillämpats mot de enskilda bankerna, så befarar jag, att, visserligen upphofsmännen ovetande, den, sedan gamla lider så beryktade och allmänt kända, svenska afuuden gjort sig gällande. En sats, som är framställd ang:de af Hr Kock åberopade förhållanden, kan jag icke underlåta all något vidröra. Det har nemi. åberopats att Götheborgs och Malmö diskonter, genom 1815 års bevillms förordn. varit ålagde att betala ända till 15, procents bevilln. Förhållandet var det ganska olika, alt i Malmö och Göteborgs diskonter, äfvensom i den samtida och lika beskattning underkastade riksdiskonten, hade aktieägarne insatt ett ringa kapital och genom särskild rättighet fingo de upplaga lån i banken å 3 procent som för riksdiskonten utsträcktes till mångdubbla beloppet af aktiekapitalet, hvilket användes i lånerörelsen, och för hvilket aktieägarne hade ingen slags risk utöfver del mot lånerörelsen ringa aktiekapitalet, men hvaraf de drogo fördelen. Här äger det motsatta förhållande rum, att om vi också lemna åsido den s. k. solidariska ansvarigheten, hvars vigt jag lemnar derhän, så hafva aktieägarne i allmänhet lemnat full säkerhet för ett vida större belopp, än hvad som kontant tillskjutits och hvarefter inkomst-procenten räknas. Man räknar nemi. vinslbeloppet och procenten endast efter de skyldiga kontanta insättningarne, vanligen 30 procent af aktiekapitalet; men man räknar icke att derjemte, för 70 procent, mäst lemnäs full valuta antingen i kontant, hvarför man då måste nöja sig med den ränta af 4 eller 5 procent, som vid utlåning mot fast pant kan fås, eller merendels mot goda inteckningar i egen eller andras egendom, hvilka då under hela oktrojliden blifva orörliga.
Herr von Wahrendorffs, Martin, den 15 dennes e. m. på bordet lagda Motion,angående granskning af författningarne, rötande X,axfisket Piket. “6o Prof, TJi.lr. rl. 30 Dec. jfai Allmänna Besvärsoch Oeconomie Vtsliottet ‘ 1:0 Herr Alrells, Carl, den 15 dennes e. rnt på bordet lögda Motion, att Rikets Standers, vid jHio års Riksdag fattade, af Körningen gillade Beslut, angående Tofta hemman, inåtte sättas i verkställighet. 2:o Grefve Hamiltons, "Jacob, den 15 dennes e. m. på bordet lagda Motion, angående förändrad arbetstid för .Rikets HofRätter, Collegier och alla andra Embetsverk. 3:0 Herr Grönhagens, Gustaf, den 15 dennes e. rn. på bordet lagda Motion, att ingeri Ernbetseller Tjensteman, som på Kronans Stat åtnjuter årlig lön eller arfvode till 1200 R:drs belopp, må’ tillåtas bekläda mer än en enda tjenst. 4:0 Herr af Silldns, Lars Gabriel, elen r 5 dennes e. rn. pa bordet lagda Mo. tion, angående uppbyggande af Torkhus och Socken-Magaziner.