Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till en början tjänstgjorde hon någon tid som lärarinna i Stockholm vid den skola hon nyss lemnat och vista Det är lycka, då man har allt, h v a d man önskar, men det är större l y c k a att icke ö n s k a sig mera, än man har. ZSCHOKKE. des därefter flere år som guvernant i ett enskildt hus på landet. Först 1849 slog hon sig ned i Upsala och grundade där själf en skola af ytterst anspråkslösa dimensioner, endast 8 elever och ingen annan lärarinna än hon själf. Skolan utvecklade sig endast så småningom, men så mycket mera harmoniskt och » Gustafva Nisbeths Flickskola » var från senare delen af femtitalet till den tid, våren 1874, då hon lemnade den, med all sä- kerhet en af de bästa flickskolor, som på den tiden funnos i vårt land, så väl med afseende på den undervisning, som där gafs, som med afseende på den allmänna uppfostran eleverna där erhöllo. Denna skola var också den tiden vida känd och mottog lärjungar från vidt skilda delar af Sverige. Under vårterminen 1874 räknade skolan 11 lärare, 10 lärarinnor och 112 lärjungar. Orsakerna till den framgång, » Gustafva Nisbeths Flickskola » under den senare tiden vann, voro nog delvis att söka i en mängd gynsamma omständigheter, men utan tvifvel i främsta rummet hos föreståndarinnan själf. Säkerligen spelade dock hennes undervisningsskicklighet härvid, åtminstone under de senare åren, en jämförelsevis obetydlig rol. Sina kunskaper i skolämnena hade hon hufvudsakligen erhållit under trettiotalet och, oaktadt hon nog sedermera ökade dem, höllo dessa hennes kunskaper dock ej jämna steg med tidens fordringar. Hon hade också aldrig för studier beträdt utländsk mark. Därför undervisade hon på senare tider mest i de nedre klasserna, och äfven där torde hennes undervisning haft den stora betydelsen genom den personliga kännedom om lärjungarne, hon därunder förvärfvade sig. Men det är nog vid skötandet af en skola, likasom vid så många andra förhållanden i lifvet, så, att den tekniska utbildningen och de teoretiska kunskapernas omfång äro af vida mindre vikt än ett klart omdöme och karaktärens fasthet.
Sedan man nu i följd af BondeSt:ts inbjudning tyckes hafva kommit till det resultatet, att det månsdt liga arfvodet för Hrr Talmän borde höjas, utöfver hvad det vid flere föregående Riksdagar nemi. från 1834—1857 varit., till 750 R:dr R:mt i månaden, så vill jag icke motsätta mig den allmänna opinionen i detta afs:de, men anhåller jag, att hvad jag i det föregrde yttrat mätte få plats i prot. Den 21 December. 383 Hr Ehrenhoff, Gustaf Herman: Då Landtm., till följe af sin höga befattning, kan anses innehafva Rikets högsta värdighet, och då lian är Ord fale ej blott för sitt eget Stånd, utan äfven för de andra MedStrn och för deras Talmän i den s. k. Talmanskonklaven, så kan jag ingalunda inse, att det för honom och de öfrige Talmännen af StatsUtsk.-t föreslagna måuadtliga arfvode af 900 R:dr R:mt är för högt tilltaget. Visserligen förefaller det mig förundransvärd^ att Landtm, skall vara lika aflönad som andra Talmän, men då detta blifvit en vedertagen sed och några förändringar deri ej nu kunna åstadkommas, och då dessutom Landtm, redan förklarat sig nöjd med det af 2:ne Stånd redan beslutade månadtliga arfvode af 7 50 R:dr R:mt, så ber jag att få förena mig med Frih. Åkerhjelm och yrka, det R. o. Ad. måtte i denna fråga instämma i det beslut, som blifvit af de 2:iie MedStrn fattadt.. Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik: Jag för min del kan ingalunda anse det af StatsUtsk:t föreslagna månadtliga arfvode för Hrr Talmän vara på minsta sätt öfverdrifvet. Jag var sjelf ledamot af förra Riksdagens StatsUtsk., som föreslog detsamma, och sedan dess är förhållandet i afs:de på lefnadskostnaderna, hvartill dessa medel äro anslagna, icke i väsendtlig mån förändradt.
Majit ifrågaställa utvidgning af hittills inrättade Sappör-trupper skulle under ett fälttåg i väsendtlig mån underlätta arméens rörelser och sålunda bidraga till försvarsverkets ändamålsenliga utbildning, hade, äfven under antagande att vid inträffande krig tillökning af dessa trupper ej kunde undvikas, Rikets Ständer likväl, då en i sappörtjenst inöfvad stamtrupp redan funnes, hvarigenom den indelta soldaten, hvars lämplighet och fallenhet för dylika arbeten vore allmänt erkänd, lättare kunde i dem bibringas en sådan färdighet, som i krigstjenst erfordrades, och under dåvarande förhållanden det angelägnaste behofvet härutinnan alltså borde vara uppfyldt, funnit sig, i betraktande jemväl af den omständigheten att Statsverkets för mångfaldiga behof anlitade tillgångar ej medgåfve beviljande af nya anslag för andra än de mest oundgängliga ändamål, icke kunna till hvad Kongl. Majit i ofvanberörda hänseende föreslagit lemna bifall. De åsigter, som sålunda af Rikets sednast församlade Ständer härutinnan uttalats, hafva, vid pröfning af Kongl. Majits nu framställda förslag om Ingeniörtruppens tillökning, äfven hos nuvarande Stats-Utskott gjort sig gällande. Utskottet vill således icke förneka, att det är af vigt för arméen att under ett fälttåg ega tillgång på erforderligt antal Ingeniörtrupper. Men Utskottet har deremot icke kunnat antaga såsom ovilkorligen nödvändigt att under nuvarande förhållanden och då en redan öfvad stamtrupp Sappörer förut finues, ytterligare en sådan trupp skulle behöfva anställas. Uti det Statsråds-protokoll, som åtföljer Kongl. Majits nådiga Proposition i detta ämne, yttrade bland annat Departements-chefen, att, genom den slöjdkunnighet och arbetsfardighet, som finnes inom de indelta trupperna, dessa i sådant hänseende äro särdeles lämpliga för inlärande af sappöroch pionier-tjensten; och ehuru
Ad:s bifall till förslaget är fullkomligt conseqvent. Vid föregtde tillfällen, då fråga upkommit om eftergift af Kronans rätt till iudrifna medel, har StatsUlsk. påstått, alt KammarRms instruktion varit tydlig deruti, ali Advokal-Fiskalens andel då jemväl borde efterskänkas, hvaremot R. o. Ad. ansett, alt en otydlighet i instruktionen i detta hänseende förefunnits, på grund hvaraf R. o. Ad. återremitterat Utskts Betänkm. Nu säger Utsk. emellertid uti detta Betänk., att, ehuru Utsk. ansett och anser instruktionen vara tydlig, men åtskilliga RiksSt. åter ansett otydlighet vara för handen, föreslår Utsk. ett förtydligande. R. o. Ad. har således, om jag så får uttrycka mig, fått sin vilja fram, då Utsk. erkänt, att en otydlighet i instruktionen förefinnes. Återstår nu alt tillse, huru denna puukt pä bästa sätt må kunna rättas och förtydligas. Erfarenheten liar visat, att då ett balansmål blifvit slutligen afdömdt, men af goda skäl, så väl K. M., som representationen ansett, att balansbeloppet borde efterskänkas, svårigheter deremot upslålt, just i följd af frågan om aktoratsarfvodet. A ena sidan har man sagt, att Advokat-Fiskalen icke horde förlora sin andel eller proc. af balansbeloppet, och å andra sidan har man med icke mindre skäl anmärkt, alt, då goda skäl förefunnes, det vore olämpligt, att, då man efterskänkt t. ex. den fattiga enkan det fastställda beloppet, hon likväl skulle utbetala en så betydlig del deraf, som Ad vokat-Fiskalens anmärkn:s-proc., och om denna fattiga enka befriades från utbetalningen af Advokat-Fiskalens anmärkn:s-proc., skulle Staten i stället lemna honom ersättning genom ett serskildt anslag, hvilket också vore olämpligt.
41, A HVARJE SPARKASSEBOK KAN LYFTAS INTILL HOS NORDINGS PARFYMAFFÄR BIBLIOTEKSGATAN 11 1,000 KR. I MÅNADEN UTAN UPPSÄGNING. SAMT HOS DE FLESTA SPECERIHANDLARE I STOCKHOLM. SÄNDES TILL LANDSORTEN MOT INSÄNDANDE AF 1 KR. I FRIMÄRKEN TILL J. MALM, STOCKHOLM. (G. 77361) Symaskin, WHEELER &amp; WILSON, SOM SYR VÄL SÄLJES TILL 30 KRONOR. ADR. DROTTNINGGATAN 73 B, 1 TR. T ODENSVI P R Ä S T G Å R D, % MIL FRÅN _L STADEN KÖPING, MOTTAGAS FRÅN 15 NÄSTA JUNI FLICKOR TILL KONFIRMATIONSUNDERVISNING TILLSAMMANS MED HUSETS EGEN DOTTER. VIDARE GENOM BREFVÄXLING MED G. G. ASTRÖM, KONTR - PROST, ADRESS ODENSVI, KÖPING. — STOCKHOLMS INTECKNINGS-GARANTI-AKTIEBOLAG. — HUFVUDKONTOR: Malmtorgsgatan n:r 1, ÖPPET 10 — 3. AFDELNINGSKONTOR: Biblioteksgatan n:r 13, ÖPPET KL. V2IO — 3. DEPOSITIONSRÄNTA 4V2 PROC. UPPOCH AFSKRIFNINGSRÄNTA 3 » SPARKASSERÄKNING (VID AFD.-KONT.) i » PÅ KAPITALRÄKNING Å 6 MÄN. UPPSÄGNING GODTGÖRES BANKENS HÖGSTA DEPOSITIONSRÄNTA OCH TILLÄMPAS VID INTRÄFFANDE RÄNTEFÖRÄNDRING DEN NYA RÄNTESATSEN OMEDELBART UTAN FÖREGÅENDE UPPSÄGNING. (S. T. A.
Tvifla ej på, att jag har älskat honom. Jag sliter mitt hår, jag rifver mina kläder af sorg. Jag bryr mig ej om något nu, då han är död. Jag bryr mig ej om att skydda mig. Du skall få veta hela sanningen. Mitt hjärtas kärlek har jag tagit ifrån min man och skänkt en främling. O, jag förkastade, jag är en af dem, som otillåten kärlek lockat.» Du unga, förtviflade, ligg där vid dina domares fötter och säg dem allt! Välkommet, martyrskap! Välkommen, nesa, välkommen! O, hur skall du kunna tvinga himmelens blixtar att ljunga ned öfver ditt unga hufvud! Säg din make, hur du förfärades, då lidelsen kom öfver dig, väldig och oemotståndlig, hur du ryste öfver ditt hjärtas uselhet. Hellre hade du mött kyrkogårdens spöken än dämonerna i din egen själ. Säg dem, hur du, förvisad från Guds ansikte, känt dig ovärdig att trampa jordens yta. I bön och tårar har du kämpat. »O Gud, rädda mig! O Guds son, dämoners utdrifvare, rädda mig!» har du bedit. Säg dem, hur du ansett bäst att dölja allt. Ingen skulle få lära känna din uselhet. Du trodde, att det var Gud behagligt att handla så. Du trodde ock, att du gick Guds vägar, då du ville rädda den man, som du älskade. Han visste ingenting om din kärlek. Han skulle ej förtappas för din skull. Visste du hvad som var rätt? Visste du hvad som var orätt? Gud allena visste det, och han hade dömt dig. Han hade slagit ditt hjärtas afgud. Han hade ledt dig in på den stora, helande botgöringens väg. Säg dem, att du vet, att frälsning ej finnes i fördöljandet. Dämonerna älska mörkret. Må dina domares händer knyta sig om gisslet! Straffet skall falla som lisande balsam på syndens sår. Ditt hjärta längtar efter lidandet. Säg dem allt detta, medan du ligger på knä på golfvet och vrider händerna i våldsam sorg, talande i förtviflans vilda tonfall, med ett gällt skratt hälsande tanken på straff och vanära, ända tills din man fattar tag i dig och rycker dig upp från golfvet.
Ridderskapet och Adeln antagit Vällofl. Borgare-Ståndets till Medslåriden i ämnet gjorda inbjudning, hvarigenom sålunda, enär Hederv. Bonde-Ståndet bifallit Utlåtandet N:o 131 i sin helhet, i:sta punkten af det i berörde Utlåtande framställda förslag blifvit af nämnde 3:ne Riks-stånd gillad, hvaremot 2:dra punkten är på grund af Ridderskapet och Adelns, Presteoch Borgare-Ståndens fattade beslut af - 516 Prot.-Utdrag den 19 Augusti 1851. slagen, fann Preste-Ståndet begge punkterna vara genom 3:ne Stånds beslut afgjorde och till följd deraf, den föreslagna voterings-propositionen böra förfalla. Från Vallofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 133, i anledning af Riks-ståndens olika beslut, angående Utskottets Utlåtande, N:o 131, i fråga om förändring af mått, mål och vigt samt mynt. Ståndet vidblef sitt beslut och godkände voterings-propositionen. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial N:o 322, i anledning af verkställde omröstningar, angående åtskilliga bevillnings-frågor; lades till handiingarne. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets Memorialer: N:o 76, med förslag lill åtskilliga förändrade föreskrifter i 4 artikeln af Banko-reglementet; bifölls. N:o 78, med förslag till ändring af åtskilliga föreskrifter uti 8:de artikeln af Bankoreglementet; bifölls. N:o 79, med förslag till Instruktion för Rikets Ständers Revisorer öfver Banko-Diskont-verket tamt Låne-kontoren i orterne; bifölls. N:o 80, med förslag till ansvarighets-lag för de af Rikets Ständer förordnade Direktörer för Låne-kontoren i orterne.
Gustaf Bernhard sjppelcjvist från Blekinge län anhållit, att gästgifvaren Eskil Johansson, hvilken, såsom egare af | mantal Backaryd, som, jemte 1 mantal Kalmar, skall blifvit för mer än 70 år sedan anslaget till gästgifverihemman* fått sig påförd rotevakans-afgift, oaktadt gästgifverihemman äro befriade från dylik afgift* måtte få tillgodonjuta de nyssnämnde hemman åtrö!jande privilegier, hvartill 1 otefrihet hörde., Då förevarande fråga är af den beskaffenhet,att den bör af vederbörande myndigheter pröfvas och afgöras, anser Utskottet ifrågavarande motion icke kunna till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda* Slockholm den 29 Februari 1848. STOCKHOLM, Ecksteinska Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 90. Ank. till Exp. Etsk. den 8 Mars, kl. 1 e. m. Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Riksstat ens Sjette Hufvudtitel. (U. A.) Enligt nu gällande Riksstat äro för sjette hufvudtileln, som innefattar anslagen för Civil-departementet, uppförda kontanta penningar 546,296 r:dr 16 sk., med under lönerna inbegripna 10,041 V2 t:r spanmål, indelda räntor efter markegång, på förslag 293,689 r:dr 32 sk., samt 3,459 t:r indelt! och oindeld spanmål, utgörande, efter 6 r:dr t:n, 20,754 r.dr, tillsammans 860,740 r:dr. I öfverensstämmelse med hvad i utlåtandena N:ris 38, 39, 73 och 74 uti likartade fall egt rum. hemställer Utskottet, alt den definitiva regleringen af de under sjette hufvudtiteln förekommande indelningar icke må af Rikets Ständer fastställas förr, än frågan om dessa indelningars indragning till statsverket emot ersättning al kontanta statsanslag blifvit af Rikets Ständer slutligen pröfvad och afgjord.
Hvarest ej depät finnes torde man beställa direkt under adress: Scliutzengel-Apotheke des A. Thierry in Pregrada bei itohitsch-Sauerbrunn, Österreich, Franko hvarje poststation i Skandinavien kosta 12 små eller 6 dubbelflaskor kr. Mindre sändas icke. Sändas mot efterkraf. Ett aptitgifvande, magstärkande vin, afsedt för konvalescenter och svaga personer i allmänhet. Rekommenderadt af många hrr läkare. Pris p r butelj k r. 8,50 hos HÖGSTEDT &amp; C:O, Stockholm, 32 Regeringsgatan FÖRÄLDRAR O E H F Ö R M Y N - DARE! En eller två gossar mottagas i höst i ung prästfamilj till undervisning och uppfostran. Härligt och friskt läge, alldeles intill mindre stad med 5-kIassigt läroverk i mellersta Sverige. God omvårdnad. Hjälp med läxorna eller, om så önskas, full undervisning utan skolgång. Svar märkt » PRÄSTFAMILJ », adr. S. Gumaslii Annonsbyrå, Stockholm. T ILL GEMENSAM UNDERVISNING med egen K-årig dotter, mottages i trefligt hem på landet jämnårig intelligent flicka. Undervisningen meddelas af skicklig, musikalisk lärarinna. Moderlig omvårdnad! • A. Ö. », Axvall p. r. (190) Väfskola i Örebro. g S ™; — uppsättning if alla for ett hem lämpliga väfnader i vanig väfstol från 4 till 10 skaft, skånska allnogeväfnader, damast m. m. Nina v. Engeström. De, s o m sätta värde iä eo angenäm bostad, böra för billigt pris apstsera väggarne med enfärgadt tapetpapier. Profkarta med flera fina färgnyanser rhålles mot 10 öres porto hos CARL STENJERG, Norrköping. Rikstelefon, (234) A B T SVENSK DIFLASKAPPARAT rekommenderad af professor Medin. Apparaten kostar komplett med 8 flaskor och kokkärl kr.
Den fortlefver äfven i senare författningar och framträder der i än mera utsträckt form; ty då, emot slutet af 17 0 0: t a 1 e t, Domkapitlen erhöllo verklig domsrätt öfver Presterskapet i tjenstemål, de der icke rörde trossaker, stadgades likväl tillika, att Domkapitlens utslag öfver prestmän, såsnart prestembetets förlust ifrågakomme, skulle underställas Hofrätt, der jemväl den tilltalade, om han i dy lika mål icke nöjdes med Domkapitlets utslag, ägde anföra besvär. Frågan om rätt forum i religionsmål är således icke blott en tom formfråga, utan har ostridigt en djupare grund och betydelse. Detta gifver ökad vigt åt den granskning, jag nu går att företaga, rörande de skäl, Domkapitlet i Strengnäs anfört, lill försvar för den domsrätt bemälda myndighet i förevarande mål sig Lill eg nät För att kunna följa och vederlägga de åsigter rörande denna fråga, hvilka Domkapitlet i dess härofvan intagna förklaring utvecklat, blifver det af nöden att, förutsätta, det Kyrkoherden Hallin gjort sig skyldig lill ansvar, enligt det i Domkapitlets utslag åberopade lagrum, 1 kap. 2 § af gällande Kyrkolag. Domkapitlet andrager i början af förklaringen att dess i fråga satta behörighet att upptaga och till slutligt afgörande handlägga detta mål skall vara klar, i följd af 1 § i Kongl. Brejvel den 7 December 1787, som stadgar, att wiet tillhör »Consistorium ali upptaga och afgöra alla mål, som röra en prests förhållande i emabel et och ankomma på föreställning, afhållande från tjenslen på viss lid eller embe»tets förlust.» — Enligt
Det sednare sättet, eller ett lån af RiksgäldsContoiret, på sätt Rikets Ständer iBaö beslutade, och som nu endast skulle behöfvas till hälften af den summa, hvartill man då beräknade detsamma, erbjuder åter alla fördelar för det allmänna, utan någon enda olägenhet, så vida Rikets Ständer rätt begagna RiksgäldsContoirets nuvarande ställning, samt med uppmärksamhet och försigtighet besluta och sjelfva handhafva en sådan räntebäTande Riksgäld. Den har dessutom det för sig, att i händelse Rikets Ständer skulle finna för godt att tillrättavisa den bokföring Ben 21 April f. ra. 5i i RiksgäldsContoiret, hvilken på egenmäktigt sätt blifvit så uppställd, att det år i8a3 anbefallda 3-procents lån, som då, på sätt ofvanföre är sagdt, ansågs kunna ifrågakomma ända till ett belopp af 2 millioner R:dr, nu endast redovisar 37,000 R:dr ännu utelöpande 3-procents reverser, skulle Rikets Ständer sätta sig i tillfälle att kunna fylla de ofvannämnde tillfälliga Statsbehof, utan att något nytt Lånesystem vid denna Riksdag behöfde organiseras, och utan att nästkommande Rikets Ständer skulle finna en half million 3-procents obligationer utelöpande. Men äfven om man icke delar dessa åsigter, torde dock en hvar lätteligen inse, att det är af största vigt, att betänka följden af en sådan beräkning af Statsinkomsterna, som StatsUtskottet föreslagit.
Såsom ränta och kapitalafbetalning för det, vid 1840 och 1841 års riksdag, Stats-Ulskotlets Memorial, N:o 276. / staden Söderhamn beviljade lån af tolf tusen riksdaler, till stadens nya reglering och uppförandet af dess allmänna byggnader efter den år 1833 der inträffade eldsvåda, erläggas, inora slutet af hvarje år, intill dess lånet är till fullo godt gjordt, sju procent å det ursprungliga kapitalet, hvarvid, sedan ränta, efter fyra procent årligen för det återstående kapitalbeloppet afgått, öfverskotta utgör afbe talning å lånesumman. § 31- Sedan ett belopp af 79,400 r:dr redan år 1843, genom utbekomna brandskade-ersättningsraedel, blifvit återbetaldt utaf det, för staden Wexjös återuppbyggande efter 4838 års eldsvåda, af Kongl. Maj:t i nåder beviljade och till utgående utaf mindre kreditivet anvisade lån af etthundratusen riksdaler; så bör den härefter återstående lånesumman, tjugutusen sexhundra riksdaler, enligt de i högstberörde Kongl, bref stadgade betalnings vi Ikor, liqvideras genom en årlig inbetalning af sex procent å detta belopp, intill dess hela lånet med ränta, efter fvra för hundra om året, blifvit till fullo återbetaldt. § 32. 1 afseende på användandet, fördelningen, redovisningen och återbetalniugen af det, enligt Kongl. Brefvet den 18 December 1843, staden Wexjö i nåder tillerkända och jemväl å mindre kreditivet anvisade nya byggnadslån af tvåhundrafyratiotusen riksdaler, komma de i samma Kongl, bref meddelade stadganden att tjena till efterrättelse, så vidt dessa stadganden icke blifvit ändrade genom det af Kongl. Majit och Rikets Ständer under sistförllutna riksdag vidtagna beslut, angående öfverflyttandet från Kongl. Statskontoret till Riksgäldskontoret af befattningen med lånehandlingarnes granskning och vårdande, samt ränteoch kapitalbetalningarnes infordrande och uppbärande.
Hrr Elektorers lista vid val af en suppleant i LagUtsk. , efter N:o 213, Frih. Armfelt, Magnus; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1,563, Hr Cederstråle, Fullm. Frih. Posse, Johan August. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af 3 ledamöter i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., efter N:o 394, Frih. Nordenskjöld, Fullm. Hr Nordenfelt, Enar; N:o 325, Hr Appelbom, Fullm. Hr v. Francken, Georg Wolfgang; N:o 2,309, Hr af Dalström, Gustaf Jacob; samt en suppleant i samma Utsk., efter N:o 1,417, Hr Ehrenhoff, Gustaf Herman; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamöter ; N:o 133, Gr. Snoilsky, Nils. N:o 283, Frih. Silfverschiöld, Carl Otto. N:o 325, Hr Appelbom, Fullm. Hr v. Francken. Suppleant: N:o 304, Frih. Fock, Alexander Georg. Öpnades jemväl Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i KiddarhusUtsk., efter N:o 325, Hr Appelbom, Fullm. Hr v. Francken, Georg Wolfgang; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 325, Hr Appelbom, Fullm. Hr v. Francken, Georg Wolfgang. Hr Frih. o.
I stället för mantalspenningar, hwarifrän RiddcrsPaper och ?ldeln, enligt privilegier aro frikallade, ar Personliga Bewill,ringen för dem och deras Tjenstefolk upförd lil 12 skill. höere, an för de andra irenne Sranden jamte Ståndspersoner med samteliga deras Tjenstehjon, hwarförc billigt och nödigt blif. wcr, om den paräknade Beivillningssumman fP ll kunna utgå, at de bland ofwanförmaldka Stand och Stater, som aro frikallade frän mantalspenningars erläggande, betala för sig, Hustru och Barn, samr Tjenstefolk, lika med Ribderskapet och Adeln. 2:0 Dek ojämna tal af skillt',gar och runstycken, som förekommer wid personliga Bewillningcns beräknande, synes wäl icke wid första påseendet bidraga til Räkenskapernas enkelhet, hwilken jag i början yrkat, men da denna afgift sammanlägges med Mantalspenningen, Lön-och Betalnings, samt Slottshjelps-afgifrerna sämre den til lVlesticinal - konsten, hwilka efter manligheten utgå, sä blifwer förhastandet följande: För Hushallerskor, Kammar-Jungfrur ock Drängar, sa wäl ri'l enjkilld uppastning, som til Äkerbrukct, hos Aseln Prester, Borgare och'Ståndspersoner, erlägges , R:d. It 8: —^ För e» Pina hos bcmälte Personer, g6: — För Söner. Magar och Drängar hos Allinogen i: 4: — Döttrar och Pigor hos dito - — Z4: — ztc> Hela allmänna Bewillnjngssumma» för 179? nkg/orde - . 42,Z2s: 2: 8. När man asdrager personliga Bemillnmgssumman ester mit sörsiag med 27,91c): 17: 7» Sä bliswer den summan som stball erhallas genom Bcwillning pa förmögenhet endast R:dal. 14,48st ZZt 1.
Hade mina motståndare åter kunnat verkligen öfvertygat mig, att jag haft orätt vid den omtvistade frågans väckande och försvarande, så skulle jag icke ett ögonblick draga i betänk, att nu erkänna ett så- ( dant, i alla händelser visserligen ganska ursäktligt, misstag. < Gr. Frölich har visat en särdeles ömtålighet för några yttranden af mig, hvarmed han påstått, alt jag haft för afsigt att upostrophera honom. Jag kan dock försäkra den Den 5 Mars f. m. gelle Grefven, att sådant icke varit egentliga ändamålet med mitt anförande. Men det torde icke rimligtvis böra tillräknas mig såsom något fel, att jag uti mitt försvar för mina af majoriteten inom TJl-.k. delade åsigter funnit mig nödsakad vidröra förhållanden, dem Hr Gr. ansett röra sin egen personlighet och dem han möjligen ännu icke funnit det vara tid att för allmänheten uppenbara. Hr Gr. hade kanske derföre förmodat, att jag skulle åsidosätta det förra, för att kunna nndvika det sednare. Men Hr Gr. torde benäget nrsägta, om äfven jag i min ordning, oaktadt den 'dåga ståndpunkt,” på hvilken jag, enligt Hr Gris anvisning, skall befinna mig, vågar hysa någon ömtålighet för personliga antydningar och anse det vara min rätt att, så vidt jag förmår, försvara mina åsigter och handlingar. Hr Gr. liar behagat uppgifva, att mitt yttrande i sisla plenum, hvarpå Hr Gr:s nu upplästa anförande skulle utgöra svar, afgjfvits i hufvudsaklig! ändamål att framställas inför allmänheten, men ej för att utreda det ifrågavar. ämnet. Jag vågar likväl göra mig förvissad, att hvar och en, sorn med någon uppmärksamhet granskar berörde yttrande, skall finna, att det verkligen handlar om sjelfva saken, ehuru reservanternas meningar i sammanhang dermed kommit att vidröras. Det torde således vara min rättighet att få anses hafva afgifvit detsamma för sakens skull, utan att i afseende på mina motiver derför vara underkastad intrånget af den utaf Hr Gr. sjelftagna myndigheten att vilja döma inom afsigternas område.