Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad det första skälet beträffar, så får jag erinra derom, att motionären vitsordat, det Nyköpings samhälle är i och för sin fattigvård betungadt och ganska väl förtjeriar alt deri understödjas; och vidkommande det sednare skälet, torde bemärkas, att R. St:r vid förra Riksdagen efterskänkte dana-arfsmede! till vida högre belopp än det ifrågavtde. Så t. ex. erhöll Carlstad till hjelp för inrättandet af ett arbetshus en mer än dubbelt så stor summa, som den nö ifrågakomne, eller 5,000 Rdr. Likaledes fick Norrtelje vid en föregrde Riksdag en summa, som öfversteg det nu ifrågasatta beloppet, till hjelp vid underhållandet af det nedlagda gevärsfaktoriets arbetares enkor och barn. Jag vågar således föreställa mig, att de nu åberopade jemte flera prtejudikater måtte, till stöd för den nu ifrågasatta dana-arfs-summans öfverlåtelse till Nyköpings stads samhälle, anses i ej ringa mån talande. Den 11 April. 233 Ifrän förra Riksdagen påminner jag mig visserligen ganska viii, huruledes på detta rum yttrades, att man antingen alltid borde efterskänka dana-arf eller oek obevekligen vindicera Statens rätt till desamma; men emot en sådan allmän regel förekomma åtskilliga, såsom mig vill synas, talande skäl. Om man nemi. vill upgifva Kronans rätt till fallande dana-arf, så upstår den frågan r hvem skola de tillfalla? Kommunerna, kan man visserligen svara; men det är icke alltid förhållandet att en kommun ens har giltiga bi 11 iglielsansprSk på ett derstädes fallet dana-arf. Det kan t. ex. inträffa, att en person, som dör uti en kommun, förvärfvat hela sin förmögenhet uti en annan. Skall då hans qvarlåtenskap tillfalla den kommun, der personen för öfrigt ej har några rätter genom sin föregide verksamhet?
Under den 11 September 1829 har Kongl. Majrt i Nåder förordnat, alt 1,200 exemplar af detta förslag jemte Högsta Domstolens deröfver afgifne utlåtande, Lag-Comiteens motiver till 5 Cap. Byggninga-Balkgn i nya Civil-Lagförslaget och Kongl.- Majrts i ämnet aflålne Nådiga Proposition skulle på allmän bekostnad tryckas, samt 5o exemplar deraf till hvarje Län afsändas, för att genom Länens Hushålls-Sällskaps försorg, der sådane finnas, och i annat fall af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande till upplyste och kunnige Landtman samt Stadsboar inom Länen utdelas; hvarjemte Kongl. Maj:t! anbefallt Hushålls-Sällskapen och, i de Län der sådane ej finnas, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att, efter noga granskning af samma förBihang till R. St. Bil. till R. St. Just. Qmbudsm, Emh, Ber. den i5 Jnn, i834- sing, med deras underdåniga utlåtanden deröfver tidigt före nästa R i isdn till Kongl. Majrt inkomma. t2TJ\0 Upplåtelse af en Örebro Slott tillhörig jordlägenhet till tomt åt cTen nya Skolhusbyggnaden i Örebro. Genom Nådigt Bref den 3i October 1829 har Kongl. Majrt bifallit, att ifrågavarande lägenhet må till det begärda ändamålet afstås, emot en årlig afgift,- såsom grundskatt derå, till Landshöfdingen i Nerikes Län af 4 tunnor Råg. 2<S.Q Sala Si Ifver-verk. Kongl. Majrt, sorn,-under den 3r October 1839, Bifallit livad Rikets Ständer rörande Sala Si ifver verks administration hemställt, har i anledning deraf anbefallt vederbörande att iakttaga hvad i afseende härå pä dem ankommer.. 2rQiO C. A. Karlbergs underdåniga ansökning, rörande nedsättning af arrendet för Kronahemmanen Hagsta, Lambarudd oell Norrby på Lofön.
OSCAR. J. F. Fåhreeus. Bilt. lili 11. St. Maj:ts Nåd. Prop. Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet ä Stockholms Slott den 30 Oktober 1856. Närvarande: / Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Gunther, Statsråden: Herr Fåhraeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou oell Almqvist. Sedan _ uppläste Departements-chefen, Herr Statsrådet Fåhraeus, till justering — _ — tvänne särskilda, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut lättade nådiga beslut uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga propositioner till Rikets Ständer i följande ämnen, nemligen: l:o om inrättandet af ett statistiskt embetsverk; Och täcktes Kongl. Majit, enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag samt befalla att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga propositioner, sådana de finnas detta protokoll bilagde, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protoeollo Carl Ekström, STOCKHOLM, tryckt hos Eric Westrell, 1856. Kongl. Maj:Is Nåd, Prop. Jt? 26. ft M 26. Ank. till Exp.-Utsk. d. 6 Dec. 1856, kl. 2 e. m. Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående utförandet af de större jernvågsanlåggningar inom riket, hvilka höra af allmänna medel bekostas; Gifven Stockholms Slolt den 28 November 1856.
Domhafvanden underskrifven saköreslängd för omförmälde Ting. Emot detta Kongl. Hofrättens Utslag är icke å någondera sidan klagan förd. 157 Genom Utslag den 22 Juni 1857 hade Östra Häradsrätt, med åberopande af Kongl. Förordningen den 4 Maj 1855, om ansvar för stöld, snatteri och rån, dömt en dräng att för första resan stöld af gods, värdt Atta Rdr 83 öre Riksmynt, böta detta belopp tredubbelt med Tjugosex Rdr 50 öre och hållas till straffarbete två månader samt tillika föreskrifvit, att böterna, om tillgång saknades till deras gäldande, skulle aftjenas med femton dagars fängelse vid vatten och bröd; hvilket straff den sakfälde, som icke förmått gälda böterna, jemväl sedermera undergått, och sedan åtal för sålunda origtigt verkstäld bötesförvandling blifvit emot tillförordnade Domhafvanden anstäldt inför Kongl. Götha Hofrätt, så har Kongl. Hofrätten uti Utslag den 28 sistlidne Mars, emot hvilket underdåniga besvär icke öro anförda, sig utlåtit, och emedan, enligt den i 20 § af åberopade Kongl. Förordning den 4 Maj 1855 stadgade grund för förvandling af böter för stöld, ifrågavarande bötesbelopp bort vid bristande tillgång lill deras gäldande aftjenas med sex dagars fängelse vid valten och bröd, samt fången således i följd af Häradsrättens ofvanomförmälda beslut fått undergå dylikt fängelse Nio dagar längre än vederbort, dömt t. f. Domhafvanden, som varit Ordförande i Häradsrätten då berörda beslut meddelades, att för den vårdslöshet vid utöfningen af Domare-embetet, han i förevarande hänseende låtit komma sig till last, jemlikt 1 Kap. 12 § Rättegångs-Balken, böta Tjugo Rdr Riksmynt, hvarförutan han förpligtades ersätta Kongl. Majit och Kronan kostnaden för fångens utspisning med vatten och bröd under Nio dagar med En Rdr 55 öre samma mynt.
Å nyo föredrogs och bifölls Statsoch BankoUtskottens den a5 sistlidne Februarii 46 Den i3 Maj-s e. m. under N:o 54 aflåtne och den 9 dennes e. m. på bordet lagde Memorial rörande tvänne summor af tillhopa 160,07g R:dr 12 sk. 5 r:st., som vid 182g års utgång blifvit af Statsverket till Banken inbetaide; samt huru, i följd af redan fattade beslut, må förhållas med de hos Banken förvarade Statens skuldförbindelser. Företogs till pröfning och lades till handlingarne Statsoch BankoUtskottens den 5 dennes under N:o 55 afgifne, och den 9 derpå följde e. m. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af väckt motion angående afgifvande af underdånig skrifvelse, att till Ständernas godkännande och fastställande måtte blifva öfverlemnadt Kongl. Maj:ts Nådiga beslut om slagskattens beräkning i myntet m. ni. Föredrogs å nyo och bifölls Statsoch BankoUtskottens den 9 dennes under N:o 58 afgifne och samma dag e. m. på bordet lagde, Memorial, rörande liqvidationen af Bankens fordringar, så väl för det 1826 lyftade SpanmålsCreditiv, som hos Allmänna Magazinslnrättningen. Å nyo föredrogs Statsoch BankoUtskottens den 9 dennes under N:o 5g afgifne och samma dag e. m. på bordet lagde Memorial, med förslag så väl till formulair för Den i3 Mars e. m. 4? de Förskrifningar, hvilka, enligt Rikets Ständers beslut, komma att af RiksgäldsContoiret utgifvas å StatsVerkets till betalning återstående Capitalskuld till Banken, som ock till uppgörande af RänteLiquiden emellan Statsverket och Banken för samma Förskrifningar. Herr von Hartmansdorff j August: Jag anhåller att Herr RiddarhusSecreteraren ville upplysa, huru de öfrige 3 Stånden afgjort detta Memorial.
Härigenom skulle påtagligen å ena sidan vinnas den för Flottans möjliga användande med fördel oumbärliga öfning för befäl och manskap, samt den nödvändiga kännedomen om fartygens; såsom krigsskepp betraktade, mer eller mindre goda egenskaper; hvarigenom åter å andra sidan följande hittills för vår flottas förkofran i tjenstbarhet varande hinder skulle upphöra, nemi.: 1:0 Att sjöofficerare, som genom enskilda uppoffungar 3i6 Den 28 Maj f. m. å främmande nationers krigsskepp och, i brist af tillfälle eller tillgångar dertill, å dels inhemska, dels utländska coopvaerdi-fartyg, ofta tjenstgörande såsom gemene man, förvärfva! den kännedom af sitt yrke, hvarförutan all theoretisk underbyggnad för en sjöofficer blir ändamålslös, återvända till sitt fädernesland, utan att sedermera blifva satta i tillfälle att utveckla dessa (ofta på deras helsås bekostnad) förvärfvade kunskaper till sitt fäderneslands nytta, emedan det icke sällan inträffar, att de i anseende till det ringa anslag, staten hittills beviljat till flottans öfning, blifva liggande på land flera år, förrän de i sin tur kunna blifva utcommenderade till sjös, och det, då de genom aflägsnandet från sitt egentliga yrke oftast icke mer äga den duglighet och n(t för saken, som vid deras hemkomst; 2:0 att manskapet, vid ett påkommande krig, för första gången kanske i deras lefnad befinna sig om bord, äro ovana vid lefnadssättet derstädes och odugliga till all tjenstgöring, hvaraf måste ovilkorligen följa, att ett skepp, utrustadt med dylik besättning, är likasom med vilja lemnadt till pris åt den förstkommande djerfva fiende; och 3:o att våra nybyggda fartyg, från dockan förlagda till brobänketi, derstädes ligga obegagnade, tilldess desamma (utan att deras egenskaper, så i ena som andra hänseendet, blifvit tillförlitligen practice utrönta) måste till dockan återföras för att repareras och slutligen nybyggas, hvilket då sker efter samma modell eller med på blotta theoden grundade förändringar, utan att man varit i tillfälle utröna, i förra fallet, de erforderliga förbättringar, och i det sednare, om förändringar äro nödvändiga.
På begge dessa åtgärder är således förlust att göra. Vill dä Banken pä något sätt begagna den tillgång hon i detta öfverhaltiga myntslag äger; så mäste hon sälja till det värde, som dessa specier verkeligen häfver, eller minst 129 sk. Aro de värde till och med 130 sk., sä är det Fullmäktiges sak att skaffa Banken detta högre belopp. Utsk:s förslag innehåller i alla fall intet annat, än att dessa specier ej må säljas under 129 sk. Då nu öfverläggningen förklarades vara fulländad, hemställde Hr Frih. o. Ordföranden, om R. o. Ad. bifölle Utsk:s hemställan i denna §. Ropades starka ja, blandade med nej. Hr Frih. o. Ordföranden förklarade, det han trott sig finna, att propos. blifvit med öfvervägande ja besvarad. Frih. Cederström begärde votering. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh.: Till den ledamot, sorn 5 H. 55 434 Den 16 December. begärde votering, får jag vördsamt hemställa, huruvida han ej derifrån skulle behaga att afstå, enär pä R. o. Ad:s bord för närvar, hvilar en fråga, af ungefär dylikt innehåll med denna, vid hvars afgörande det kommer att stå den värde ledamoten öppet att fä afgjordt, huruvida Banken skall invexla sina sedlar mot annan valuta än Svenska speeiemynt. 1 BancoUtsk:s s. k. stora financebetänk. är nemi. den ändring i Bancolagen föreslagen, att Banken skall utvexla sedlar, antingen mot Svenskt species efter 1830 års myntfot, eller också mot silfverplantsar eller utländskt silfvormynt. Dä den frågan till afgörande förekommer, står det som sagdt är Frih. öppet att fä denna sak än ytterligare discuterad och omvoterad; men att nu uppehålla tiden dermed i förväg, anser jag vara ändamålslöst. Frih. Cederstöm:
S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 7 och 10 dennes på boidet lagda Utlåtande N:o 133, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet N:o 56, angående Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om eftergift till förmån för Carlstads stadsförsamling af Kronans rätt till ett efter Närings-idkerskan Johanna Emilia Hollander fallet dana-arf, vidblef Ridderskapet och Adeln sitt vid pröfningen af Utlåtandet N:o 56 fattade beslut, och lades Utskottets nu förevarande Utlåtande till handlingarne. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 7 och 10 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 134, angående Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om eftergift till förmån för Upsala stads Borgerskaps Gubboch Enkhus-inrättning af Kronans rätt till dana-arf efter Enkan Charlotta Elisabeth Bång och Jungfru Christina Lundström, vidblef Ridderskapet och Adeln sitt vid pröfningen af Utlåtandet N:o 57 fattade beslut, och lades Utskottets nu förevarande Utlåtande till handlingarne. S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets den 10 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 136, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anslag till Auditören Georg Scheutz oell hans son Edvard Scheutz för en af dem uppfunnen maschin för uträkning och tryckning af mathematiska tabeller, S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets den 10 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 137, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet N:o 63, angående Kongl. Ma:jts Nådiga Proposition om eftergift för Notarien E. Lundblad, såsom arrendator af Strömsholms Kungs-ladugård, af halfva spanmåls-arrendet för år 1852, vidblef Ridderskapet och Adeln sitt vid pröfningen af Utlåtandet N:o B3 fattade beslut och lades Utskottets nu förevarande Utlåtande till handlingarne.
Summa 5048: 8: — Anmärkning. Pä detta förslag ttll ny Expeclance ^Skar äro inga andra uppförda än de, som förut ägt standig kön, och Utskotten witterligen icke tillika innehafwa andre tjenstcr med Lön pä Kronans Stat. I öfrigt finna Utskotten sig böra anmäla, att rilläfwemyrs en eller annan af besia Svsilor nu torde wara ledig, i hwilken händelse Lönen för densamma kan genast indragas, äfwensom att Den 5 Zebmarii. r6z vstvannämde summa kommer att ärligen minskas i män af Expeckanternes afgäng genom döden eller befordringar, men Ulstotten hafwa ej kunnat göra nägon afkortning i osman upptagne belopp fäsom helt och hällit grundadt pä de af Allmänna Magazins Dirccrionen meddelte uppgifter. Enligt Högloft. Utftorrens beftut uppgjord, bestyrker klx Olkicio k. listre!. Begärdes pä bordet. Upplästes följande: Utdrag af Protokollet, hällit uti BorgareStändets Plenum, wid Riksdagen i Stockholm den Z Februari igro. SD. Ett af Herr Directeur 8snte8kon uppläst Dictamen om widtagande af nödige anstalter till Wäxelcoursens styrande och förekommande af den stada och osäkerhet, som genom dess ostadighet och öfwerdrifna stegring, sä för Stats-Werket, som Handel och. Näringar ordsakals, blef sälom ägande ett nära sammanhang med den pä Riksens Ständers handläggning, förut beroende fräga om en allmän Finance-plan, remitteradt till Riksens Högloft. Ständers Statsoch Banco-Utstotts gemensamma ätgärd och utlåtande; hwarom de Respective Med Stäm - 164 Den 5 Zebrucrrii. Ständen skulle wördsamt cch manligen underrättas nied anmodan, atl i berörde remiss benäget instämma. Dt Lrixra. Lx ?rotocoUo lä. katerton.
Vi trodde likaledes, att en femtedel af Ridderskapet och Adeln alltid skulle komma att utgöra så stort antal, att man ej behöfde befara de bizarra sammanställningar, som inom Bänkmansafdelningarne mer än en gång nödgat tänkande Riksdagsmäns samvete alt votera på dem sjelfva, äfven fastän de på intet vis känt sig fullt skickliga, att vid de vigtiga Utskottsvalen vara Ridderskapets och Adelns deputerade. — Vårt förslag understöddes ej och förföll; det nämnes här blott för recitens fullständighet skull, 3:o Den directa valmethod af 25 Eleetorer, som finnes upptagen i det år i8a3i December månad af Ridderskapet och Adeln godkända Förslag till ny Riddarhusordning, hvars pröfning i denna del blifvit af Konungen uppskjuten. Enligt densamma skulle Ridderskapet och Adeln delas i 25, delar, som hvar och en välja en Eleetor, men utan bestämd plats för den, 3io Den 22 November f. m. sora väljesj och som härigenom ganska lätt kan, och oftast måste hända, att den föregående Afdelningen stannar med sitt val på den, som många inom den efterföljande önskat välja; alltså är föreslagit ytterligare, att LandtMarskalken hör lemna ett korrt rådrum åt hvarje Afdelning, innan upprop sker. Ehuru och på hvad sätt det nuvarande Bänkmansvalet förbytes till direct Electorsval, följer nödvändigheten att i de nuvarande 20, 22, 23, 24, 28 och 42 §§ utesluta ordet Bänkman, med hvad dermed har sammanhang. i3:cle Förändringen angår 20, 22, 23, 24, 25, 26 och 27 §§ om Electorernas valförrättning, samt deras och UtskottsLedamöternes på ett eller annat sätt upphörande befattning.
Och Abram var sex och åttatio år gammal, då Hagar födde honom Ismael. Då nu Abram nio och niotio år gammal var, syntes honom Herren, och sade till honom: Jag är Gud allsmäktig; vandra för mig och var fullkomlig. Och jag skall göra mitt förbund emellan mig och dig, och jag skall föröka dig svårliga. Och Abram föll på sitt ansigte. Och Gud talade yttermera med honom, och sade: Si, jag äret, och hafver mitt förbund med dig, och du skall varda en fader för mycket folk. Derföre skall du icke mer heta Abram, utan Abraham skall vara ditt namn; ty jag hafver gjort dig till en fader för mycket folk. Och skall göra dig ganska mycket fruktsamman, och skall göra folk af dig; skola ock Konungar komma af dig. Och jag vill göra mitt förbund emellan mig och dig, och dina säd efter dig, i deras afkommandom, att det skall vara ett evigt förbund, så att jag skall vara din Gud, och dine säds efter dig. Och skall gifva dig, och dine säd efter dig, det land, der du en främling uti äst, nemliga, det hela landet Canaan, till evig besittning; och skall vara deras Gud. Och Gud sade yttermera till Abraham: Så håll nu mitt förbund, du, och din säd efter dig, i deras afkommandom. Och detta är förbundet, som I hålla skolen, emellan mig och dig, och dina säd efter dig: Allt det mankön ibland eder är skall omskäras. Men I skolen omskära edars kötts förhud. Det samma skall vara ett tecken till förbundet emellan mig och eder. Hvart och ett piltebarn, då det är åtta dagar gammalt, skolen I omskära i edra afkommander. Sammalunda hvar och en tjenare, hemma födder eller köpter, eller eljest främmande, och icke af edro säd är. Och så skall mitt förbund vara på edro kötte, till ett evigt förbund. Och hvar något piltebarn icke varder omskoret i hans kötts förhud, hans själ skall utrotas utu hans folk, derföre att han mitt förbund icke hållit hafver. Och Gud sade åter till Abraham: Dina hustru Sarai skall du icke mer kalla Sarai, utan Sara skall vara hennes namn.
Jag anhåller, att den i 16 Cap. 2 §. af Lagoch ÉkonomiUtskottens Utlåtande N:o 4T omförmäld te fråga, rörande ersättning af allmänna medel åt Boställsinnehafvare för Skifteskostnader, måtte remitteras till Stats Utskottet. Lades på bordet. Utskottens yttrande i denna del godkändes af Piidderskapet och Adeln. Angående de anmärkningar, sorn blifvit gjorde vid 1J Capitlet 1 $; samt vid 18 Capitlet 1 Utskottens yttranden I desse delar godkändes af Ridderskapet och Adeln. 3.9 H. «3* Den 27 Augusti e. m. Angående de anmärkningarblifvit gjorde vid 18 Capitlet g och i3 $!§. Herr Danckwardt: Uti denna vigtiga principfråga hafva Utskotten förblifvit vid deras förra tanka, att taxeringen borde anses för en preliminär fråga, som skulle vara orubbeligt fastställd, innan skifteSläg-gningeii verkställes. Jag anhåller, att få utvecklade skäl, som föranledt till ett motsatt stadgande i SkiftesFörfattningen. De äro följande. Sjelfva taxeringen är i sig sjelf en ganska svår och granlaga åtgärd; och då flere hundrade serskildta ägoskiften skola det ena efter det andra graderas och sättas i ett rätt och jemförlrgt förhållande till hvarandra, är det svårt, om icke omöjligt, att med hästa vilja och förmåga undvika misstag. Det är icke för delägarne möjligt, efter hvad man kan finna, och kloka Landtmätare också för mig uppgifvit, att rätt bedomina, om ägograderingen är i alla delar rättvis, eller skäl finnas till missnöje dermed, innan skiftena blifvit utlagde, och delägarne då äro i tillfälle att jemnföra deras nja lott med dem, de förut haft. Dittills sakna de således i allmänhet skäl, att mot taxeringen göra anmärkningar. Märka de efter planläggningen sig vara lidande, har det tillkommit afgraderingen, tj missräkningar, som kunna inträffa vid Landtmätarens delning af ägorne, förekomma sällan och äro snart rättade; hufvudfelet måste sökas i taxerings-åtgärden.
St:r anmälas och serskildt anslag till reclamenternes förnöjande dervid begäras, eller ock att med berörde summa genast på en gång godtgöra fordringen , hvilken senare utväg äfven tillstyrktes såsom den rälta och lindrigaste. Betänka n Jen, !\T:o 327. 27 Med hufvudsaklig! gillande af dessa skäl liar K. M:t derefter förordnat, att Amerikanska Medborgarnes förberörde fordringsanspråk skulle utan afvaktan af R. St:rs sammankomst godtgöras, oell sedan Ombudet, Hr J. Connel, uttryckligen förklarat, det han icke kunde ingå på mottagandet af nyssberörde summa och att den yttersta nedsättning han kunde medgifva vore ersättningens bestämmande till 60,000 R:dr H. B:co i vexlar att betalas inom 3:ne månader, har K. M:t genom högstberörde Nåd. Skrifvelse d. 21 Julii 1825 anbefallt StatsContoiret utgifva sistnämnde belopp samt derefter under d. 5 Julii 1827 anvisat ersättningen till StatsVerket, beräknad efter d. 19 Julii i8a5 gällande kurs, å det mindre Creditivet med 102,5oo R:dr B:co. Efter att sålunda hafva redogjort för tillkomsten, behandlingen och slutliga afgörandet af denna ersättningsfråga, får Utskottet upplysningsvis ytterligare meddela att Hr Joli. Connel funnits vara behörigen befullsnägtigad att, å de fordringsägande Amerikanske medLorgarnes vägnar afsluta denna liqvidation och att hau vid medlens emottagande, afgifvit vederbörligt, Svenska Kronan från allt vidare kraf i berörde hänseende tryggande qvittance, äfvensom att NordAmerikanske medborgares hos flere andra Europeiska Stater väckte ersättningsfrågor blifvit af deras Regering understödde och att en del deraf redan godtgjorts samt andre äro under afslutande. Beträffande den å Mindre Creditivet verkställda disposition, sorn i Utskottets tanka utgör enda före - 28 Stats-Utskottets målet för dess yttrande i denna liqvid!
Naturen hade iklädt sig helgdagsskrud, ty från den högblå himlen strå- lade solen så blid och varm, som den icke gjort på flere dagar, färgläggande och förskönande allt med sitt skimmer. r En högtidsdag var det ock för Träskända egendom, hvars gröna ängar, välskötta åkrar och namnkunniga park jag på afstånd kunde skymta vid krökningen af vägen, och dit jag om en stund skulle hinna fram, kommen ifrån Finlands täcka hufvudstad Helsingfors. Två otåliga timmar hade jag tillbringat på en dammig landsväg, men — målet var värdt att eftersträfvas. Där låg den vackra nejden som en ljuflig oas för mina tjusta blickar. Grupper af sällsynta träd med yppig, svällande grönska syntes i den med omsorg ocb smak vårdade parken. Hundraåriga lindar utsträckte sina yfviga grenar, erbjudande skugga och svalka. Majestätiska ekar med allvarlig grönska och vackra bladformer — mjuka, fina askar, liknande stora gröna pudervippor — silfverpilen, vacker i sin ljusgråa samHELLBERG. Allm. Telef. Utg^ifningstid: hvarje helgfri fredag. Lösnummerpris: 15 öre. (vid Buktr.-Aktitb. kompletteringar). - r a d. Karamzine. metsdräkt, men tillika med en vemodig prägel, påminnande om en ung, vacker brud, som, iklädd resdräkten, står färdig att säga farväl — höga, pyramidform iga granar, hemtade från Sibiriens skogar och här omplanterade, stodo med ljusgröna gräsmattor och praktfulla blomsteranläggningar mellan sina högresta stammar — allt belyst af en sol, som i dag frikostigt gaf igen, hvad den förut njuggt undanhållit. På denna dag fyllde ställets herskarinna åttiotre år. I dag stod hennes hus gästfritt öppet för vän och främling. I dag ville hon se sina underhafvande omkring sig.