Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stafä-Utskotteis Betänkdnden} äfven tillägges en mot tidens varupris^närmaré »varande aflöning, har Stats - Utskottet ansett skäligt tillstyrka, att Vermlands Fält - JägareRegementes Corporaler, Trnmslagare och Manskap, som nu aflönas med en Summa i ett för allt af 3,732 R:dr om året, måtte erhålla en tillökning i aflöningen till 33j:dels procent, som bestego till 1244 R:dr och hvilket belopp alltså å Staten under Tredje Hufvud - Tiruln nu skulle uppföras; Hvilket dock vördsamligen ofverlemnas till Riksens Höglofb Ständers b«- pröfyande. Stockholm den 1 Maj 1818; N:r sool Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts utlåtande öfver gjorde Motioner, angående ytterligare Lönförhöjning för Militaire-Staterne. ^T*ill Stats-Utskottets utlåtande har Höglo®.'
S. D. Föredrogs å nyo Banko Utskottets i anledning *f gjorda anmärkningar vid dess den 26 sisth Martii aflåtne Betänkande, angående specificerade förteckningars insändande olver Assignatiorier sorn på Banken utfärdas, under dea 6 dennes ineddelta på bordet hvilande förnyade utlåtande; och fann Bonde-Ståndet för godt, att, med frånträdande af dess den 7 sisth April till Banko-Utskottets första Betänkande lemnade bifall till alla delar gilla och antaga hvad Utskottet uti dess senare, nu förevarande utlåtande tillstyrkt och hemställt. Den 13 Maji. Från Höglojl. Ridder skap et och Adeln. S. D. Föredrogos å nyo och gillades fölr 1 Prot. Utdr. d. 13 Maji 1818. 413 jande från nedannämde Utskott inkomne samt den 8 och 9 dennes på bordet lagde Betänkanden: Fran Stats-Utskgtteti Af den 1 ista dennes: 1. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådig’a proposition om Stats-Vérkets tillstånd och behof, uti hvad som röret Riks-Statens tredje liufvudtitel. 2. Angående Rådmannen Landgrens motion, om utbyte af en del utaf den Krono-Bränneriet på Ladugårdslandet tillhörige tomt. 3. Angående Herr Estenberg, Pehr, mo; tion, att öfverlåta Ladugårdslands Krono-Bränneri till Casern för Andra Gardes Regementet. 4. Angående Båtsmans-Indelningen i Blekinge. Frän Statssamt Allmänna Besvärs■ och EkonomiUtskotten:
Sedan en upplyst granskning af den nu framlagda samlingen af femårsberättelser gifvit tillräcklig ledning för omdömet om önskvärda förändringar i deras framtida uppställning, och i den mån, bland annat genom utbildad kommunalstyrelse, lättnad för upplysningar kan vinnas, samt derest Eders Kongl. Majit, jemte definitiv fastställelse af formulär för dessa berättelser, äfven skulle täckas anbefalla utdelning af ett tillräckligt antal formulärblanketter för årligt insamlande af alla dertill egnade uppgifter, bör på denna väg utan tvifvel kunna beredas tillgång på fullständiga och tillförlitliga statistiska uppgifter af vida större omfattning och högre värde än nu kunnat ernås, och ett sammandrag, åt hvars utarbetande då jemväl bör kunna offras mera tid, i följd deraf blifva ojemförligt mer upplysande än detta första försök. Den anbefallda formen för femårsberättelsernes "uppställning torde ock utgöra lämpligaste ordningen att lemna öfversigt öfver deras hufvudsakliga statistiska innehåll, hvadan alltså sammandraget är affattadt i samma sex hufvudafdelningar som berättelserne. 1. Administrativ indelning och naturbeskaffenhet i allmänhet. I detta hänseende har under femårsperioden ingen förändring ägt rum i de särskilda länens ömsesidiga gränser. Förändringar i den administrativa indelningen inom länen äro i allmänhet omförmälde uti de särskilda berättelserna, och torde, med förbigående af hithörande detaljer, som dessutom till en del fullständigare ingå i andra officiela redogörelser, vara tillräckligt att här blott anföra, det vid 1860 års utgång i riket funnos: 81) städer, 20 köpingar, 320 tingslag, 102 domsagor, 502 länsinansdistrikter och 112 fögderier. Af städerna hade 86 egen jurisdiktion och 35 äro uppgifne såsom stapelstäder. Sedan jag uti Statistiska Central-Byråns underdåniga Berättelse för åren 1851—1855 — A) Befolknings-Statistik, Ny följd. I. 2, — sökt att, så vidt då tillgängliga upplysningar det medgåfvo, utreda oregelbundenheterna uti rikets administrativa indelning, med afseende på det oundgängliga behofvet för de flesta statistiska undersökningar att härom ega tillförlitlig kännedom, hafva Eders Kongl.
Af innehåll, att tryckningen af Landshöfding garnes Berättelser, rörande årsväxten, endast borde verkställas i form af Tabeller, på samma sätt, som de Sammandrag af Yexelslulen ,å Stockholms Beurs, hvilka åtfölja allmänna TidXii u gar ne. Af den g Februarii: Dels om Remiss till Statsoch BnncoUtskotten af frågan om medel och utvägar till ombyggRidd. o. Ad Prof. IV. B.I Äfd l'7> l8- 130 Den 2 Martti. nacl och vidmakthållande af Hjelmare Slussverk, dels angående bifall till ExpeditionsUtskottets Memorial.af den 2 Februarii, om medel att befordra större afsättning och gagn utaf Bihanget till RiksStåndens Protocoll. Af samma dag: Innehållande Bifall till följande från nedannämnde Utskott inkomne Betänkanden, nemi. Från BancoUtskottet: i:o Rörande antalet af Ledamöter vid årliga Revisionerne af Riksens Ständers BancoBiscontVerk. 2:0 Om präglande af en Medaille till åminnelse af den år 1817 firade ReformationsHögtid. Frän Lagutskottetj rörande: 1:0 Åtgärders vidtagande till SjöLagens öfverseende. 2:0 Riksdagsmäns rättighet, att utan annan än den vid Riksdagen företedda Fullmagt, derunder bevaka Enskildes Mål, m. m. 3:o Åtskillige omständigheter vid Utmätningsmål. 4:o Antalet af Nämndemän till Domhafvandens biträde vid MilitiaeBoställs Syner. 5:o Förhöjning i Böterne för Part eller Vittne, Den 2 Martil. igl som ifrån Inställelse vid UnderDomstol förfallolöst uteblifver. 6:0 Cancellieafgift för Ansökningsoch Besvärs-skrifter i enskildta Mål. 7:0 Stemningars och Communicationers verkställande af KronoBetjente eller Nämndeman, utan medföljande Vittne. 3:o Föreslagne ändringar uti Lagens stadgande om Testamenten. ■ ; V y. o Förslag till ändring i Författningarne om 3restval.
Hufvudsakligen bibehållen. Föreskriften att Beredntscomitds sammanträden höra regleras, med afseende på skattskrifvarens skyldighet att der tillstädesvara, har man uteslutit, emedan det uti § g4 är sagdt, att lian skall föra prot. inom comitcen, hvaraf endast sussecciva sammanträder) blifva en följd. § 80, Art. X. §• 5a. Alt uti de kungörelser, hvarom här är fråga, intaga ”bestämda föreskrifter”, så väl för eomiteerna, som de skattskyldige, utan att antyda hvilka, måste utsätta Konungens Befhtde för möjliga anmärkningar, eller ock föranleda till att intaga i kungörelserna största delen af Bevillnts-stadgan. Man har derföre, uti den nya redaetionen af denna §, begagnat termen — ”nödiga föreskrifter,” rörtde uppgifterna till comitcen, och i öfrigt ansett sjelfva Beviilnrsstadgan böra lända så väl comiterade som de skattskyldige till efterrättelse. Af sistnämnda skäl har man äfven här uteslutit sednare mom. af § 5ä Bevillnts-förordn.; dess innehåll är dessutom intaget uti § 46, Art. E11 författning, såsom denna, bör minst sakna egenskapen alt lör allmänheten vara lättfattlig, således kort och bestämd. Man har derföre i detta project ansett sig böra utesluta, hvad som uti i835 års Bevillntsstadga linnes på flera ställen åter upprepadt och rent af öfverflödigt. § 81, Art. X. § 53. Bibehållen. Art. X, § 82. J 54. Hufvudsakligen bibehållen. Den förändrade redaction, man gifvit denna §, afser mer bestämdhet och fullständighet, synnerligast till förekommande deraf, att jemnvigten emellan de 2tnc cathegorier, hvaraf comitecns valde ledamöter lie - io8 Den i Februari. stå, icke ina störas af godtycket, — en möjlighet, hvilken § 54 Bevillnrs-forordn. öppnat, i strid med sin ande-mening. Se Art. X, § 83. § 55.
Men om ifrågavarande förslag tillämpas endast i afseende å sådana, såsom utelöpande bokförda sedlar, örn hvilka det med nära nog fullkomlig visshet kan antagas alt desamma till största delen gått förlorade, så alt blott ett obetydligt belopp deraf kan komma alt till inlösen i Banken företes, anser Utskottet åtgärden hafva så mycket mera skäl för sig, som sedelstocken, enär i densamma inberäknas jemväl 4 Banko-Utskoltets Ullålande JW 18. de förkomna och icke vidare befintliga sedlarne, följaktligen i sjelfva verket nu är mindre, än den enligt Rikets Ständers beslut får vara; hvadan ock dessa sedlars afförande från sedelskulden och en deremot svarande summas utgifvande i rörelsen innefattar det rätta medlet att återbringa sedelstocken till det förhållande, som af Rikets Ständer är vordet bestämdt. Då, på sätt i det föregående blifvit upplyst, Bankens sedlar å 16 sk. och derunder få i Kronans upphörd emottagas intill slutet af år 1864, och det såsom utelöpande bokförda beloppet af dylika sedlar den 31 December 1856 utgjorde 567,618 R:dr 12 sk., torde tiden ännu icke vara inne för att inom linien föra nyssberörde sedlar; hvaremot någon betänklighet desto mindre synes nu böra möta för en sådan åtgärds vidtagande med transport-sedlarne samt sedlarne å 3 och 2 R:dr på dubbla och enkla blad, som dessa allt sedan år 1849 icke emottagits i Krono-uppbörden och under sistlidne år af dem icke mera än tillsammans 1,030 R:dr af Ranken infriats, hvarföre det kan tagas för gifvet, att endast ett jemförelsevis ringa belopp af dessa sedlar ännu finnes i rörelsen och kan komma att til! Ranken ingå.
Egentligen har jag ända sedan min barndom gått och sökt efter detta enda: en laglös menniska – en för hvilken konventionalismen endast är en sällskapsdrägt, som han bär med ledighet, men som han också kan kasta af, när han vill känna sig fri. Åh, jag hatar konventionalismen! Hvarför har jag aldrig fått träffa på en riktigt varmblodig, sjelfmedveten laglöshet? Hvarför alltid denna inskränkta, afskyvärda kälkborgerlighet? Hörby d. 12 Okt. 86. I går fick jag anmodan från Anna Seth om jag ville betala en krona som årsafgift till Karlsborgsföreningen. Jag svarade på ett visitkort: ”Fru Victoria Benedictson utträder härmed ur Karlsborgsföreningen. Jag skref på, dertill tvingad af min man, och så länge han betalade afgiften qvarstod jag, ehuru ogerna. Nu, då han vägrar att göra detta och jag genom eget arbete måste bestrida mina utgifter, nu är jag också fri att följa min öfvertygelse, derför utträder jag. Det är mig ett nöje att få göra det.”47 Hörby d. 15 Okt. 86. Tjo, gamla grolle, ett snärtrapp till! Jag och mina kryckor voro i dag afritade i Budkafveln no. 42. Kryckorna äro ju särdeles tacksamma motiv för [en] sådan som Budkaflen.48 Stockholm d. 5 Okt. 86. Herr Axel Lundegårdh, ert bref förvånade mig ej. Jag hade hört så mycket om svårigheter en svensk författare har att strida mot. Då jag utan egen förskyllan eller värdighet är satt i stånd att hjelpa er och genom er herr Hansson kan detta för mig ej vara annat än en glädje. Men ingen borgen vill jag ta emot. Min far har naturligtvis tagit löfte af mig att ej sätta borgen, alltså indirekt, att ej låna ut mot borgen. Som jag dessutom åt dessa hrr. ingenting lånar, har jag ingenting med dem att göra i denna saken. Också revers är ju lyx. Affären är dock på god tro. Vill ni nu för säkerhets skull till Göteborg skicka noggrann adress sänder jag derifrån 1,000 kr. Senast måndag. Högaktningsfullt Klas Fåhræus Adr. E. Herr Axel Lundegård, det
Majit göras om nådig Proposition lill Rikets Ständer om anvisande al tvänne löner, hvardera å 500 R:dr, den ena att hel och hållen tillfalla en i Jerfsö stationerad djurläkare, den andra att lika fördelas mellan två sådana läkare med stationer i Hudiksvall och Söderhamn, och Kongl. Majits bemälde Befallningshafvande, på hvars hos Sundhels-kollegium i början af sistlidet år gjorda anmälan om behofvet af biträdande djurläkare inom Helsingland, i anledning af den bland hästkrealuren derstädes då gängse springorms-sjukdomen, en sådan läkare blifvit utaf Kollegium, enligt nådig befallning, förordnad, hvilken ännu forlfore att der tjenstgöra, med vitsordande af särskild djurläkares behöflighet inom provinsen samt med upplysning, hurusom det tillförordnade biträdet genom uppburen reseoch traktamenls-ersättning förorsakat det allmänna vida större kostnad för året, än om en djurläkare med lön af 500 Ridr varit för orten på stat uppförd, i underdånighet förordat Hushållnings-sällskapets framställning på det sätt att endast anslag åt en dylik läkare för Helsingland mätte begäras, hade Sundhets-kollegium i afgifvet underdånigt utlåtande yttrat, att, då lid efter annan särskilda framställningar om behofvet af ytterligare 140 Stats-Utskottets Vflätande N:o 139. djurläkares anställande blifvit hos Kollegium gjorda af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande icke blott i Gefleborgs län, utan äfven i Wester-Norrlands, Jemtlands och Westerbottens län, och då inom dessa län en djurläkare icke förmådde, såsom vederborde, bestrida den honom åliggande sjukvård, helst en resa till de aflägsnare trakterna af bans tjenstedistrikt kunde erfordra veckor, under hvilken tid ingen djurläkarevård funnes att tillgå, Kollegium ansåge sig böra i underdånighet hemställa, att medel måtte anvisas till lön, å 500 R:dr, åt en ny djurläkare inom hvarldera af nämnda län, hvilken borde stationeras, der Kongl.
I^1»j:t nu, »tt det L fjerde Ilusvud-liteln ujijiford» ärlig» tdr8l»g8»n8l»g »s 126,077 R:dr till tur»gering »k v»rsv»de 6»v»lleriet8 neli ^rtillerieta Ii»8t»r ni» söiliöj»8 nied 5,000: I7j>jiä de 8li»1, 8om i Iiilögade RrotoeoII omsörm»I»8, 5öre8lär kongl. O»»sdef. d. Krig8-kxpeditionen8 8t»t tilllrörande oell vid 8i8t» 8t»t8regleringen tor K»ndtsör8v»r8-I1ej>»rtementet8 LgneeliiKxjiedition npjisord» 377 tunnor 8si»nmäl under lönerne, 105 tunnor lilikvit, i följd »k kongl. R:dr, nu v»rd» frän kjerde till kemte Ilusvnd-liteln ö5verll^tt»de; livsremot de 1>ittil>8 under lienämning: Odr/rs! krän 8jette Hukvud-liteln till nedanngmnde Regementen utgäende »N8l»g för jordsorlu8ter genom Oötli» L»u»1-»nlgggning: till kor8t» Kis-Orengdier-Regementet 245: 14. — „ ^ndr» O:o O:o Oenoin de886 lörändringar tillkommer ^tteiligare 2,063: 41. 2. k varefter kel» tillökningen i 4:de Kongl.
Direktionen icke begagna den erhållna förstärkningen. likväl, efter hvad bemälde Direktion den 12 Augusti samma är 57. Län mol pant af guld och silfver äro och belopp, nemligen: sednare balfåret 1851 3,731 lån på hela året 1852 7,993 » » förra halfårel 1853 4,018 » » utgifna till följande antal Silfver. 161,972: 331,730 167,723 661,425 tillsammans 15,742 lån på Inbetalningarne på ifrågavarande lån, deruti inberäknade de lån, hvilka genom omsättningar och panternas försäljning å auktion blifvit liqviderade, hafva utgjort: sednare halfåret 1851 173,930: hela året 1852 329,348: förra halfåret 1853 161,202: S:gr B:ko R:dr 664,480 När härifrån afdrages den utgifna Iånesumman visar det sig, att inbetalningarne öfverstigit utlåningen med 661,425 3,055: §. 58. Lån på jern, hoppar och andru väg för da anta! och belopp, som följer: hafva utgått till Belåning af Jern, Hoppar och atidra effekter. sednare hal fåret 1851 121 lån på 952,325: hela året 1852 1,892,550: förra halfåret 1853 69 » . 508,790: tillsammans 453 lån på 3,353,665: 40 De verkstälda inbetalningarna hafva utgjort: sednare halfåret 1851 996,958: 52. På Tackjern har under nu ifrågavarande lid något lån icke utgått. §. 60. o Lån på äldre A Lånen pä äldre Läne-Banko-Obligationer har influtit: Utlåning mot
Dessutom kunde den omständigheten anses hafva härtill i väsendtlig mån bidragit, att, i följd af bevärings-stvrkans tillökning i jemnbredd med den tilltagande folkmängden, manskapet måst, i anseende till otillräckligheten af det befintliga antalet af 20,235 munderingar, vapenöfvas i 2:ne afdelningar, hvilket föranledt dubbel slitning af en del munderingar. Till betäckande af den brist, omkring 10,000 R:dr, i tillgångarne för de gamla munderingarnes underhållande, hade den utväg vidtagits, att kompletteringar af indelta arméens utrednings-persedlar och kapotter blifvit eftersatta, och derför afsedda medel för ifrågavarande behof använda. Att emellertid den af Kongl. Majit för bevärings-persedlarnes underhåll nödiga ansedda summa af 84,000 R:dr erfordrades, visade sig deraf, att kompletteringarne, i saknad af tillräckliga medel, måst inskränkas hufvudsakligen till ersättande af de persedlar, som funnits alldeles förslitne, i följd hvaraf antalet af sådane munderingar med hvarje år ökats samt större delen af desamma för närvarande funnes i det skick, att de borde kasseras. Kompletteringarne måste derföre hädanefter ske i större skala, så framt ej hela omgången munderingar innan kort skulle blifva oanvändbar. Då nu underhållet af beväringsmanskapets 20,235 munderingar endast, på sätt som skett, under den sednare tiden årligen medtagit en summa af 66,700: slitnings-ersättningen för skjortor, strumpor och skor deri inbegripen, samt till ny anskaffning af 1000 munderingar ett belopp af 15,500 R:dr erfordrades, visade sig deraf, att för de utöfver nämnde 66,700 R:dr nu ifrågaställde 17,300: hvilka summor, tillhopalagde, utgöra 84,000: föga mer än 1000 munderingar, eller blott ungefär hälften af det antal, som borde ärligen med nytt ersättas, kunde erhållas, och att således hvad utöfver det af ordinarie
Utskottet anser ock, att icke blott besparing i både tillverkningsoch transport-kostnad, utan ock beqvämlighet vid begagnandet skulle uppkomma genom införandet af beläggnings-stämplar af ungefärligen samma beskaffenhet, som de engelska; och Utskottet har derför funnit sig böra hemställa: alt Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes taga under nådigt öfvervägande om och hvilka föräudringar i afseende på beläggnings-stämplarnes storlek och utseende må finnas af behofvet påkallade, samt, derest förändring af stämplarne i ett eller annat hänseende anses böra ega rum, låta tillverka sådane stämplar af den storlek, det utseende och den beskaffenhet i öfrigt, som Kongl. Majit kan finna för godt i nåder bestämma, äfvensom meddela de närmare föreskrifter, som Bill. till B. St. U Haft. 2 10 BeviUnings-Utshotlets Betänkande M 22. i fråga om dylika stämplars anbringande å handlingar samt sättet för deras makulerande m. m. må finnas af behofvet påkallade. § 3- Uti denna §, som motsvarar 5 § (pag14—21) af nu gällande stämpelpappers-författning, finnas intagne de stadganden, hvilka angå stämpel ä fullmakter, konstitutorialer, förordnanden och afsked, som af Kongl. Maj:t utfärdas. För att rätt kunna uppfatta grunden för och beskaffenheten af de ändringar uti de i detta hänseende nu gällande stadganden, som Utskottet funnit erforderlige. torde vara nödigt i minnet återkalla, alt den under benämning kansligebiihr från äldre tider bestämda lösen för de från Kongl. Maj:ts Kansli utgående expeditioner, äfvensom de s. k. sigill-penningarne ända till och med år 1834 fördelades emellan de derstädes anställde tjenstemän och betjente samt utgjorde en icke obetydlig del af deras aflönings-förmåner. Sedan likväl Kongl. Majit, för till vägabringande af en ändamålsenlig löne-reglering inom Kongl.
St. härvid jemväl framföra den underdåniga anhållan, att Embetsoch Tjenstemännen vid f. d. Allmänna Magazins-Inrättningen, som på Indragnings-stat blifva öfverflyttade, varda, så vidt sig göra låter, använde till sådana ledigblifvande tjenster, hvartill de kunna finnas skicklige. 23 Exp.-Utsk. Förslag till und. Skrifv. IV:o 299. 6:0 Lönetillökning för Kammarskrifvaren Westman, intill dess lian till förbättrade lönevilkor kan förhjelpäs R:dr 100. '7:0 De vid Lnndtmäteri-Staten till indragning ställda Löner för en Öfver-Inäpector, en Ingenieur, en Inspector öfver mått, mål och vigt, samt fem Tredje Landtmätare i Landsorterna, tills. 2,329: 14- IQ8:0 Ersättning till Bergmästaren Jacobsson för förlorade inkomster, genom nedläggande af Ädelforss Guldverk, . „ . R:dr 5o. ■g:0 Pension för f. d. Lnnds-Kamereraren, Assessoren C. M. Wahlström R:dr 3oo. 10:0 Som R. St. funnit olämpligheten af en sådan löneinkomst, som den Landshöfdingen i Kronobergs Län ännu uppbär i dagsverks-skyldigheten till Kronobergs Kungsgård af vissa inhyses-och backstugu-hjon inom Länet, hvilken dagsverksskyldighet, okänd i Rikets alla öfriga Län, äfven inom nyssnämnda Län nu mera endast utgöres af fofftiga , ålderstigna och Bräckliga persöner,1 hvilka ej åtnjuta någon förmon, motsvarande den bevillniiigs-afkortning, sorn kominer de inhyseshjon till godo, hvilka erlägga Mantalspenningar, och Bevillning efter i:sta Artikeln; hafva R. St. derföre ansett berörde dagsverks-skyldighet till Kronobergs Kungsgård, såsom till sin beskaffenhet obillig, helt och hållet böra upphöra , samt Landshöfdingen i Kronobergs Exp.-Utsk. Förslag lill und. Skrifv.
Sedan Eders Kongl. Majit, genom Nådigt beslut den 17 sistlidne September, förordnat, det Utrednings-förrådet i Christianstad nu kommer att upplösas, återstå endast tvänne sådana förråd, nemligen i Stockholm och Götheborg, der på hvartdera stället finnas: en Intendent, en Förrådsförvaliare och en Vaktmästare, samt vid Stockholms förråd dessutom en Förrådsskrifvare, hvilka, såsom för göromåleti behöflige, fortfarande måste bibehållas. 62 Bil. M 5 till Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. JYi 1, om Statsverket 1836. Vid Utrednings-förrådet i Götheborg blifva, enligt hvad Krigs-Kollegium upplyst, göromålen framdeles ökade, dels i följd af förrådets i Christianstad upplösning, dä en del derstädes hittills förvarad materiel är afsedd alt till förrådet i Götheborg förflyttas; dels deraf att leverering af varor och persedlar för Arméens behof skulle till detta förråd framdeles ega rum i vidsträcktare mån än hittills varit fallet. [ afseende åter å Stockholms Utredningsförråd har af kollegium blifvit anfördt: att derstädes förvaras största och hufvudsakligaste delen af Arméens och Bevärings-manskapets materiel, Reserv-förrådets tillgångar samt den vida öfvervägande delen af Arméens sjuk vårds—attiralj; att denna sistnämnda attiralj, genom de dertill anvisade medlen, under sednare åren vunnit betydlig tilivext; att vid ifrågavarande förråd, som står under närmaste tillsyn af Kollegium, måste fortfarande emottagas och besigtigas de väsendtligaste och största leveranser för Arméen, hvilket fordrar en synnerlig vana vid effekternas bedömande, helst emottagningen ofta måste ega rum samtidigt med de ifrån detta förråd, i vida större mängd än från Götheborgs förråd, skeende afsändningar till Regementen och Korpser; att förlust genom nyssnämnde förhållande lätteligen kan tillskyndas Förrådsförvaltare!), sorn enligt Kongl.
Dispositioner, måste vara bevakade och till finnandes, borde lemna Häradsliöfdingarné uppgift å de Egendomar, som, under den af sådane Författningar föranledde inskränktare dispositionsrätt, innehafvas; och om Häradshöfdingarne derjemte tillförbindas» att, i afseende på alla de Fastigheter, som med full och oinskränkt dispositionsrätt innehafvas, derå upprätta Förteckningar, som upptogo egarnes namn, vöre upplysning deraf vid skeende Intecknings-ansökningar lätt inhemtad, och de misstag man i detta afseende velat afböja, antingen förekomne, eller ock, om de begingos, ledande till bestämd ansvarsoch ersättningsskyldighet för Domare* Ytterligare har Herr Ehrenborg ansett Utskottet, af Riks» dagsFullmägtigen Ruthbergs Förslag, att ingen slags rätt till Fastighet i följd af Skuldfordran, utom på grund af Inteckning, skulle ega rum, hafva egt anledning, att yttra sig angående 2:ne slags förmånsrätter, hvilka, ehuru ej bestämde i 17 Cap. HandelsBalk., hvilket, både efter Rubriken och _ Z.rtg Vtskottttt Betfakwitn. 1241 och InteckningsLagens föranledande, bor» de utgöra enda och rätta grunden för Bor» genärs företräde, likväl äro stadgade, deri ena genom beskrifveil Lag, och den andra genom antagen och jemn väl i Konungens Högsta Domstol följd praxis, nemligen, dels den förmånsrätt som säljare af fast Egendom, enligt ti Cap. 2 §. JordaBalk» i samma Fastighet eger för köpeskillingen, ända till dess Laga Stånd åkommer köpet, och således framför den nya egarens Bor» genärer, hvilka, sedan hall å Fastigheten er» hållit första uppbudet, låta sin rätt deruti inteckna, dels den förmånsrätt, som då Fast Egendom blifvit i mät tagen, blifvit tillagd dem, för hvilkas fordringar utmät* ningen skett, framföre sedermera beviljade Inteckningar, på den grund, att egandé rätten till Egendomen ansetts hafva genom förstnämnde åtgärd öfvergått från Gähle» närén till dess Borgenärer.