Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lagerbjelke, att, då 33 § i Ridd.Ordn. bland annat stadgar, att, vid val af Suppleanter, de flesta rösterna skola bestämma den ordning, hvarefter Suppleanterna böra i de ordinarie ledamöternas ställe ingå, det icke torde blifva möjligt alt pä förhand bestämma, att den inträdande Suppleanten besitter de serskilda egenskaper eller befinner sig inom samma kategori, som den afgångne ledamoten, så vida denne varit ämnad antingen till Ordhde, eller att uti Revisionen representera något för Staten vigtigt specielt yrke, hvilket, bland de andra Ståndens Revisorer, icke har någon representant; och emedan utan i laga ordning tillkommen ändring i ofvannämnde §, af Ridd.- Ordn. jemförd med den 35:te, R. o. Ad. icke lärer knnna besluta att anställa val serskildt till Suppleant för Ordfiden i StatsRevisionerna, ej heller till serskilde Suppleanter för vissa ordinarie ledamöter, förmenar Utsk. för sin del, att vid sådant förhållande, Ridd.- Direkt. bäst torde vara i tillfälle att, vid den eller de ledigheter inom SlatsRevisionerna af ordinarie ledamöter, som mellan riksdagarna sig yppar, bedöma hvilka personer lämpligast böra ersätta den afgångnes plats; och anser Utsk. för den skull alt, på sätt hitintills utan anledn. till anmärkn. egt rum, och hvarom ett stadgande finnes infördt i 5 § af den för Ridd.Direkt, gällande Instruktion, Direkt, bör fortfarande bibehålla updraget alt förrätta de ifrägavande Suppleanlsvalen; på hvilka skäl Utsk. afstyrker det af Hr Aminoff framställda förslag; hvilket dock till R. o. Ad:s egen ompröfning vördsamt öf verlemnas. Stockholm d. 13 Maj 1851 På Ridd.Utsk:s vägnar: Ludvig von Stedingk. JV. F. Dalman. V ö rd s a m t Memorial!
Ja – hon snyftar och är alldeles utom sig. Bark (vänder tvärt om). Då är det bäst låta henne vara. Nej tack, tårar – jag är för god, ser du. Jag har aldrig kunnat se ett fruntimmer gråta. Och så har jag brådtom Fru Bark. Men hon skulle nog lugna sig om du kom in till henne Bark. Nej, säger jag! Jag vill inte se henne gråta – Wilhelm är en lymmel Fru Bark. Lille Ville är också här. Bark (vekt). Ah! är pojken också med! Fru Bark. Skall jag ropa ut honom? (Går mot dörren.) Bark. Nej – jag har inte tid. Har han vuxit mycket? – Jag har inte tid, säger jag. Jag lofvade Borg komma med pengarna strax på morgonen. Kommer jag inte, ställer den skojarn till spektakel Fru Bark (med ångest). Pontus lille – tänk på barnen – skola vi beröfva dem det sista – och lemna dem bara fattigdom i arf ? Bark (uppbrusande). Seså – börjas det nu igen? Ha vi inte talt ut om den saken i natt? Jag skall säga dig en sak, min kära hustru – jag är en god man – det skall ingen kunna neka – men min godhet har en gräns – och jag är häftig – reta mig därför inte! Tag ögonblickligen hit hvad jag begärt – jag är ledsen att nödgas använda maktspråk – men du tvingar mig till det med din envishet – Fru Bark (sjunker ned i en stol, maktlös). Gör med mig, hvad du vill! Jag har inte dessa pengar längre. Jag har gifvit bort dem. Bark (störtar emot henne). Gifvit bort dem! Har du då blifvit spritt galen? Gifvit bort mina pengar! Fru Bark. Inte dina – mina. Bark. Mina pengar, säger jag! Du är min hustru, och alt hvad du har är mitt. Hvar har du gjort af pengarna – svara? Fru Bark (fattande sig, starkt). Jag har gifvit mina pengar till Berta genom ett lagligt gåfvobref, bevittnadt af kamrer Lundberg. Bark. Till Berta. Åh, den Berta – hon skall få med mig att göra. (Knyter hotande handen.)
Preste-Ståndet d. 19 Borgare-Ståndet d. 19 Bonde-Ståndet d. 30 —- — Riksens Ständers un der d. Skrifvelse, i anledning af väckt fråga om åtgärders vidtagande, till befrämjande af oägta barns vård inom Hufvudstaden. S. A. K: H os Riksens Ständer har fråga förekommit om åtgärders vidtagande, till beredande af utväg för oägta barns bättre vård inom hufvudstaden ; i hvilket afseende Riksens Ständer funnit sig böra i underdånighet föreslå: att ogift moder i Stockholm må för alltid få till Allmänna Barnhuset derstädes aflemna sitt barn, emot skyldighet, att, antingen ett års tid der förblifva såsom Amma, i händelse Barnhuset finner sig dermed belåtet, eller ock, emot ställd och af Barnhus -Directionen godkänd säkerhet, under 50 veckors tid, erlägga 1 R:d 16 sk. Banco i veckan, hvilken afgift för Barnhusets räkning Underdåniga Skrifvelser. 175 skulle i Stockholms Spar-Banque insättas; öfverlemnandes dock Riksens Ständer till E. K. Mus Egen Nådiga pröfning, att, sedan Directionen af Barnhuset öfver berörde förslag blifvit hörd, i Nåder afgöra, huruvida verkställigheten deraf kan med Inrättningens fördel, bestånd och tillgångar förenas. Riksens Ständer framhärda etc. Uppl. o. godk. bos Ridd. o. Ad. d. ig Nov. i8st5. Preste-Ståndet d. ly. Borgare-Ståndet d. iy. Bonde-Ståndet d. 30. Riksens Ständers underd. Skrifvelse, angående förändring i förf attningarne om Afradsoch Kronotionde-Spannemålens samt andre indelde räntors utgörande. S. A. K. Hos Riksens
Prat. N.'0 23» 2 »7* Ven 5 Maj. e. m. tiden till skyldigheten att hafva gärdesgårdar i lagligt stånd borde bestämmas, och tid dertill till den Irsta Juni utsättas; samt att intill den tiden hvar och en som utsläppte kreatur borde ansvara för den skada de på andras ägor kunde förorsaka. Detta förslag* af Höglofl. OeconomieUtskottet god» kändt, blef af Höglofl. Ridderskapet och Adeln bifallet, men af de trenne öfriga RiksStånden afslaget, och kom således för den Riksdagen att falla; men, då detsamma, innefattar en synbar nytta, grundad på hvaf och ens naturliga rätt att skyddas för intrång i begagnande af hvad man äger, anser jag mig föranlåten att, med någon förändring* nödig till beredande af Större sannolikhet att vinna ändamålet, att samma framställning till ny pröfning öfverlemna. I äldre tider, då vintern tidigare börjades och förr slutades, vanligen med mera snö än nu, kunde af obestämda stadganden, om Stängselskyldigheten, mindre olägenheter uppkomma, än nu, då långa vintrar utan snö ofta inträffa, och, i anseende till sistnämnda förhållande, tror jag, det jag icke saknat anledning tillstyrka, att nemligen förbindelsen till stängsels upprättande ej må kunna fordras förr än den l.sta Juni, men skulle likväl denna termin anses för mycket utsträckt, inskränker jag mig till den i Lagen för Ängars stängande föreskrifva tid af den litte Maj; men hvad jag i synnerhet yrkar, och är hufvudföremålet för detta anförande, är att det måtte stadgas, det hvar och en sorn Den 5 Maj. t. tn. *79 Utsläpper kreatur under Vintermånaderna, ifrån den tid kälen ingår i jorden, till den af förenämnde terminer, som lämpligast anses, bör svara för den skada hans kreatur å andras ägor kan tillskynda, Samt till plikt, då de på andras ägor upptagas. Det är märkligt, att någon betänklighet kunnat uppstå att bereda en författning till skyddande af hvars Och ens egendom, som nu icke existerar.
I grafvens inre lära oerhörda skatter ligga fördolda, söm rika perser testamenterat till helgedomen för att lugna sitt samvete och i en annan värld vara i Imam Rizas åtanke. Där finnas mattor, broderier, schalar och tyger af hög ålder och utsökt arbete, guldoch. silfverpjeser, ädla stenar, smycken o. d. Af sina domäner, som till arealen motsvara halfva Khorasan, och af gåfvor drager grafven en årlig inkomst af 5 mill. krän, som dock täras af en otalig mängd prester, som äro anställda vid densamma, och af 1,300 tjänare. Dagligen bespisas 300 fattiga, och en mängdx 68 EN RESA FRÅN TEHERAN TILL KASCHGAR. - dervischer lefva på grafvens bekostnad. Den gyllne kupolen med sina smäckra minareter är synlig vidt och bredt, men inom ett visst afstånd få inga orena nalkas, och blott de rättroende få gå dit in för att kyssa de silfverstänger, som omgifva den heliga imamens grafplats. De spärrade ställena kallas » bäst », och innanför dem är hvarje brottsling fri från hämd. leke ens schajien har rättighet att skada en brottsling, som tagit sin tillflykt till denna asyl, och blodshämd och straff äro här vanmäktiga. Därför bo också en mängd skurkar och bofvar inom grafvens råmärken, som omsluta ett helt kvarter. I Mesched finnas tvänne andra märkliga grafvar. Den ena reser sig öfver den berömda kalifen Harun-al-Raschids stoft, den andra öfver världs-eröfraren Nadir Schah. Hela Mescheds betydelse beror naturligtvis på grafven, och det stora flertalet af dess invånare äro också prester, pilgrimer och därvischer, som vimla på gatorna och betrakta en kristen med sneda ögon. Ett ganska egendomligt slag af resande, som till ett antal af 10,000 årligen anlända till Mesched, äro de fromme dödes multnande kroppar, som med likkaravanerna föras dit för att enligt sin i lifstiden uttalade önskan begrafvas i Imam Rizas närhet.
Departementets skulder 22,064: 10. 1 Ordinarie Utgifter. Upphandling enligt sammandrag 140,595: 7. 7. Arméens Beklädnad. KronPrinsens HusarRegemente 52,765: 36. 8. Ersättning till de före 1812 antagne Soldater vid LifBataillon af Södermanlands Regemente 805: 5. 2. Sjuk vårdspersedlar l,t>5o: 23. r. Arméens Tross: Tältlags Tross 665: Transport 610,559: i3. 3. 22,064: io. i Modeller Beklädnad, Sängkläder och Sjukvårds' persedlar åt Fästningsfångar Byggnadsoch Hyreskostnader Lefverering till ArtilleriDepartementet utöfver anslaget Balance till 182.8. Departementets fordringar RegistraturMedel Auctions-arfvode Utbetalningar emot ersättning af andra Verk Afskrifning Afföring Lånförsträckning till UnderhållsDepai 644,867: 35. 10,000: — 189: 42. 173,733: 27. 1. Debet. Balance från år 1827. Departementets fordringar . Extraordinarie Inkomster. Ersättningar ifrån andre Verk och enskilde personer 17,966: 20.11. C 75 ) Credit. jBalance från år 1827. Ordinarie Utgifter: Upphandling Armeens Beklädnad , Utredning „ Tross Modeller Förlorade persedlars ersättande Fästningarnes behof Förrådernes diverse behof Byggnader och hyror Transport-kostnader Extraordinarie Utgifter: Skjulsoch Tractaments-penningar Extra utgifter Skrifmaterialier och Expenser Registratur-medel . Auctions-omkostnader Utbetalningar, emot ersättning af andre V erk ... Alföring af liqviderade eller till afskrifning beviljade Poster Balance till är 182g. I afseende på redogörelserne för detta Departement har icke någon anledning till anmärkning företett sig.
Vidare hafva Herrar Revisorer anmärkt, att hvad Herrar Fullmäktige föreskrifvit, rörande denna räkenskaps afslutande för hvarje år samt fortsättande med inoch utgående balanser, hittills endast vore iakttaget i afseende på sammandragen, och skulle en sådan afslutning af den 101 — den egentliga afräkningsboken ej heller kunna verkställas, utan förändring af denna boks nuvarande form och uppställningssätt, emedan densamma icke, i likhet med vanliga räkenskaper, bestode af vissa conti, deruti dithörande summor på- eller affördes, utan egentligen af 3:ne särskilda fortgående tabeller öfver skedda anvisningar och utbetalningar å de under hvardera af Reglementets nyssnämnde titlar upptagna utgiftssummor. Då nu den ifrågavarande räkenskapen, enligt Kommissariernes förmenande, icke allenast är ändamålsenligt fullständig, utan äfven i afseende på formen öfverensslämmer med Herrar Fullmäktiges i ämnet meddelade föreskrifter, kan anledningen till de mot samma räkenskap framställda anmärkningar icke på annat sätt af Kommissarierne förklaras, än att Kommissarierne förmoda, det Herrar Revisorer icke rätteligen uppfattat sjelfva meningen och ändamålet med samma räkenskaps upprättande samt sättet, hvarpå man sökt att vinna detta ändamål. Kommissarierne, som icke haft tillfälle att öfver denna räkenskap och hvad dervid blifvit anmärkt inför Herrar Revisorer afgifva några muntliga upplysningar, torde alltså böra begagna den medgifna rättigheten att skriftligen söka utreda detta förhållande. Kommissarierne få i sådant afseende vördsamt erinra: att då, vid 1845 års Stats-revision, anmärkning gjordes dervid, att ”alla de till 1841 års extra statsreglering hörande och från Riksgälds-Kontoret utbetalda anslaggssummor ”endast blifvit upptagna i en fortgående räkning, så att flera års så”dana räkningar måste genomgås saint de, tid efter annan, utanordna”de summorna sammanräknas, för alt vinna upplysning huruvida hela ”det anslagna beloppet utgått elier icke;” så föreslogo Kommissarierne, just till förekommande af den olägenhet, som i sistberörde hänseende blifvit anmärkt, att den ifrågavarande afräkningsboken finge inrättas.
Till svar härå får Utskottet hufvudsakligen åberopa hvad Utskottet i ofvanstående s3:dje punkt anfört; och tror sig så mycket hellre böra vidblifva sitt förra tillstyrkande, som utgifter af enahanda beskaffenhet med dem, hvilka Revisorerne anmärkt, föregående år blifviL bestridda af gamla Passevolance-Cassans tillgångar och anvisningen å denna fond i allt fall blott alternativt blifvit af Utskottet föreslagen. 27:0 Vid föredragning hos Ridderskapet och Adeln af86 har Gref ve Cronstedt, Claes3 väl upplyst, att besigtning af Flottans mindre Ekeförråd i Carlskrona numera egt rum, och hvarvid befunnits, att Förrådet innehöll omkring 200 kubik fot utöfver den qvantitet, som borde finnas; men då för en fullständig granskning erfordras, att äfven det öfriga Ekevirket inventeras, så att verkliga behållningen på det hela må blifva känd, — så, ehuru kostnaden af en sådan inventering torde uppgå till ett betydligare belopp, tillstyrker Utskottet ånyo: alt Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det inventering äfven af det öfriga Ekevirket må i Nåder anbefallas, och behörig control öfver vederböraudes redovisnings-skyldighet dervid iakttagas. 28:0 Borgare-Ståndet har återremitterat 97 angående afskrifning af en Cabinetts-Cassans skuld lill Convoy-Cassan, till följd af någre Ledamöters yrkande, alt det deri förekommande ämne måtte af Utskottet närmare utredas; äfvensom hos Ridderskapet och Adeln Grefve Cronhjelm j O. A. j instämt uti den reservation, som af Herr Petre' afgifvits och finnes förra Betänkandet bifogad. Men då intill år 1829 någon granskning af Convoy-Cassans medel icke var Rikets Ständer medgifven, och ifrågavarande af Revisorerne i i832 års Berättelse i usta punkten omnämnda Disposition af 60,000 R:dr Hamb.
Pre tStåndet, som redan förut förklarat <ig förblifva vid dess den 21 sistlidne Maj tilt Utskotsets första Betänkande i mälet lemnad* bifall, har icke ansett sig uti nämnde beslut l unna deltaga ; Och Vallöf!. Borgar^Ståndet har, 1 anledning af berörde inbjudning, icke meddelat Utskottet något Utlåtande. Vid pröfningnn af detta sakens förhållande, har väl hos Utskottet till öfvervägande kommit, att dess i Betänka..det tillstyrkte åtgärd af saujteliga Rik. Stånden är gillad i så måtto, sorn allmänt afgjordt blifvit, det målet, med erkännande af ' andelsfrihetens stora vigt för Rikets välstånd i allmänhet, bör öfverlämnäs till Kongl. Maj.-t, men derjemte, att tväone Ständ, nämligen Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet, yrkatunderdånigt framförande af en bestämd önskao, om ent större handelsfrihet för Trädvaror, hvaruti likväl de öfrige 2:ne Med-Stånden sig icke förenat. Af sådan anledning hafva inom Utskottet äfven olika meningar uppstått, huBikaxg till PiiksSt. Betänkanden. juvida det borda åligga Utskottet, att, enligt RiksdagsOrdningeus 73 afgifva förslag till jemkning mellan Respectiva Ståndens i berörde afseende skiljaktiga beslut* eller om någon vidare åtgärd, rörande, denna fråga, hvaruti två Stånd synas hafva stadnat emot två, hörde till Utskottets befattning. Efter härom 1 laga ordning framställd proposition och skedd votering, har Utskottets pluralitet stadnat i den tanka, att förevarande mål, enligt Riksdags Ordningens 75 §.* icke vore jemkning underkastadt: Hvarom Utskottet affsett vördsam underrättelse, jemte flere Ledamöters serskilda tanka i ämnet* böra meddelas Riksens (Iöglofl. Ständer. Stockholm den 6. Pl HögloftRidderskapet och Adelns Ledamötar vägnar: C, Stellan Mörner.
Vid föredragningen af dessa frenne mål, hade Kongl. Maj:t, hvad först angår enkan Lindmans underdåniga besvär, ansett skäl icke vara af klaganden anförda, sorn kunde föranleda till ändring af Stats-kontorets i ämnet meddelade beslut, men i betraktande af de i alla dessa nu förevarande ersättningsfrågor förekommande förhållanden, har Kongl. Majit, till Rikets Ständers pröfning och beslut öfverlemnat, huruvida någon godtgörelse af allmänna medel må skäligen kunna förenämnde frenne enkor tillerkännas, och har Kongl. Majit, för den händelse Rikets Ständer sådant bevilja, ansett ersättningen kunna bestämmas: för Kapitens-enkan Johanna Wilhelmina Standertskjöld, född Mellin, enligt Stats-kontorets utlåtande, till 105 R:dr; för Majors-enkan Jeanette Standertskjöld, född von Törne, till hälften af den lön, som, enligt 1808 års stat, tillkom personer med kapitens-grad vid Arméens Flottas Sveaborgs eskader, hvarest mannen varit såsom Kapiten anställd, utgörande denna hälft för ett år, hvarunder med säkerhet torde kunna antagas att hans fångenskap fortfarit, 112 R:dr 50 öre: och för Ryttmästare-enkan Louise Lindman, född Röper, till hälften af tre års löjtnantslön vid dåvarande Mörnerska husar-regementet, enligt 1808 års stat utgörande, utom fourage-penningar, hvilka Kongl. Majit ansett härvid icke böra komma i beräkning, 128 Ridr Specie eller nu motsvarande 192 Ridr Runt, deraf hälften för tre år belöper tili 288 Ridr. Vid 18o6—1858 års riksdag förklarade Rikets Ständer de under krigsåren 1806—1810 fångne ogifte officerares och underofficerares fordringar på staten för innehållen och till Statsverket indragen aflöning vara af den beskaffenhet, att staten måste anse sig förbunden att desamma godtgöra, i de fall, der vederbörandes anspråk blefve behörigen styrkta, samt anvisade för sådant ändamål ett förslagsanslag af 21,600 Ridr.
Cuba) samt Mexico, Central-Ame rika, Venezuela, Columbien, Ecuador, en , Brasilien; — samt af j:dra classen, d. v. s. utan lön: en i S:t Petersburg, hvarunder nuvar. consulat i Reval borde läggas, en i Riga, hvarunder det i Liebau likaledes borde läggas, en i Archangel, en i Havre de Grace för Franska hamnarna vid canalen, en i Bordeaux för dem vid Atlantiska hafvet, en i Marseille för dem vid Medelhafvet, en i Gibraltar, en på Malta, 54o Den 19 September e. m. en i Odessa, en i Venedig, „ en i Triest, en i Alexandria, en på Goda Hoppsudden, en på Phiiippinska öarna, och en i någon haran t. ex. Valparaiso, vid stilla hafvet, hvilken måhända torde böra erhålla ett mindre anslag för resekostnader, till bevakande af handeln i öfriga hamnar inom Staterna Chili, Bolivia och Peru. Jag har nemi. ansett, att under nafvar, förhållanden löner för consuler i Alexandria, Odessa och Montevideo äro en fullkomligt onyttig utgift, och som sålunda böra vid innehafvarnes afgång indragas; att det likaledes skulle vara en ändamålslös uppoffring, att med stor kostnad organisera diplomatiska consulater i de nya staterna af Spanska Amerika, innan en tryggad stadga i dessa lunders inre förhållanden kommer att framkalla den industriella utveckling, som äfven för de Nordiska Rikenas handel och sjöfart kunde öppna nya kullor. Deremot har jag trott, att consulaterna t Tunis och Tripolis, oaktadt dessa staters allmänna afsägelse af pira lei i genom tractaten med b’rankrike af i8äo, icke kunna utan våda för vår sjöfart i Medelhafvet umbäras, äfvensom att det med lön försedda consulalet i Cai accas kunde förenas med det i Havannah och flyttas till denna ort, på hvilken redan icke obetydlig sjöfart från Sverige äger rum, och hvars handel i allmänhet är att (näst New York) anse såsom den andra i nya verlden.
Ii tat handtverkaren betjent med ordning och villighet; befordras eller motarbetas täflan, genom dessa ordningar? Den klagan här höres öfver långsamhet, öfver bort - Den 15 Februarii. sk§mdt arbete, öfver dyrhet, orsakad af sammansättningar emellan handtverksclasser, talar åtminstone icke till deras fördel. 2:0 Äro Skrålnrättningar oumbärlige för Stadens proviantering; kan priset tor kött, bröd och dricka, alltid med säker billighet bestämmas af Policemagten och rätta medelvägen träffas emellan säljarens vinningslystnad och köparens behof, eller skulle denna gräns, som här med möda måste sckas, icke af sig sjelf visa srg, 0,11 frihet meddelades att utan skråtvång mföra , sälja och köpa dessa varor? Jag vågar icke bestämdt besvara dessa frågor, men kan ej förneka min öfvertygelse, att uti allt hvad handtverkeri heter, skråtvång mera skadar än gagnar, Täflan uti tillverkningen af goda varor kan ej med skiå-inrättning förenas, så länge skråma tarén är säker, att endast han kan tillitas, frågar han föga efter afnämarens fördel. Uti våra tider talas och skrifves öfverallt om menniskans medfödda frioch rättigheter, om rätts-känsla och det rätts-enliga: kan skråtvång härmed stå i bredd, eller böra ej dessa grunder tillämpas vid användandet af medborgares aib*tslörmåga; är det intet näst personliga friheten , samhälis-rm nniskans dyrbaraste rättighet att då hon ej förnärmar sina medmenniskor och utgifver till S atén hvad af hennes förmåga billigt kan fordras, obehindradt få använda sin arbetsförmåga och de kunäkaper hon förvärfvat; och finnes någon naturligare och med erfarenheten mer öfverensstämmande utväg än sådan arbetsoch e , 394 Den 15 Februetrii, näringsfrihet, för att uppväcka täflan och ernå förbättring uti tillverkningarna?
Revisorerne hafva funnit, att, oaktadt de stora svårigheter, som varit förenade med denna jernvägs utförande, i följd af flera betydliga bergshöjder samt djupa sjöar och träsk, derå vägen finnes anlagd, och hvarpå såsom exempel må anföras ej mindre den genom berg sprängda 930 fot långa tunneln vid Nyboda backe, än ock en vid södra ändan af Tullingesjön anlagd bank omkring 60 fot under och 72 fot öfver vattenytan, jernvägsarbetet vara utfördt med den största noggrannhet och omsorg, hvarigenom all anledning är att antaga, det dennar bana skall uppfylla alla de fordringar, Staten af en sä dyrbar anläggning kan äga rättighet att förvänta. Kongl. Fångvårds-styrelsen. A) Hangvar ds-anslag et» Räkenskaperna för revisions-året, hvilka såväl i Styrelsens Revisions-kontor, som i Kongl. Kammar-rätten undergått granskning med anmärkning, redovisa inkomster och utgifter sålunda: Debet. Balans från år 1857: Tillgångar * 678,174: 76. Balans till år 1859: Credit. Balans från år 1857 : Skulder 678,174: 76. Utgifter: Byggnader oell reparationer 63,150: 45. Eldning oell lysning 51,477: 97. Afföring af förbruknings-persedlar 74,444: 14. Kongl. Stats-kontoret tillgodofördt: Skillnaden mellan tillgångar och skulder vid 1858 års slut 209,035: 15. Balans till år 1859: Proviant, beklädnad, materialier och inventarier 346,642: 28. Summa 3,272,838: 9. § 1- Enligt riks-hufvudboken har, på sätt af här nedan intagna redogörelse närmare inhemtas, å ofvanberörde anslag under revisions-året uppstått en brist af 81,484 R:dr 85 öre Rint.
Att Constltutions - Utskottet, säsom det wigtlgaste af alla, rj skall bestä af mera än 12 Ledamöter, lärer förut säsom origtigt wara anmärkt, men Utskottet lärer ej funnit stg befogat att upptaga eller beswara denna efter min tanka grundade anmärkning, den torde säledes fä nu ä nyo upptagas pä de ' wälgrundade skäl som förut äro anförde, och hwartill torde fä läggas att dä en witz talrikhet inom ett mycket werkande och magtpäliggande Samfund alltid utgör ett binder för corruptionen, som är sä mängfaldig, och kläder sig i sä tusende olika skepnader, sä synes endast af detta skäl (konstitutions - Utskottet wid tillkommande Riksdagar minst böra bestä af 24 Ledamöter, 6 af hwarje Ständ; hwarom jag torde fä utbedja mig Högwälborne Herr Grefwens och Landt - Marskalkens proposition. Herr klsirsnbor^, djslper IVilsisIm, önskade att till winnande af mera tydlighet i denna F sattcS äliyge i stället för ärje. Oct ena uttrycker en räktigdrt; det andra en skyldighet. Herr käorntk, Larl förenade sig med Grefwe Oe la 6ar6ie i det yrkande, akt Constitntions - Utskottet bör till Städernas klena tillkännagifwa, äfwen de propositioner hwilka det e) kunnat tillstyrka. Herr Den 18 October. 4377 Herr kling lpor, Osrckt, conformera, be sig med Herr Läoratk.^ Herr käklmsn, Otto krestric: Wid »pläSningen af de wid denna Z gjorde anmärkningar, fann han att Constitutions - Utskottet icke gjordt af» seende pä en, hwilken likwäl syntes honom ganska grundad.