Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Större delen bildas af sluttningen åt vester, söder och öster från de bergshöjder, som omgifva Vetterns södra ända mot de halfön omgifvande hafi Af de vattendrag, som på denna sluttning uppkomma, erbjuda åarne Ätran, Nissan och Lagan, hvilka alla utfalla på vestra sidan i Kattegat, möjlighet till kommunikationsleder på större eller mindre sträckor, hvarförutan vatteukommu - 47 nikation kan åstadkommas i det inre omkring Wexjö genom upprensning och kanalisering af de strömmar, som förbinda Helgasjön samt sjöarne Salen och Asuen med hvarandra. Föröfrigt saknar hela denna landvidd alla andra kommunikationsmedel från det inre, än landsvägar, hvilka i allmänhet äro backiga till följd af den i vissa delar mycket kuperade terrängen. Från midten deraf, som infaller något norr om sjön Salen, är raka afståndet till Blekingska kusten och till Vcttern 8 ä 9 mil, samt till Östersjön och Kattegat omkring 12 mil. Befolkningens fördelning rättar sig här som annorstädes efter näringskällornas rikedom, samt förnämligast efter jordens naturliga bördighet och de tillfällen till jordbrukets utvidgande genom odlingar, som särskilda trakter erbjuda. Sålunda finner man kustlandet, der på en gång jorden är fruktbarast och andra näringstillfällen rikast, tätast befolkadt. I det inre åter förekommer befolkningen mera samlad dels på 3 å 4 mils bredd från gränsen af Skåne och Blekinge, i norr genom Albo, Kinnevalds och Norrvidinge härader i Kronobergs län samt östra delen af Vestra härad mot Ekesjö och Jönköping, dels i östlig rigtning från nämde Vestra härad mot Östersjön och trakten af Oscarshamn utefter Emmådalen. Den glesast spridda befolkningen förekommer emellan Lagaoch Åtraåarne samt inom en del af Uppvidinge härad i östra delen af Kronobergs län. De nämda tätare befolkade bygderne kunna i detta afseende närmast jemföras med sjön Mälarens omgifningar. De utmärka också, på sätt det i underdånighet vidfogade hillänget närmare utreder, de delar af det inre landet, der jorden är bördigast och mest odlad.
Förmärkes något å färde vara i sorn skulle leda till Contoirets skada och förfång, eller såJ dana oordentligheter förspörjas inom Verket, hvilka fordra den skyndsammaste åtgärd ock handläggning, ahmäles det genast hos Ordföranden, på hvars pröfning det må ankomma, huruvida Fullmägtige genast böra sammankallas,' eller om med sakens anmälan må anstå till forst infallande sessions-dag. 5- §• Då vanlige Ordföranden ar frånvarande, föres ordet af den, som är närmast i ordmng 6. §. J9* Uen 4 Augustt 6. §, Når vanliga sessioiis-timman är inne, samt fpre^yagningen, uppå Ordförandens tillsägelse, blifvit påbegynd, skall uti Protocollet antecknas, da någon Ituilmägtig derefter uppkommer; hvilket äfven iakttages, dä någon Fuljmägtig tor t går, innan Ordföranden ti|llcännagifvit, att sessionen upphört. 7- §• Astundar Fullipägtig, att på längre eliev hortitare tid resa ifrån Staden, gifve sådant tillkänna, samt liufu länge han ämnar vara börte. Och flör pti Frotoccillet antecknat», huruvida Fullrnägtige för det Biks-§{ånd, till hvilket han hprer, anse något hillder för göromålens jempa qch oafbrutna gång genom hans frapva? rp kunna uppstå, b §• Skulle Fiillmägtig, ehuru vistande i Staden, antingen af opasslighet pller af enskilda angelägenheter vara hindrad, att bivista antingen Fpllmagtiges yanliga sessioner pller pck 'de extra sammankomster, hvilka blifvit honora kungjorde, hör han sitt fqrfall hvarje gång särskildt tillkännagifva. 9- §• När, på sätt i 7. §. omförmäles, Fullmäg-j tig reser ifrån Staden, men ieke låter höra. af fig inom Trenne (3} vfeckor efter deq lid, då han§ Den 4 Augusti hans tjenstledighet upphört, anmärkes sådant uti Protocollet.
Vid nu ånyo skedd föredragning af Stats-Utskottets den 9 och 12 dennes å bordet lagda memorial N:o 301 med förslag till sammanjemkning eller voterings-propositioner, i anledning af skiljagtiga beslut, angående Statsregleringen, fattade Ståndet för sin del följande beslut: Första Hufvud-Titeln. l:o Ståndet, som icke antog den af Utskottet gjorda inbjudningen att med Eonde-Slåndet sig förena om bifall till hvad Utskottet i denna del tillstyrkt - Prot. Utdr. d. 16 Sept. 1840. 617 styrkt i Utlåtandet N:o 168 vidblef sitt beslut, i afsende på den underdåniga skrifvelsen och godkände voterings-propositionerna. Ståndet vidblef sitt beslut och godkände voterings-propositionerna. 4:o Ståndet ansåg denna fråga, hvarom 2 Stånd stannat emot 2, böra, såsom varande ett önskningsmål, förfalla, och afslog derföre voterings-propositionen. De i nämnde 6 punkter föreslagna voteringspropositioner godkändes. ll:o Ståndet, sorn godkände, att aflönings-beloppet för en ökad tjenstemanna-personal inom Kongl. Stats-Contoiret uppgår för året till 3,600 R:dr, hvilken summa således utbytes mot den, genom ett misstag, i beslutet upptagna, gillade äfvenledes voterings-propositionerna. l2:o och 13:o Voterings-propositionerna godkändes. 14:o På grund af Riksdags-Ordningens 34 §. 2 morn., der det heter: ”bestämma sjelfva ämnets beskaffenhet efter Grundlagen, men icke den hvarje serskildt Utskott i allmänhet uppdragna befattning, huruledes ett mål, i enlighet med Rikets Ständers deröfver tillhöriga beslutande rätt, må afgöras” fann Ståndet, i afseende på denna punkt, för godt afslå voterings-propositionen, såsom innefattande ett vilkor af ekonomisk och administrativ beskaffenhet, och på grund deraf, att i fråga derom 2:ne Stånd stannat emot 2.
Likasom Revisorerne, lifligt öfvertygade om nödvändigheten af kraftiga åtgärders vidtagande för försvarsverkets iståndsättande, sökt. genom Hans Excellens Herr Justitiestatsministern bereda sig tillförlitliga upplysningar om det skick, hvaruti den till landtoch sjöförsvaret hörande materiel af särskilda vapen m. m. för närvarande sig befinner; så hafva Revisorerne äfven ansett sig böra genom besök å stället taga närmare kännedom om den i landets försvarssystem vigtiga Karlsborgs fästning. Amnad att en dag utgöra en hufvuddepöt för nationens stridskrafter till lands, har denna fästning, riksdag efter riksdag, i mer än 40 år påkallat betydliga uppoffringar å nationens sida; men ehuru den af Rikets Ständer vid sistlidne riksmöte, den 17 Oktober 1863, till Kongl. Maj:t aflåtna uuderdåniga skrifvelse, med anhållan att, fullständiga, detaljerade beräkningar öfver alla behof för Karlsborgs fästnings fullbordande måtte för Rikets näst sammanträdande Ständer framläggas, antyder ett inom representationen stegradt intresse för denna angelägenhet, hafva likväl, intill Revisorernes nu aflagda besök, hvarken Rikets Ständer eller några deras delegerade personligen tagit kännedom om denna fästningsbyggnads fortgång och vilkoren för dess fullbordan. Efter att hafva så fullständigt och noggrannt, som tiden medgifvit, besett ifrågavarande fästningsverk, gå Revisorerne nu att för Rikets Ständer framlägga de hufvudsakligare upplysningar angående dessa storartade byggnadsarbeten, som Revisorerne på stället och genom skriftliga meddelanden af vederbörande varit i tillfälle att inhemta. Från fästningsbyggnadens början intill 1863 års slut hafva för nämnda ändamål blifvit anslagne: Bil. Litt. K. till 1864 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid 72. Statistiskt Generalsammandrag af samtlige bestridda kostnader för värfvade Arméen å riks-statens 4:de hufyudtitels ordinarie anslag samt under Kongl. Krigs-kollegii förvaltning ställda fonder år 1862. Regementen eller Kårer. Kavalleri: Ordinarie anslag*. Fonder. Summa Summarum. Antal man. Kostnad per man. Ä anslaget:
Denna kunskap, som gifves efter någon enkel och lättfattlig method, under en kortare lärokurs, och bör bibringas af någon läkare, helst den på stället boende provincialläkare^ om han annars är dertill lämplig, är särdeles nödvändig i ett sådant land som vårt, med dess mångenstädes långa afstånd mellan läkarestalionerna, som har till följd att allmänheten, vid inträffande svårigheter för läkares anskaffande, ofta tillgriper förvända och skadliga läkemedel och behandlingssätt; samt 6:o alt examina vid folkskolelärare-seminarierna måtte på förhand kungöras såsom vid elementarläroverken brukligt och föreskrifvet är. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 29 November 1062. Jonas Christophersson, från Wermlands län. Motioner i Bonde-Ståndet 1862. Af Jonas Christophersson från Wermlands län, om tillägg till 5 § af 23 Kap. Ärfda-balken. i den syftning alt förmyndare må berättigas ail för förvaltningen af omyndigs medel räkna sig lill godo sjetle delen af den sednares årliga inkomst. Kongl. Maj:ts sisla nådiga Förordning om vård öfver förmynderskap föreskrifter väl alt gode män skola hafva tillsyn å förmynderskap i hvarje ort samt tillägger desse gode män såsom arfvode en för hundrade af den omyndiges räntor eller inkomster. men angående det arlvode, förmyndarne sjelfve böra åtnjuta, är ingenting deri föreskrilvet. Gällande lag är derom mycket obestämd. Det heter nemligen i 23 Kap. 5 § Ärfda-balken, att den, som förmynderskap väl och troligen förestått skall njuta den lön och vedergällning, som rätten pröfvar skälig, ulan att han sig annorledes åtnöja låter. Äfven Kongl. Förmyndare-förordningen den 17 Mars 16G9 § 40 synes mig i delta fall mindre tydlig. Tillämpningen af lagen i denna fråga är ock högst olika. Blott i min hemort äro olikheterna flera.
Af denria anledning kan jag ej heller annat än på det högsta tillstyrka, att sådant måtte äga rum; och då en oumbärlig, så belägen depot-ort finnes lili Carlsborg, måste jag, emot hvad Utsk. yttrat, anse förrådsbyggnaders uppförande inom fästningen, till inrymmande och bevarande af den materiel, som der borde samlas, icke utan skada för Riket kunna uppskjutas. 6:0 Som Carlskrona icke är befästad, sedan Kungsholmens verk äro fullbordade, lära icke heller de 170,000 itdr, som derför äro tillstyrkta att anvisas och med 3o,ooo r:dr understiga, hvad för 5 år minst erfordras, kunna anses vara tillräckliga. Att så minska en. anslagssumma, att arbeten, som gemensamt med andra kunde och borde företagas, icke låta sig verkställa, kan ej leda till hushållning. 7:0 Då man byggfer en fästning i afsigt att å densamma begagna piecer efter en nyare construction, sorn medför större effect, än hittills använda, kan det icke vara öfverensstämmande med en sann hushållsprincip att iståndsätta Javetage för piecer, sorn icke uppfylla sitt ändamål. Ett sådant förslag till hushållning, af Styrelsen uppgifvet, hade med skäl blifvit allmänt klandradt. 8:0 För befästandet af Stockholms avenuer har Utsk. endast tillstyrkt inalles 5o,ooo r:dr. Med den ringaste kännedom i befästningskonsten skall hvar och en lätteligen finna, huru otillräcklig en sådan summa för nämnde ändamål i alla afseenden är. Vigten af sjelfva företaget behöfverej här bevisas. Ehuru stora tillgångar en stat än kan äga, lära svårligen de summor på en gång kunna anskaffas, som för snar fullbordan af större befästningar erfordras. Man har derföre hos oss endast begärt det minsta, hvarmed Den 28 Augusti. dylika arbeten kunde bedrifvas, och hoppades att, om det beviljades, småningom kunna fullborda dem.
M:s gifna Nåd. befallning d. 26 sisth Febr., underdånigst detta utlåtande meddela: att Befälhafvaren för E. K. M:s Flottas station härstädes, hörd, vitsordat icke allenast innehållet af Hårdhs underd. ansökning och dervid bilagde tjensteförteckning, utan ock att han uti successionen till den genom Capitaine Liberns frånfälle lediga Capitaines-lön vid f. d. Arme'ens Flottas Escader i Stockholm varit, såsom den äldste i tour till Lieutenants-lön, uppförd på det förslag, som från ChefsEmbetet till En af Rikets Herrar, GeneralAmiralen Hr Gr. Ceder - »48 Den 13 Fe b ru a lii f. m. ström d. 3 Maj nasti, år ingått till återbesättandet af lediga lönerna i förstnämnde vacance, men hvilka alla löner förblefvo otillsatta; och då Förvaltningen afSjöÄrend. icke länner anledningen, hvarföre förslaget icke förr än i sisll. Maj månad till ifrågaställde lön blifvit ingifvet eller sedermera hvilande, och Hårdh på expectance-stat uppförd; men utredt är, att han å denna stat blifvit bibehållen med UnderLieutenants-lön, som han förut innehaft, saknar Förvaltningen alla skäl att underdånigst tillstyrka Nåd. bifall till Hårdhs underd. anhållan, helst, i händelse han Nådigst tillädes den sökta tillökningen i lönen, det skulle föranleda till prejudicat för sådana inom Flottan Officerare, hvilka under dess reglering varit i tour till större lön, än de nu Nådigst kunna vara tillagde, och hvarigenom en brist i tillgångarna på årliga löneanslagen otvifvelaktigt uppkom. Rätteligen vara afskrifvet efter Rcgistraturet, intygar Ex officio C. D. Hjort. Bil. N:o 3. K. M:s Nåd. Resolution uppå den af Lieutenanten vid Flottan G. M.
Vid ånyo skedd föredragning af Höglofliga Ridderskapet och Adelns, genom Protokolls-utdrag den 7 sistlidne November, meddelade inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att instämma uti Ridderskapet oell Adelns, vid behandling af Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 52, fattade beslut, det skulle 40,000 R:dr Riksmynt ställas till Kongl. Majits disposition för uppförande af en fyr på Brämön eller annat ställe i trakten deraf, som af Kongl. Maj:t dertill tinnes lämpligt, biel' berörda inbjudning af Borgare-Ståndet antagen. S. D. Föredrogs ånyo Stals-Uiskottets Utlåtande N:o 158, angående föreslagna stats-bidrag för vägars anläggning och förbättring, hamn-byggnader och kanaler samt sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag, med Hera dylika föremål. Utlåtandet Prot.-Utdrag den 5 December 1857. Utlåtandet bifölls, med undantag af följande punkter, öfver hvilka nedan tecknade beslut fattades: Den tredje, den fyratiöridetredje och den fyrätiöndefjerde. Afslogos. Den adertonde, dén tretiondeäWdra, den tretiondesjunde och den tretionde åtlonlle. Återremitterades. Den tjugondefemte. Med alslag å Utskottets yttrande i denna punkt, beviljade Ståndet ett lån till staden Wenersborg af 30,000 R:dr Riksmynt, med vilkor, som för återbetalning af sådana stats-bidrag vid denna riksdag i allmänhet fastställas, och i ändamål att användas tili bekostande af en, till seglationens underlättande, invid nämnda stad erforderlig kaj-byggnad, jemte andra dernied sammanhang egande arbeten; och skulle de öfriga Riks-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas att i detta RorgareSlåndets beslut sig förena. Vid dels hänvisningen näst efter den första, dels en anmälan näst efter den åttonde punkten lät Ståndet bero.
Med ett ord, jag bestrider ingen myndighets rätt att enligt 87 §:n Reg.F:n behandla frågan om denna förändring, nemi. att uti ifråga var. stadgande införa orden: ehvad den åtalade förbrytelsen blifvit begången genom tal, skrift eller tryck; men om man intager dessa ord i civil-lagen, så liar man med detsamma förbered t möjligheten att, vid en annan riksdag, orden ge nom tryck kunna borttagas, och följaktligen gjort möjligt alt., enligt 87 §:n Reg.F:n, utan iakttagande af den för grundlags-förändringar stadgade form, facliskt förändra villkoren för tryckfi ihets-actioner i afseende på 5 cap. 1 §:n Missg.-b:n. Detta tror jag skulle vara undviket, om Hr Cederschjölds correclion af LagUtskts förslag finge följande lydelse : ehvad förbrytelsen skett på ett eller annat sätt. Jag tror, ali det bör i civil-lagen sägas, att alla de särskildta sätt, på hvilka denna förbrytelse kan ske , skola behandlas lika; men att raan icke bör försöka att räkna lipp dessa sätt, emedan man då kan komma derhän, att nian en annan gång tager bort det ena sättet. Man har frågat hvilken § i Tryckfr.förordnln det vore, för hvars rubbande man kunde frukta. Det är just den af en värd talare citerade 5 §:n 6 mom , deri det står, att den i tryckfri hetsmål actionerade skall åtnjuta de rättegångsförmåner, som allmänna lagen och särskilda författningar honom lemna. Jag tror, att just der är det tydligen stadgadt, att grundlagens mening är, det förbrytelser, begångna i tryck, skola behandlas lika med förbrytelser i tal och skrift; och det åstadkommes bäst derigenom, att man icke i civil-lagen omnämner det speciella sätt, hvarpå förbrytelsen sker. Frih. Cederström, Anders: Då flere personer af erkänd skicklighet yttrat sig emot min mening, så vill jag icke, derföre att jag ej kan dela deras, påstå att min är den rätta, utan underkastar jag mig de sakkunniges omdöme.
Contrapropositionen bör innefatta afslag å StatsUtskottets Memorial N:o 4*6 angående den Summa af no,ooo R:dr, som är anvisad för KrigsCollegii Departementers materiella behof och Kruttillverkningskostnaderne, att årligen utgå utaf öfverskotten på StatsVerkels Ordinarie och Extraordinarie Inkomster för åren från och med i83o; dock med antagande af Friherre Silfverskjölds förslag: att det belopp, hvarmed öfverskotten det ena året möjligen understiga ifrågavarande 70,000 R:dr, får af de påföljande, innan nästa Statsreglering, förflytande årens öfverskott ersättas, derest desamma dertill lemna tillgång, och hvilket bör uti SlatsContorets årliga liqvi - 42 Den 8 Mars f. ra. * der med RiksgäldsContoret upptagas, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Contrapropositionen att innefatta det beslut: att Ridderskapet oell Adeln, på de i StatsUtskottets af samtelig RiksStånden redan bifallne Betänkande N:o 387 stadgade grunder, hvilka jemväl i afseende på ifrågavarande åt Försvå rsVerkets Materiel af Öfverskotten årligen anvisade 70,000 R:dr B:co böra tillämpas, må ogilla Utskottets uti dess nu afgifne Memorial N:o 4^ gjorde hemställan. Herr Printzenskjöld, Axel: Jag hemställer, om icke samma benämning af hufvudärrtnet kunde begagnas så väl i Ja-propositionen, sorn i Nej-propositionen. Friherre Silfverskjöld, Carl: Om jag ej misstager mig är benämningen just densamma, som är begagnad i Betänkandet N:o 3o4. Herr von Hartmansdorff: Betänkandet N:o 416 börjar sålunda: y 0,000 R:dr, som är anvisad för KrigsCollegii Departementers materiela behof och Kruttillverkningskostnaderna. Samma ord böra äfven begagnas i Voteringsproposiliouen. Deri 8 Mars f. m. 45 Undertecknad Riddarhus-Secreterare:
Jpof* — 5i — stätten, jemlibt i £ap. 12 § fKättegång&balben, rättmiff, bet (fulle flufrDU-rättené oftoannämnbe Orbföranbe ocf) Sebatnöter gemenfamt 6öta ettIjttnbrabe balec ftlfroermpnt meb trettiotre Sfobr 16 ff. banco; men bå23p* jfröm förflarat fig tebe för fttt Ubanbe forbra någon upprättelfe famt bet brob, forn åtgått till fjanå be|fraffning, bltfmit gobtgjorbt tebe af ^ongL ?0baj:t ocf) bronan, utan af ©tabén, jfude Stboocatftfcafené påjfåenben t begå belar förfalla. ©tocbfjolm ben 3o Slprtl i832. CAHL TÖRNEBLADH. Carl af Georgij. ©uramartff S&ttecfntng öftt>cr 5ö^df banblagöe tutt) $ongl. 5pQ(tce*J$am.marcn t ©tocf&olm, $r 1830. brottmål, fn^ilfa bltfxvtt till ytterligare åtgått» åfroetlemna* t»e ttU Stabs* odj» llanÖs^Domflolar. $örfal|lntng af 23anfo* ocl) SKifögälb&feblar 4 bito af Orlof&febfar, ©fulbfeblar ocb anbra ipanblingat i4 23arn, lagbe å lött 2 23arn, tpanwårbabe ocl) illa befjanblabe 3 £>råp 1 Söafterö ocb JJatruderb ofrebaitbe . 8 ^angarö löépppanbe 3 ©tölber 829 ©natterier
St. må föreskrifva Bancostyrelsen att i främsta rummet städse vaka deröfver, att Banken må kunna fullgöra sina förbindelser, och att styrelsen i sådant afseende anbefalles att hälla silfverfonden vid nödig styrka; dock attén viss minimisumma af 2 millioner r:dr i silfver alltid bör linnas i Bankens hvalf. H. Ex. Hr Gr. o. Landjm. framställde propos. till bifall å 2:dra punkten af Banco Utsk:s ifrågavar. utlåt. Ropades starka nej, blandade med ja. II. Ex. H r Gr. o. Landtm, framställde derefter propos. till antagande af Gr. Cronhjelms redactionsförslag, så lydande: att Bankens metalliska cassa ej får gå under ett belopp, som understiger 2 millioner r: d r specie; åliggande Bancostyrelsen att, när behofvet så fordrar, för detta ändamål vidtaga förberedande nödiga åtgärder så tidigt, att metalliska 123 Den 24 Juli f. m. cassan ej må qvarblifva vid detta nedsatta be1 o p p. Hopades starka ja, blandade med nej. Då H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, i anledn. häraf förklarade, att ja, vid den sednare proposls besvarande, öfverröstat nej, begärdes votering. Hr Lefre'n: Jag bar äfven tyckt mig finna, att meningarna i detta fall blifvit bestämdt uttalade; men då återstår efter Hr Gr. o. Landtnäs förklarande ej annat för mig än att begära votering, att till contrapropos. emot Gr. Cronhjelms förslag måtte antagas Hr af Ekenstams till bordet aflenmade propos. med den förändring i sednare morn., att istället för orden: ”så länge metalliska cassan håller sig fortfarande un”der proportionen af 2 till 5 emot sedelstocken,” införes: "då cassan är under förhållandet som 2 till 5.” Hr von Troil: Jag anhåller, att vi först må få votera om den propos., sorn först framställdes, nemi.
Hos mången, 46 Den 31 Oktober. hvars lifskraft ej härigenom fullständigt brytes, grundlägges dock en sjuklighet, hvilken dömmer honom att framsläpa ett uselt lif, sig sjelf till plåga och till tunga för det samhälle, den socken han tillhörer, om efter mångårig vandring slutligen kan uptäckas den socken, till hvilken den olycklige bör förpassas. Och de öfrige, hvad blifver väl af dem? Utan att, genom någon upfostran, begrepp om rätt och orätt, dygd eller last, hos dem blifvit nedlaggde, frånvänjde all arbetslust, beröfvade all arbetsförmåga, genom ett ifrån de spädaste år fördt lättjefullt kringvandrande lif, skola de, uti bästa fall, bilda en sig alltmera ökande fattigbefolkning, men de flesta af dem, förr eller sednare, och åtminstone då de upnått mognare år, och då gifmildheten, i st. f. att lifvas af medömkan öfver barnet, tvärtom stäfjas genom den vedervilja man för den arbetsföre lättingen känner, ingå på brottens bana och kräfva rum uti de redan öfverfyllda fängelserna. Uti en tid, då inom församlingarne klagas öfver fattigvårdens alltmera ökade tyngd, då Staten måste bygga fängelse på fängelse, och fångvården redan blifvit en kräfta — att icke tala om det nedsättande för Staten, som uti sådana förhållanden ligger, och den nedstämning, sorn dessa måste verka på den kristligt sinnade, allvarlige betraktaren — torde vara skäl att söka sätta en gräns för det onda, för det oskick, den vanvård om barnen, som nu alltför ofta råder, ja för de gräsligheter som ske; ty exempel torde kunna framläggas på föräldrar, hvilka med stryk drifva barnen ut på vandring, med stryk undfägna dem vid deras hemkomst, om förningen uti tiggarpåsen ej finnes nog riklig, och upmana samt inlära barnen att, då de ej med godo kunna få, genom stöld tillegna sig hvad de åstunda.