Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med afseende dera förestös således samma tillökning för Bancovch Niksgälds-Fulluiägcige, som alla öfrige Embetsman nyligen åtnjutit, med sv procent, till Sm Hun, drade Feintio Riksdaler för hwarje sadan Fullmägtig; och det sa mycket häldre som Riksens Stander tvid sistlidne Urtima Riksdag, anstagit jemt dubbelt högre arfwode an förut, at deras Rewisorer reid dessa Werk, hwilka dessutom beräkna Skjutspenningar för framoch aterresan, som Bonde-Ståndets Fullmägtige deremot sjelfwe mäste bestå sig, da de för en nödwaNdig tillsyn af sitt Jordbruk, osta 0 Utikring 52 mil fran Huswudstaden belagit, en och annan gang om aret aro nödsakade framoch återresa. Sluteligen anföres, att om de öfrige Rcspect. Stånden för deras Ombud, anse denna tillökning antingen obctvdelig eller mindre behöflig; ty som 0- sörtjcnt kan den icke med rättwisa bedömmas, lärer en hwar likwäl harwid inse, Bonde - Ståndets ser» skildra belägenhet andä haswa ett billigt anspråk pa en ädelmodig och rattwis uppmärksamhet. Wid öfwerwagande af anförde framställning anser Banco - Utkottet dess yttrande böra inssränkas blott till Fullmägtigssapet i Banken, säsvm i sin början, och anda tilt ar »820, endast af zwe Stånds Ledamöter bestående, och af samma Stånds föreskrifter beroende. Pä den Fond, som under deras garantie och förwaltning, och alwen af dem en gang stedt tillstött, bstjwit samlad, är ett sä kalladt ärligt Honorarium, icke i egenstap af Lön eller Arfwode, utan Den r Augusti. 2297 utan såsom wedermäle af erkänsla för uppfyldt förtroende at deras Fullmägtige bestämdt:
På Vällofl. BorgarePå Hederv. Bonde* Ståndets Bedara. Ståndets Bedara, vägnar vägnar B. G. Holm. Petter Jernström. A. J. Wahl stjerna. Uppläst 45* Den s 9 Maj. Uppläst hos samteliga Riks-Stånden d. 29 Maj. Vördsamt Memorial. l\iksdags-Fullmägtigen för Fernebo Härad af Carlstads Län Eric Pehrsson har dels uti ett till ' Hedervärda Bonde.Ståndet ingifvet Memorial, dels uti muntligt andragande till Ståndets Protocoll den 1 i denna månad, anmärkt, att en betydlig kostnad skall tillskyndas ej mindre kärande Parter derigenom, att då de sjelfve eller genom Ombud anmäla att mål, uti hvilka stäm. ningar till Härads Rätterna blifvit utverkade, äro förfallne, så att någon åtgärd af Domstolen vid de samma icke äskås, bemälte Parter anses pligtige att bevis öfver sådan anmälan, genom deröfver utfärdadt Protocolls-utdrag utlösa, och enär sådant ej af dem fullgöres, de varda till de för underlåtenhet deraf stadgade böter fällde, än äfven Sterbhusdelägare medelst det, att enär Bouppteckningsoch Arfskiftes-Instrument till Härads-Rätt.erna inlemnas, de måste, utom erläggandet af den i Expeditions-Taxan fastställda inregistrerings afgift, i man efter behållna Inventarie summan , särskildt Protocolls-Utdrag deröfver utlösa; i anledning hvaraf Erik Pehrsson yrkat, att, i båda dessa falj, vederbörande måtte från berörde utgifter frikännas, hvilket allt är vordet till Lag-Utskottets utlåtande remitteradt.
Banko eller Två Riksdaler Riksmynt om dagen från tjenstgöringens början och äfven utbetalas vid slutet af hvarje månad, samt att med algörandet, huruvida någon förhöjning erfordrades uti den sålunda föreslagna aflöningen, hvilken motsvarade hvad vaktbetjeningeu under Hera föregående riksdagar åtnjutit, måtte uppskjutas, intilldess aflöningen för Kansli-personalen komme alt slutligen .bestämmas. Slals-Utskollets Memorial, M 10. S Då de i Riks-ståndens Kanslier och hos Utskotten anställda tjenstemän under alla i sednare tider hållna riksdagar fått förskottsvis, vid hvarje månads slul, uppbära en del af den dessa personer tillkommande aflöning, och enär samma belopp, som enahanda förskott då utgjort, äfven nu af Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän föreslagits; så anser sig Siats-Utskottet böra tillstyrka: ali, i öfverensstämmelse med hvad sålunda förut varit medgifvet, vissa för månad bestämda förskott å denna aflöning jemväl under innevarande Riksdag må, efter hvarje månads slut, få till vederbörande utbetalas med det för hvar och en föreslagna, ofvan uppgifna belopp. Härvid torde Utskottet, med hänsigt till det för Bonde-ståndets Sekreterare af Utskottet nu tillstyrkta högre aflönings-förskott, än för de öfriga Slånds-sekrete rarnc, böra upplysningsvis tillägga, att denna tillstyrkan föranledis deraf, alt den förre, hvilken icke såsom de sednare är bosatt här i hufvudstaden, mäste för sin tjenstgöring under Riksdagen vidkännas särskilda hyresoch ökade lefnads-kostnader. Vidkommande aflöningen för den hos Riks-stånden och Utskotten tjenstgörande vaktbetjening, får Utskottet, som jemväl anser sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän i afseende på denna betjening föreslagit, alltså hemställa: att dagtraktamentet för de hos Riks-stånden och Utskotten under innevarande
Som emedlertid Borgareoch Bonde-Stånden afslagit Utskottets förevarande hemställan, samt sålunda 2 Stånd stadnat emot 2; lärer denna fråga hafva förfallit. 57 § lydde, som följer: a) ”att för den händelse, innan nästa Riksdag, en eller flere Privat-Banker skulle upphöra, Banko-Fullmägtige berättigas att antingen pä den ort, der sådan Privat-Bank funnits, inrätta en Afdelning af Rikets Ständers Bank, för att, under den förvaltning, Fullmägtige finna godt förordna, och enligt af dem meddelad Instruktion, hufvudsakligen bedrifva creditiv-rörelse samt hålla uppoch af skrifningsräkning pä ungefärligen enahanda vilkor, som den upphörda Privat-Banken, eller ock, om sådant anses mera lämpligt, för berörde ändamål anvisa nödige medel åt Bankens Låne-Contor; b) att sammanräknade summan, som Banken i sådant afseende har att anvisa, icke får öfverstiga 4,000,000 R:dr, hvilka fördelas på vederbörande Låne-Contor eller Af delningar, i förhållande till medeltalet under sednast förflutna 3:ne åren af den eller de Privat-Bankers sedelutgifning, som skall ersättas; samt c) alt Banco-Uiskof tets Memorial, N.-o 55. 17 c) alt Afdelningen eller Låne-Contoret inom det anvisade beloppet afgifver Assignationer pä Banken, ställde ä 20 R:dr hvardera, och, efter föregången avis, i Banken vid anfordran betalbara; kunnande dessa Assignationer i all Kronans uppbörd emottagas. Ridderskapet och Adeln har bifallit mom. Litt. a) samt gifvit åt § i öfrigt följande lydelse: b) att sammanräknade summan, som Banken i sådant afseende må till denna låne-rörelse anvisa, icke får öfverstiga 7,000,000 R:dr, hvilka fördelas på vederbörande Låne-Contor eller Afdelningar, i förhållande till medeltalet under sednast förflutna 3:ne åren af den eller de Privat-Bankers sedelulgiluing, sorn skall ersättas; c) att det i §.
Middagen var en bland de splendidaste, som hofmästaren, mr Brown, någonsin låtit servera, och inför sig själf erkände denne också, att hertigen af Westmoreland aldrig bjudit på utsöktare viner, än John Hall gjorde denna dag. Middagen var ej synnerligen ledig och rolig, ty det hvilade en viss högtidlighet öfver sinnena, och allra högtidligast var värden själf. När champagnervinet serverades, reste sig herr Hall för att hålla festtalet. Han rätade på sig och såg oändligen styf ut, då han började: – Jag ber eder, mina vänner, dricka för min son John Halls välgång. Han inträder i dag i sin myndighetsålder, och för att han skall hafva något att inträda i, ger jag honom tiotusen riksdaler banco som gåfva jämte min faderliga välsignelse. Här har du dessa sedlar, min son John, du skall använda dem till dina nöjen. Min son John tänker med instundande nyårs ingång begifva sig till hufvudstaden för att där under skickliga lärares ledning uppodla de rika gåfvor, som blifvit honom tilldelade af Försynen. Jag kommer att mycket sakna min son John, när han är borta, ty han är en mycket god son, min son John, sir ni, sir ni. Talet skulle blifvit betydligt längre, men herr Hall kom till korta, när han tänkte på skilsmässan från den älskade sonen, och i stället för det vältalighetens blomster, medels hvilket herr Hall ämnat presentera sin son John för contoirspersonalen och sina gamla affärsvänner och lierade, hvilket dock var tämligen öfverflödigt, ty alla kände John, somliga alltför väl, blef det blott till ett med hes stämma framstammadt: – God bless you, my boy! hvarpå herr Hall burdus satte sig ner utan att se hvarken till höger eller vänster. David Carnegie var situationen bättre vuxen och utbragte med ljudlig röst: »Three cheers for John Hall junior! Hurrah, hurrah, hurrah!» John reste sig upp med champagnerglaset i hand och försökte flera gånger att tala. Men blygheten tog öfverhand, och han satte sig ner utan att ha yttrat ett ord. Gubben Tranchell hviskade till gubben Tham:
Familjens fordran, mot vilkor, att det för nämnde familj befintliga årliga Slats-anslag af 66,606 2:3-dels R:dr skulle fortfarande utgå och aflemnas till Banken, som borde derför köpa Silfver, intilldess fulla beloppet af Bankens Silfverfordran för de lyftade pia - 2.4 Bil. t. B ane aUtskottets BetJnknnde. l\’;t 14. strerne blifvit ersatt. Detta belopp utgjorz de i Svensk myntberäkning yid slutet af iniSn3 R;dr Silfver 307,128: 39- 8., och lrar, genom uppköp för års-anslagen, för en del af äret 1823 samt åren 1824—1838 minskats till R:dr 201,5a5: 44* I0,> eller ruud supima 20i,5oo R:dr, a5) Detta lån, beviljqdt 1772, undan* tpgs från den 1778 verkställde afskrifning fif Kronoskulden. Det öfverlogs af Kongl, Riksgälds-Directionen, ocb ingick 1789 vid Riksgälds-Contorets stiftelse i dess beräks nade Crediliv. 26) Yid 1800 års Riksdag beviljades detta Greditiv till ett belopp af 600,ooq R:dr mot 2 proc. ränta. Vid senare Riksdagar ökad t, erhöll det under loppet af år i8a3 en ytterligare tillväxt af nära 1.100,000 R:dr, till större delen för att ber strida Riksgälds-Contorets utgifter, för infriande af räntebärande skuld och med bestämmande, att denna Bankens fordran skulle alldeles oförändrad Titan afbetalning, eller någon vidare räntas beräkning, qvarstå inr till nästa (nuvarande) Riksdag. 27) Då Rikets Ständer 18»8 besh»to alt^öfvertaga och låta genom Riksgälds-Con* Bil. t. Betänkande. N.# 14. 25 toret besörja uSedningeii af f, d.
Slit af de tåg, Som mina sinnen fästa, Och gif min håg De förra sälla dar: Då Du var min hjeltinna, Och kunde kärlek vinna! Ja, kom och ryck mig fri! – Dock, ej så hårdt; Jag vill mig först besinna – Gack, Frihet, bort! Jag vill i träldom bli. En konglig makt, Som gör palats af kojor, Har mindre prakt, Än mina träldoms-nät. En Guda-hand Har smidt mig mina bojor, Och, slaf i band, Jag nyttjar majestät. Du, arma marmorhjerta, Som aldrig kännt min smärta! Ditt lif beklagar jag. Din blod är bläck, Men bläck förutan svärta; Din ro är skräck, Och natt är all din dag. J, blomsterfält! J, flytande kristaller! J, gröna tält, Som sol och skugga ge! Ack, hvad behag På Er från himlen faller, Som fån hvar dag Min Iris’ ögon se! Men dock – hvar är mitt minne? Står hon ej i mitt sinne Ju målad hvar minut? Min Iris är Med kropp och själ derinne: Och dör hon der, Så är jag död förut. De Jordiska Tingen. Jordenes gudar med blixtrande dunder, Som upp till himlarna svängt med er makt! Träfflige hjeltar och verldenes under! Hvar är nu all er heder och prakt? Skönheter, hjertans tyranner och nöjen, Som kostat kronor, blod, sällhet och lif! Ej leka nu kring er lustar och löjen; Ej ger er mull nu suckar och kif. Allt är förgängligt! Fast dygderna sjelfva Få pyramider till stjernornas loft, Otack och tiden dock snart dem omhvälfva: Svartnande glans! tillväxande stoft! Hvad är då värdt i de fotspåren vandra? Kan jag en dag med mitt lif vara nöjd? Jo! jag har lust, att förgänglig, som andra, Lefva med ro, försvinna med fröjd. Ödet. Ödet är min enda ro, Som mig kan från griller vända. Jag kan sofva sött – och tro, Hvad mig händer, skall mig hända: Ära, bröd och mer dertill, Kommer, liksom Ödet vill. Mången trälar: men, stor sak! Jag vill sofva på mitt öra: Blir jag
ges i stark saltlake 1 dygn, rensas Häraf formas kroketter af ett äggs sedan och kastas genast i friskt vatten. storlek, som doppas i rifvet bröd, viSedan den upplagts på linne att torka, spadt ägg och åter i rifvet bröd, hvarförvälles den litet i en förtennt kastrull; efter de få ligga en stund. De kokas sedan gulbruna i skirdt smör och serlägges därefter åter på linne, men får ej hinna kallna. Under tiden kokas veras varma. en lag: Till 425 gr. lök tagas 7 dl. Torskskifvinättika eller vacker spritättika, ett vorna läggas med 425 gr. fint salt i (Forts, å följ. sida.) kallt vatten under 6 timmar. 8 liter friskt vatten uppkokas särskildt med 320 gr. salt, skifvorna läggas däri och få uppkoka, hvarefter kastrullen lyftes af elden och får stå fem minuter. Torskskifvorna uppläggas utan servet och öfverslås med en god holländsk sås. Garneras med fileter af hafstunga, doppade i ägg och rifvet bröd samt stekta i fiottyr; lösa kvistar af körfvel läggas däröfver. Denna rätt är ganska god och har, om den är väl anrättad, äfven ett vackert utseende. som ju särskildt beröra familjeÄppelkroketter. EKMAN och Inlägg-ning-. LINGON EMIL T^Tyttig verksamhet sökes för en 16- årig flicka, dotter till aktad enkefru i Stockholm, endera hos praktisk husmoder, då fritt vivre påräknas, el. som elev i något yrke el. finare handel. Omutlig redbarhet och sanningskärlek jämte god ambition äro grunddragen i karaktären. Reflekterande svar, märkt » 16 år », Iduns byrå. [2626] " C^n ung, bildad flicka af god fam. önskar några timmars daglig sysselsättning, såsom eller tentioner. Svar emottagas tacksamt t. » Anna », Iduns byrå. [2607] renskrifning, sälls hjälp till lexöfverläsning.
I detta Betänk., likasom vid många andra tillfällen, har jag funnit en viss benägenhet hos 11. St:r att vilja regera, och denna benägenhet röjer sig äfven i det nu framstälda yrkandet om bifall till en enskild motionärs framställning. Jag tager för alldeles gifvet, att innan K. M. afgaf Sin Propos. i detta ämne, hade Akademierna antingen gjort hemställan till K. M. om behofvet af flere lärare löner, eller ock icke gjort en sådan hemställan. I förra fallet har ju K. M. redan pröfvat nödvändigheten eller den öfvervägande nyttan af det anslag, som nu ifrågasättes, och troligtvis funnit att dermed kan anstå, eftersom ingen framställning derom blifvit till It. St:r aflåten, och i sednare fallet hafva Akademierna sjelfva ansett anslaget ej vara af elt oundgängligt behof påkalladt. Jag tror i allmänhet, att det skulle vara ganska väl, om It. St:r toge till grundsats att bevilja andra anslag än dem K. M. begärt. Då finge de enskilda spekulationerna ej så stort spelrum, som nu är dem öppet, och ett i min tanke ganska olämpligt sätt för representationen att deltaga i Styrelsen komme att uphöra. Hvad jag nu haft äran andraga utgör för mig ett alldeles tillräckligt skäl att bifalla punkten. Dertill kommer, att jag anser mig skyldig tilt mera sätta tro till StatsUtsk:s ledamöters upgift om statsinkomsternas otillräcklighet, än att lyssna till åtskilliga andra talares önskningar och förhoppningar. Här gäller ordspråket, att siffror tala, och om än så lyckligt vore, att någon statsbrist verkligen ej före - 524 Den 20 November e. m. funnes, så är ju ingen skada dermed skedd. Jag tillstyrker bifall till punkten. Hr Montgommerie, It o b, Nils Germ.:
Beträffande innehållet af föreslagna lag-stadgandet i öfrigt, har blifvit anmärkt: att deraf ej syntes om eller i hvad mån 1 kap. 2 § Missgernings-Balken derigenom vöre ändradt: att ett förtydligande härutinnan så mycket heldre behöfves, som det Bih. lill R. S. Prol. 1853 & 185.1. 7 Sami. 1 Afd. 28 Hafi. 1 2 Lag-Utskottets Utlåtande, JYS SO. samma eljest kunde komma att tillämpas om någon utdelat Nattvarden af gäckeri, hvilket ej vore meningen; att det i allt fall ingalunda vore rättvist att straffa den, som af en allvarlig, om än förvillad öfvertygelse utdelar Nattvarden, hårdare än den, hvilken gör sådant lör att gäckas; att dessutom de särskilda straff-bestämmelserna ej stodo i något konseqvent förhållande till hvarandra; att omförmälte stadgande jemväl lätteligen kunde eluderas derigenom att ingen utdelar Nattvarden, utan hvar och en, sedan elementerna blifvit framställde, tager sig sjelf, hvilket skulle skett på flera ställen; samt slutligen att den händelse att en ej öfvermage låter sig döpas af den, som ej är prest, blifvit i förslaget uteglömd. I anledning häraf får Utskottet till en början förklara, att då två Kiks—Stånd, genom bifall till Utskottets förslag, godkänt ej allenast den åsigt, att Sakramenternas förvaltning af lekmän i annat fall, än siirskidlt medgifvet är, står i uppenbar strid emot vår kyrkoförfattning, än äfven att tilltag af denna art ej kunna lemnäs utan påföljd, samt denna åsigt, efter hvad ofvan är antydt, delats af flertalet inom öfriga Riks-Stånd, Utskottet anser sig vid den förnyade pröfning af frågan, som återförvisningen påkallar, endast hafva att besvara de anmärkningar, hvilka blifvit framställda emot den tillämpning berörde åsigt gifvils uti förslaget.
Derigenom har handt, alt en secreterare-lön blifvit honom lem nåd och såsom surrogat derföre måste Stats-contrs secreterare nöja sig med 4°° r:dr b:co. Militära ärendena uppgå vanligtvis årligen till det belopp, som Hr Lefren uppgifvit, nemi. omkring 6,ooo. Att dessa ärenden, ehuru de blifvit ökade i Stats-cont., det oaktadt blifvit handlagda, bevisas deraf, att sedan samma verk, i likhet med de öfriga embetsverken, år i838 blifvit ålagdt att till K. M. inkomma med sin arbetsberättelse, fann K. M., att Stats-cont. med ovanlig drift hade fullgjort sina åligganden; och till följe deraf inträffade hvad förut ej ägt rum, att K. M. aflat en särskild skrifvelse till Stats-cont., hvaruti ilan förklarade verket sin nåd. tillfredsställelse deröfver. Jag får således, med anledn. af nu uppgifna förhållande, begära återremiss af ifrågavar. punkt uti StatsUtsk:s betänk. N:o 4°, och anhåller, att Utsk. dervid måtte lemna uppmärksamhet åt de skäl, dem Hr Lefre'n anfört. Frih. Hamilton: R. o. Ad. torde benäget ursägta, att jag ånyo upptager dess tid med ett anförande rör:de samma punkt, hvarom jag för en stund sedan yttrade mig, nemi. den som angår allm. Barnbördshuset. Vid närmare granskning af denna punkt synes mig såsom vore ett förbiseende gjordt, så väl uti den K. propos:n, som af StatsUtsk. vid densammas besvarande.
Till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad 100,000: — „ först ärkning af Waxholms fästningsmurar 90,000: — „ en skansanläggning vid Oxdjupet . 100,000: — 190,000: — befästningarne vid Carlskrona, nemligen: till skansen å Vestra Hästholmen 60,000: — „ försänkningar derstädes 24,000: — 84,000: — 374,000 Transport | 895,518,40 Expeditions-Ulskottets Förslag till underd. Skrifvelse. För beklädnads-behof: För beklädnads-passevolans vid värfvade regementen 80,984: 71. „ indelta arméens utredning, fyllnadsanslag 4,963: 83. „ underhåll af beväringsmanskapets beklädnad . 189,000: — För Topografiska korpsen: Till fortsättande af korpsens arbeten, till kartgraveringen och till aflöning åt den ökade arbetspersonal, som erfordras för det militära kartearbetets skyndsamma utförande Arméens pensionering: Till upprätthållande af arméens pensionskassa» egen pensionering, såsom kreditiv 85,500: — „ fortsatt tillämpning af de nya ponsions-staterna 'för arméen och Gotlands Nationalbeväring, ett kreditiv å 180,000: — „ betäckande af möjlig brist för år 1866 i det vid 1862 och 1863 årens riksdag för sistnämnda ändamål beviljade kreditiv, 150,000 R:dr, ett fyllnadskreditiv å 15,000: — För Officerares anställande i utländsk krigstjenst: Till understöd åt sådano officerare För de frivilliga Skarpskytteföreningarne:
Vid sådant förhållande synes det också' Utskottet billigt, att 5:te Hufvud-titeln, som på detta sätt för hvarje utspisad portion fått vidkännas en kostnad, för hvars betäckande tillgång ej funnits anvisad, härför undfår ersättning; och då de belopp, som härtill erfordras, efter verkställda uträkningar, utgöra, såsom bilagde tabell visar, för manskapet vid Marin-regementet R:dr Runt 14,134: 6. » Matros-korpsen » 9,125: — » Kanonier-korpsen ” 4,562: 50. och för uppfordrade Båtsmän » 27,986: 50. eller tillsammans R:dr Runt 55,808: 6. hemställer Utskottet, Stals-Ulskotleli Utlåtande N.o gs$. 3 att denna summa, 55,808 R:dr 6 öre Riksmynt, må, på sätt Kongl. Maj:t begärt, af Rikets Ständer anvisas, att från Riksgälds-kontoret utbetalas. Beträffande deremot den af Kongl. Majit jemväl ifrågasatta förhöjning i portionsvärdet för skeppsgosse-korpsen, finnér Utskottet, med afseende derå, att, enligt utspisningsstaten för skeppsgossarne, en mindre natura-portion för dem, än för den öfriga gemenskapen, varit beräknad, skäl ej vara för handen, att å denna Nådiga framställning tillstyrka bifall. Vidkommande åter den äskade förhöjningen i kontanta aflöningen för gemenskapen vid ifrågavarande korpser, så, och hvad först angår matros-korpsen, lärer icke kunna bestridas, att den för nämnda korps, enligt hittills gällande stat, utgående aflöning, vid jemförelse med hvad personer af denna klass åtnjuta under tjenstgöring på privata fartyg, varit ytterst ringa, helst om i betraktande tages, att matros-korpsen, under tjenstgöring å stationerna, är skyldig att, med få undantag, hvarje dag under hela arbetstiden arbeta på varfvet, hvadan föga tid finnes öfrig till enskild förtjenst.
St:rs Revisorer lägga ett band på deri fria yttrande-rätt EmbetsVerken, lika som hvarje enskild Medborgare, enligt allmän Lag och TryckfrihetsFörordningen tillkommer, för missbruk hvaraf bestämda Stadganden redan finnas meddelade; så har, vid uppställningen af berörde Instruction, Hr Friherre Anckarswärds sistberörde motion ej eller ansetts höra föranleda någon serskild föreskrift. a3a Stats-Utskottets Hr Grefve Frölichs Motion i afseende pä antagandet af 18a3 års Förslag, jemte hvad Hr Domprosten Heurlinj ang:de visse ändringar i 1812 års Revisionslnstruction andragit, anser Utskottet, dels genom hvad ofvan blifvit an förd t, dels ock vidare genom Utskottets Förslag, vara besvaradt. Det återstår således för Utskottet, endast att yttra sig i den väckta frågan, huruvida den Instruction, som af af R. Sttr nu fastställes för deras Revisorer öfver StatsVerket, må, utan K. M:ts Nådiga sanction^ kunna såsom en till efterlefnad gällande Lag anses. Påståendet härom har Utskottet icke kunnat gilla, emedan Instructienen, såsom en allmän Författning hör vara lika bindande för EmbetsVerken sorn för R. Sttrs Revisorer. Tilt åtlydnad af de förre kunna dock R. St:r icke omedelbarligen utfärda någre föreskrifter, hvadan och då, för behörig verkställighet från de förvaltande Verkens sida å allt hvad i afseende på dem Instructionen skall innehålla, erfordras K. Mtts Nådiga bifall, Utskottet deraf jemväl anser följa, att sluteligen af Konung och Ständer gemensamt det beslut måste fattas, hvarpå en, till lika efterrättelse af Konungens Embetsman som af R. St:rs Ombud, nödig Instruction skall utfärdas, hälst samma Instruction grundar sig på de af Konung och Ständer gemensamt antagne GrundLagar. Och öfverlemnar Utskottet härjemte, till pröfning och fastställelse af R. H. St-.r, följande Forslag till Instruction för R.
R:dr årligen, eller för de tre åren 1858—1860. , . 45,000: — Transport 2,892,700: — liih. till II. St. Maj:ln Säd. Prop. \:o I. ani Statsverket 1/iöC. För befrämjande, medelst ansiag eller lån, af utdikningar och åftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag, vill Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer att afsätta 100,000 R:dr årligen, eller för dc tre åren 1858—1860 300.000 deraf fyra femtedelar hofde utgå såsom lån. Kongl. Majit anser enahanda föreskrifter, som hittills, böra bibehållas i afseende på så väl vilkoren för Statsbidrags beviljande till allmänna arbeten af ofvanomförmälda särskilda slag, som kontroller å arbetenas utförande enligt fastställda planer. 5:o. Till undersökningar, inspektions-koslnader och expenser för allmänna arbeten äskar Kongl. Majit, såsom hittills, 18,000 Ridr årligen, eller för de tre åren 1858—1860 54,000 6 :o. Fidkommande anslag till aflöning för Stp reisen Öfver allmänna Ftigoch Fattenbyggnader samt dess tjenstebiträde// så väl i Hufvudsladen som i Landsorterne finnér Kongl. Majit sig föranlåten att af Rikets Ständer begära anvisandet härtill af ett förhöjdt belopp med 26,950 Ridr årligen, eller för de tre åren 1858 —1860 80,850 Tio.