Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Län Pehr Ericsson, har jämväl uti afgifvet Memorial, under framställning af de förluster, Allmänheten får vidkännas derigenom, att, vid utbyte af gamla och förslitne sedlar, erhålles icke mer än 12 å 16 sk. för 1 och 2 R:dr, för det att något väsendtligt ord är borta ifrån sedeln, och hvarpå såsom bevis åberopas 3:ne bifogade Creditsedlar, godkände endast för 16 sk. hvardera , yrkat, att Tjenstemännen i Banken och RiksgäldsContoiret matte, genom allmän Författning förbjudas, att efter godlycko cassara en sedel, för det Betä nkanclen, N:o 37g. 361 alt några ord saknas; då en hvar i öfrigt kan se, alt den ej är förfalskad. Öfver dessa Motioner, af hvilka
Bro, synas mig icke så beskaffade att de kunna införas i en allmän författning om fornlemningarne. Icke bör man uti en sådan införa hvad i folkskolor och andra undervisningsanstalter bör läsas, icke kan man der stadga att vissa fornlemningar ' böra inhägnas och andra med väktare förses, icke heller lärer tillsättande af en konservator till fornlemningars skydd sammanhänga med utfärdande af en författning. Huru enskildt jordägare skall förfara, som för något sitt ändamål, önskar rubba en fornlemning, finnes redan i 1828 års författning stadgadt; han är redan i det afseendet underkastad vissa inskränkningar och någon föreskrift om fornlemningars undantagande vid skifte således ej behöflig. För att vinna önsklig öfverensstämmelse med Presteoch BorgareSt:ns beslut, behöfveS efter min tanke blott att instämma i sednare delen af detta beslut, som då blifver Rikets Ständers. R. o. Ad. kommer härigenom att vinna sitt ändamål, utan att nödgas förorda en ny författning, då en gammal finnes, som ej kan visas vara i någon mån bristfällig. Jag fortfar derföre med min anhållan om bifall till Frih. Sprengtportens förslag. Hr von Troil, Sam. Gust.: Då alla önska vinna samma mål, så vore det önskvärdt om man äfven kunde blifva ense om sättet, hvarpå man dervid bör gå tillväga. Tvenne RiksSlånd hafva redan beslutat en und. skrifvelse, och åtskilliga talare hafva här förordat dess antagande i sin helhet, hvaremot andra önskat förändra den så tillvida, att man icke skulle af K. M. begära utfärdandet af någon ny författning. Utom flera andra ganska nyttiga SS Dtn 4 April f. ra. stadganden, som skalle kunna införas i den nya författningen, vore afven meningen att deri få införd vitesbestämmelser för åverkan å fornlemningar; ty så vidt jag icke missminner mig så finnes inga sådana i den gamla författningen. Den innehåller endast det stadgandet, att om skada göres å fornlemningar, så skall denna skada ersättas af den sorn skadan vållat.
Hvad således förekommit och handlingarna för öfringt innehålla, har hos Stats - Utskottet nogsamt stadgat den öfvertygelse, sorn redan vid 1809 och 1810 årens Riksdag samt vidare å sista Urtima Riksdagen förklarades af Riksens Ständer om behofvet af en efter tidens skick lämpad reglering af Uppfostrings - Verken och förhöjning af Lönings-förmåneme i synnerhet för Lärare uti de lägre graderne, hvilka ära så svagt lönade, att de med nu innehafvande vilkor omöjligen kunna vara belåtne; Och Statsutskottet har äfven funnit det af UppfostringsCommittéen utarbetade Förslag i afseende på en sådan reglering och förbättring af Skoleoch Läro-Verkens Stater leda till det ändamål, som härvid må böra åsyftas, att nemligen å ena sidan bereda en jämnare, men för de otillräckligt lönade Lärarne skälig inkomst, och på den andra genom tillgångars uppsökande och beräkning inom de redan gifne Stats-anslagen för Undervisnings-Verken, bestigande enligt. Committéns uppgift till omkring 15,000 Tunnor Spannmål, i möjligaste mån nedsätta behofvet af det ytterligare Stats-bidrag, sorn härtill fordrades; men, då, såsom föreslagit och tillstyrkt blifvit samt Kongl. Majtt äfven i Nåder beslutit , ifrågavarande Reglering successive kommer att 1 verkställighet sättas och bland de upptagne nya Utgifterne, hvartill Medel nu skulle anslås, de till inköp af Böcker och Chartor, Emerito! um Löner och Pensioner, äfvensom till Gymnasiioch Skole-Byggnader föreslagne tillsammans 1,400 92 0 Stats-Utskottets Bet tini anderi. Tunnor äro af drn beskaffenhet, att de icke så snart torde förekomma eller så oundvikligen erfordras; har Utskottet i Statens närvarande förlägenhet ansett ett anslag af desse 1400 Tunnor icke, kunna tillstyrkas, utan att nu må höra anslås hvad sorn egenteligen tarfvas för en nödvändig Lön-förbättring åt Lä rar ne vid Undervisnings verken i allmänhet, de i Stockholm icke undantagne. Riksens
Härvid hafva Utskotten icke förbisett de olägenheter, som äro förenade med ofvanberörde, nu brukliga, sätt att pröfva saltpeter, älvensom att delta pröfningssält lemnar rum för godtycklighet hos den, som verkställer pröfningen; men, då Utskotten icke ega kännedom om det afDireeleuren Edman uppgifna sätt för utrönandet af saltpeters halt och godhet, 32 Statssamt Allm, Besv,- och Ekon.-Utskottens 'Utlåtande , N.-o 40. samt, om än Utskotten erhölle upplysning derom, Ulskotten likväl icke torde kunna rättvisligen bedöma det enas företräde framför det andra; oell dessutom något annat mera ändamålsenligt sätt för pröfning af saltpeter, än det af Directeuren Edman föreslagne, kan vara uppfunnet, så få Utskotten endast i så måtto tillstyrka motionen, att Utskotten föreslå Rikets Ständer att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta inhemta upplysningar om det säkraste och lämpligaste sättet för saltpeters pröfning, och derefter i Nåder meddela de föreskrifter i afseende derå, som Kongl. Maj:t kan finna bäst och tjenligast. Stockholm den ii September 1840. Ant;, till Exp. Utsi;, d. 14 Sept, lil. 10 f. m. {Utlåtande, i anledning af vackt fråga om Lunds Stifts fördelning i tviinne Stift. Uti en hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln väckt, till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad, motion har Herr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolf, föreslagit, att Lunds Stift måtte fördelas uti (vänne sådane, samt Lund och Sölvitsborg-utgöra säten hvardera för sitt Stift, så att det senare komme att innefatta Blekinge Län, Östra Göinge och Willands härader samt kustlandet af Skåne kring Cimbritshamn och Christianstad.
Enligt hvad häraf synes, hafva Revisorerne vid förenämnda inventering icke tillvägagått på sätt förut i allmänhet varit vanligt, nemligen att granska blott de säkerhetshandlingar, som tillhöra revisionsåret, utan utsträckt granskningen till jemväl de handlingar 11 — 82 — af dylik beskaffenhet, som efter revisionsåret intill tidpunkten för granskningen inkommit. Till stöd för ett sådant förändradt förfarande har hufvudsakligen blifvit anfördt, att granskningen af en fond eller kassa, hvars verksamhet fortfar, icke kunde ske med påföljd af verklig kontroll, såvida icke det vid granskningstiden befintliga förhållande utröntes, för att jemföras med det räkenskaperna för samma tid utvisade, och att, då detta sednare icke kunde ske annorlunda än i sammanhang med granskningen af de för samma tid upprättade räkenskaper, hvilka först sedermera blefve föremål för en sådan åtgärd, nödigt vore att, till rättelse för blifvande Revisorer, meddela upplysning om förhållandet sådant det vid revisionstillfället verkligen befunnits. Emellertid hafva hos Revisorerne skiljaktiga meningar yppats ej mindre i fråga om Revisorernes behörighet att granska andra än sådana handlingar, som tillhöra revisionsåret, än äfven beträffande lämpligheten att på ena eller andra sättet vid granskningen af säkerhetshandlingarna tillvägagå; och då denna fråga, med afseende å önskvärdheten att ett lika förfarande städse egde rum, synes vara af den vigt, isynnerhet för kommande revisioner, att uttrycklig föreskrift i den ena eller andra syftningen torde böra meddelas, helst hvad vid frågans nuvarande behandling förekommit antyder, att den för Revisorerne nu gällande instruktion icke är i detta hänseende tillfyllestgörande, hafva Revisorerne, för den åtgärd Rikets Ständer i anledning häraf må finna lämpligt vidtaga, velat å förhållandet jästa uppmärksamhet. E) Statistiska sammandraget öfver de af Kongl. Krigskollegium under år 1861 bestridda utgifter. Utaf detta, i enlighet med Kongl. Maj:ts den 11 Augusti 1857 derom meddelade föreskrift, inom Kongl. Krigs-kollegium uppgjorda statistiska arbete få Revisorerne meddela följande tre sammandrag öfver utgifterna för värfvade Arméen, för indelta Arméen och för beväringsmanskapet. (Bil.
G) En Controlloch Revisions-Af delning, som skall dels besörja all under årets lopp behöflig controll och moträkning, samt under denna synpunkt omfatta både Cassan, Sedelverket, Depositions-Banken och Banco-Utskoltets BetänkandeN.-o 35, 7 Låne-Banken, dels sysselsätta sig med granskning af fullt färdig och afslutad Räkenskap, ej blott lill ziffran, ulan äfven till anordningarnes enlighet med gifne författningar, c) Ett Hufvud-Afslutnings-Contoir, hvars föremål skall vara att utur de serskilda Böckerne sammanfatta en möjligast förkortad samt tillika tydlig och upplysande General-IIufvud-Bok öfver hela Banco-Verket. Hvarjemte Fiscals-Contoret, enligt dess egande organisation, bibehålies. Börande Bankens Ekonomiske ärenden, på sått lämpligast anses, antingen öfverlemnas åt Hufvud-Afslutnings-Contoiret eller fördelas emellan vederbörande Afdelningar, samt den speciella Bokföringen af hvad Ekonomien tillhörer, ordnas så, att ali onödig vidlyftighet vid Hufvud-afslutningen undvikes. II vardera Afdelning och Contoir skall stå under en af Fullmägtige omedelbart tillsatt Chef, med åliggande att inom Afdelningen eller Contoiret dels ordna arbetet, dels vaka öfver göromålens behöriga och oafbrutna gång, samt med skyldighet att derföre ansvara inför Öfverstyrelsen. IV. Vården af Bankens i General-Cassorne och sedelmagazinen samt de öfriga förvaringsrummen befintlige redbarheter och tillgångar, jemte den dermed förenade nyckel vården, skall öfverlemnas åt vederbörande Departements-Chefer gemensamt med några af de högre Tjenstemännen inom hvardera af Bankens Afdelningar och Contoir, hvilka skola ega med Cheferne samfäld ansvarighet för de under deras vård förvarade tillhörigheter.
Riksdag förflutna tid visserligen varit större och för rörelsens behof mera tillräckliga än vanligt, torde dock, med erfarenhet om de flesta näringsgrenars under samma tid vunna märkbara förkofran och utveckling samt den lilliga och verksamma företagsamhet, hvilken derunder uppenbarat sig i Svenska industriens alla riktningar, kunna antagas, att det betydligen ökade rörelse-kapitalet i allmänhet blifvit användt på ett för både närvarande och kommande tider mera gagnande sätt, än om en icke obetydlig del deraf genom Riksgälds-kuntorels Berättelse 1856. 49 genom en öfver behofvet utsträckt upplåning indragits i statskassan, för att till framtida utgifter der finnas att tillgå. Under sednare månaderne af detta år har åter den allmänt rådande penningeställningen icke medgifvit företagandet af någon ansenligare upplåning för statens räkning, utan att dervid bestämma sådana vilkor, som ofelbart skulle kommit att utöfva en menlig inverkan på landets nuvarande industriela och financiela förhållanden. Enligt den särskilda redogörelse, som, på föreskrifvet sätt, blifvit upprättad för de under sistlidet år till jernvägs-anläggningar upplånta och utgifna medel, har emot utfärdade fonderade stats-obligationer under sagde år influtit ett kapitalbelopp af 235,850 R:dr R:mt eller 157,233 R:dr 16 sk. B:ko, samt under innevarande år 24,666 R:dr 32 sk., och således tillsammans 181,900 R:dr B:ko, för hvilken summa utlemnats 4-procent-obligationer å ett sammanlagdt kapital af 223,500 R:dr och 3procent-obligationer å d:o af 56,400 R:dr R:mt, nem ligen 219 st. 4-procent-obligationer af serien A å 1,000 R:dr, 15 st. d:o af serien B å 300 R:dr samt 2 st. 3'/2-procent-obligationer af serien C å 1,200 R:dr och 135 st. af serien D å 400 R:dr hvardera.
Jag kan icke neka, att det förvånar mig, alt Hr von Kraemer i en så vigtig fråga antingen förändradt öfvertygelse eller ock icke brytt sig om alt sin öfvertygelse inom Utsk. tillkännagifva. Frih. Palmstjerna har redan så fullständigt ådagalagt, hvarthän beträdandet af den bana, Hr von Hartmansdorff föreslagit skulle leda, att något vidare ordande härom torde vara öfverflödigt. Jag tror, att antagandet af Hr von Hartmansdorffs förslag skulle väcka mera missnöje och medföra större vådor, än de flesta af de reformer, Hr von Hartmansdorff under sin offentliga bana sig motsatt. Jag fortfar alt yrka afslag å ifrågavande förslag. Gr. Gyldenstolpe. Ant. Gabr.: Jag hade aldrig kunnat tro, att man skulle framkomma med ett sådant förslag, som det, hvilket nu är under R. o. Ad:s öfverläggning, och aldra minst att det skulle härleda sig från en Bankofullmäktig, hvilken under så många år och med sådan samvetsgrannhet upfyllt Ständernas npdrag, nemi. att uprälthålla myntvärdet, hvilket måste betraktas såsom Banko-fullmäktiges främsta skyldighet. Derom erhålla de af deras principaler, R. St., vid hvarje Riksdag bestämda föreskrifter. Att nu föreslå, att della myntvärde, i st. f. att uprätthållas, skall omstörtas, eller åtminstone att en början lill denna omstörtning skall göras, måste jag för min del högeligen ogilla och kan ej å de 2:ne ledamöter, som här förfäktat detta förslag, tillämpa det af Hr v. Kraemer på f. ra. begagnade Fransyska ordspråket: ”les beaux esprits se reucontrent.” Frih. Palmstjerna har ådagalagt, att antagandet af delta förslag skulle leda derhän, att hvar och en, som äger något, skulle mista T£5:del deraf. Förslaget år således förmånligt för de skuldsatte, ty de fingo betala sä mycket mindre, men jag tror att förslaget ej kan hafva till mening att understödja dem, som hafva dåliga affärer.
Äfven får jag erinra derom, att derest R. o. Ad., vid pröfningen af extrastatsreglerm, finner att StalsUtsk. bör sammanträda med annat tinmärkn.; men alt på förhand, och innan StatsUtsk:s betänk. förekommit, vilja besluta att denna anslagsfråga skall behandlas på annat sätt än grundlagen föreskrifver , mäste jag bestrida. Hr von Hartmansdorff: Lika med andra talare tror äfven jag, att frågan om fördelningen lill olika föremål af de medel, sorn blifva tillgängliga, är ett ämne, som bör behandlas gemensamt af Statsoch Ekon.Utskm. Sådant är ingen nyhet. Vid denna riksdag har t. ex. frågan om anslag lill allmänna folkskolor blifvit behandlad af Stalsoch Ekon.Utskm gemensamt. Om nu fråga blir, att för vissa andra communal-angelägenheler använda en del af bancovinsten, sfi måste löi hållandet vara af beskaffenhet alt Ekon.- Ulsk:s yttrande deröfver bör iuhemlus. Lika med Frih. Sprengtporten tror jag likväl, att det nu vore för tidigt alt derom besluta, samt att frågan om remiss af detta ämne bör uppskjutas intill dess exlra-slatsreglerm är handlagd. Otvifvelaktigt komma motioner att väckas i hvarjehanda riktningar ruride föremålen för bancovinslens användande. Då Den ai November e. m. 219 Då I åra äfven dessa motioners beskaffenhet komma alt bestämma, huruvida de böra remitteras blott till StatsUtsk. eller till Statsoch Ekon.Utsk:n gemensamt. Jag hemställer derföre till R. o. Ad. i allmänhet samt Frih. Cederström särskildt, om vi ej kunde få förbigå denna fråga, under förbehåll att derom besluta när extra-slatsi egler:n förekommer. Frih. Cederström: StatsUfskls betänk, om extrastatsreghr:n innefattar icke ett ord ang;de disposition af bancovinsten. Det är således icke på dessa medel, som StatsUtsk. beräknat sitt förslag lill extra-statsregler:n.
Uti of vanberörde behållning inbegripas 4,o85 R:dr 4i sk. 4 rst., hvilka genom inbrott, den 18 April 1840, blefvo bortstulna ur Verkets kassakista och fortfarande balanseras, i afbidan på möjliga upplysningar. — Återstoden,. 9,706 R:dr 4 s^- 11 rsf*> var, enligt företedd Attest i Banken insatt. Enligt Revisorernes tanka, böra de publika Verk, som äga rättighet att assignera på Banken, icke innehafva större kassa, än bekofvet oundgängligen fordrar - — 128 — För bedömmande af prisen å verkställda arbeten, bade behöriga Entreprenadauktions-protokoller bordt vara räkenskaperna följaktiga. Revisorerne få härjemte meddela följande Uppgift å de, under Kongl. Öfver-Intendents-Embetets vård varande, Kronans hus och byggnader i Hufvudstaden, deras värden samt ändamålen hvartill de användas. Byggnader. Värde. Innehafvare. lili 8:1 Nicolai Församling1. Kongl. Krigs-Kollegii hus. 49.333: 16. — Kongl. Krigs-Kollegium m. fl. Embets-Verk. Kongl. Riddarholms Ky r k an. Kongl. Fatburen. io,4i6:32. — Begagnas för H. M. Konungens tvättsamt till boningsrum för Åldtfrun och betjening. Kongl. Förvaltningens af Sjö-Ärenderna hus . 22,166: 32. — Kongl. Förvaltningen af Sjö Ärenderna. Kongl. Krigs-Hof-Rätlen. Koiistruktions-Corpsen. Kongl. Kammar-Rättens hus 33,166: 3a. — Kongl. Kammar-Rätten. „ Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-Inrältningar. Civil-Statens Pensions-Inrättning. Topografiska Corpsen. Gamla Kungshuset 68,666:32. — Kongl. Stals-Kontoret med Cha rta-Sigilla ta-Kontoret. Kongl. Kammar-Kollegium.
Sålunda finnes nu för Skärgårdsfartygen att tillgå 4 s. k, utredningar af ammunitionseffecter, då stora Flottans fartyg i allmän - 62 Den 21 Januari. liet ännu äga blott en; och befinna sig för öfrigt alla förråden, om afseende icke fästes på det inskränkte utrymmet, i del fullständiga och välordnade skick, att Flottans styrelse icke allenast icke skyr, utan tvärtom lifligt önskar att R:ts St:r eiler deras Statsutskott rfiå derom öfvertyga sig genom egen åskådning. 13:o. Att sammanslagning af nybyggnadsoch underhåttsanslagen icke borde medgifvas. Om tillräckliga mede! anvisades till hvardera af dessa båda fö remål, kunde det visst vara lik gill tigt alt sammanföra eller skilja dessa anslag, ehuru det alltid försvårar redovisningen, när det som kan redovisas på en titel skall redovisas på tvenne. Något egentligt skäl hvarföre ej på sätt K. M:t föreslagit, och ända intill 1850—51 års Riksdag, ägt rum, dessa båda anslag ånyo sammanföras, har Gr. Platen ej mäktat framhålla. Till nvbygnad och underhåll af fartyg m. m. erfordras precist samma materialier och efekter: när nu t. ex. 20 sk//, jern behöfves lill det ena och 20 d:o lill det andra föremålet, blir enda vinsten, att i st. f. att 40 sk//, om anslaget är gemensamt, på en gång kan uphandlas, måste 2:ne uphandlingar ske af 20 sk//, hvarje gäng; när behörig kontroll och redovisning dessutom alltid måste förutsättas, äga rum, har erfarenheten nogsamt ådagalagt att Statsmedlen förmånligast för det allmänna användas, när ej onödiga band eller föreskrifter reglementera härutinnan. För min del skulle jag, om R:ts St:r ej vilja godkänna K. M:t Proposm i delta afseende, anse lämpligast vara att på ordinariestaten nuvde särskilda nybyggnadsoch underhållsanslag sammanfördes til! flottans underhåll; hvaremot hvad som beviljades till nybyggnad kunde upföras på extra Statsanslaget, förutsatt att hvardera anslaget blir tillräckligt och i enlighet med K.
Preste-Ståndet vidblef sitt vid föredragning af Siats-Utskottets utlåtande N:o 100 fattade beslut, och lade utlåtandet N:o 305 till handlingarne. S. D. Tillkännagåfvo Ståndets Herrar Electorer, att de utsett Professoren Grafström att såsom suppleant i Constitutions-Utskottet fungera under den tid, Professor Fries, som på några dagar afrest till Upsala, kan komma att utur Utskottet vara frånvarande. S. I). Föredrogs och upplästes Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående frågan om ett förändradt myntsystem: Gifven Stockholms Slott den 8 Maj 1845: Ståndet beslöt, att denna Nådiga Skrifvelse skulle Banco-Utskottet meddelas. S. D. Upplästes protocollet hållet den 8 dennes hos Rikets Ständers Herrar Electorer för val af comiterade till tryckfrihetens vård , och inhemtades deraf, att till comiterade blifvit utsedde: Pastor Primarius, L. N. O., Doctor A. Z. Pettersson, Expeditionschefen och Riddaren N. JV. eif Zellen, Lagmannen och Riddaren Christian Sundinj Professoren och Riddaren L. M. Enberg, Riksantiquarien och Riddaren Bror Emil Hildebrand, samt Expeditions-secreteraren och Riddaren /. G. Richert: Ståndet beslöt anmoda Expeditions-Utskottet uppsätta förordnanden för ofvanberörde valde comiterade samt lade för öfrigt Herrar Electorers protocoll till handlingarne.
Militär-författnings-samling så fort ske kan, och med de inskränkningar, som till besparande af kostnader, men utan att dess nytta och användbarhet derigenom lida, möjligtvis kunna ega rum, måtte bringas till ett önskadt slut, på det att de stora summor, som af Staten redan på dess utgifvande blifvit använde, ej må vara hardt nära utan allt gagn bortkastade. Bönde-Ståndet framhärdar etc. a: STOCKHOLM, f. å. 6dwtt*e« Boktryckeri. 1854. 'State-Utskottets Mim or tal, N:o 327. i N:o 827. Åak. till Exp.-Utsk. dea 20 Okt 1854, kL 11 f. ro. Memorial, angående verkställd omröstning, i anledning af lliksStandens skiljak'tiga beslut i fråga om beskattning å brunvins tillverkning och distillering. Förstärkta Stats-Utskottet har denna dag saminanträdt och anställt votering öfver nedannämnda, i Särskilda Utskottets memorial N:o 19 föreslagne och af 3:ne Itiks-Stånd gillade, propositioner. l:o ffiDen, som, på sätt Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden beslutat, vill, att afgiften för bränyins tillverkning utgår med 16 sk. för hvarje tillverkad kanna, under de vilkor och bestämningar, som uti de, i det vid Särskilda Utskottets memorial N:o 11 fogade förslag till förordning om vilkoren för bränvins tillverkning intagna, §§ 42, 43, 44 och 108 innehållas, äfvensom att, derest i större bränneri, tillverkning under en månad, med mer än en tionde-del öfverskjuter det belopp, hvarför anmälan skett och afgift blifvit erlagd, afgiften för öfverskottet skall utgå på sätt uti 47 § 3 mom. af samma förslag är bestämdt, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer afgiften för bränvins tillverkning att utgå enligt föreskrifterna i Kongl. Förordningen den 10 Oktober 1851, angående vilko - Bih. till R. St.
Palm, med pension af ... 908: 26. —- Efter iagttagandet af den härigenom uppkomna minskning i sistberörde Staters sammanräknade belopp, utgör detta numera endast 4,664 R:dr 34 sk. Angående den föreskrifna reparation å det af Kongl. SundhetsCollegium begagnade och vid sista Riksdag till local för RiksgäldsContoret anvisade hus. (Reglementets 204 §.) Detta hus blef väl, vid slutet af Maj månad sistförlidne år, till Riksgälds-Contoret öfverlemnadt, men den derå, så vida det skall för det af sedda - Siats-Ul.skolleis Memorial* N:o 3. 37 sedda ändamålet kunna begagnas, oundgängligen erforderliga, högst betydliga reparation, bär ännu icke kunnat verkställas. Orsakerna härtill samt de, vid husets emottagande af Riksgälds-Contoret, anmärkta förhållanden hafva Fullmägtige redan för Rikets Höglofl. Ständer uppgifvit uti det yttrande, sorn linnes 1S4-3 ars Revisionsberättelse bifogad t. Fullmägtige få derföre, uti ifrågavarande hänseende, åberopa, hvad detta yttrande innehåller, samt dertill endast tillägga nedanstående upplysningar om sedermera, i och för berörde reparations verkställande, vidtagne åtgärder. Så snart Fullmägtige, vid sistlidet års slut, erhöllo underrättelse derom, att Kongl. Öfver-intendents-Embetet blifvit i Nåder anbefaldt föranstalta om upprättandet af det äskade kostnadsforslaget, i afseende på nämnde byggnads iståndsättande och förändrade inredning, före Logo Fullmäglige bestämmandet af de förändringar i husets nuvarande inredning, sorn, till beredandet af erforderlige embetsrum och öfriga lägenheter för Riksgälds-Contoret, måste verkställas; hvarjemte Fullmägtige iäto genast meddela den, till kostnadsförslagets upprättande utsedde Archi teel, de härvid för honom behölliga upplysningar.