Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Va tums tjocklek och derunder till och med 1 tum, lod och lödjor till vigter af 1 skeppunds vigt och derunder, till och med Vedels skeppund», hvilka rubriker äro åsatte skiljaktiga införselsafgifter, må såsom af ungefärligen lika värde under den allmänna rubriken »hällar, lod och lödjor» beläggas med en gemensan tull af 2 r:dr per skeppund vid införsel; hvaremot i utförselstariffen den nuvarande skillnaden i två särskilta rubriker lärer böra bibehållas och, med förbud för den som omfat tar de gröfre dimensionerna, nuvarande utförselstull, 2 r:dr skeppundet stapelstadsvigt, å den hvari de mindre dimensionerna innefattas, förblifva oförändrad; motsvarande dessa tullsatser ungefärligen 25 procent af varuvärdena; att rubriken »kasserade kanoner, bomber, mörsare och kulor» må ur texten utgå och hänvisas till lika tullbehandling med jernskrot; att vid rubriken »allt annat gjutet arbete, ej specificeradt» må tilläggas »derunder äfven inbegripet måladt eller lackeradt»; att vidare, vid smidt eller valsadt jern införselstullen å ankare må, med afseende å deras egenskap af skeppsinventarium, nedsättas från 6 r:dr till 5 r:dr skeppundet; att lör de nu med införselsförbud belagde rubrikerne »stångjern, platt, :!/s:dels tum tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver y8:dels tums fyrkant,» samt »bandoch plattjern under %:dels tums tjocklek, bultoch gallerjern samt sänksmide, rundt eller kantigt, knipoch fyrkantjern af 5/s:dels tum och derunder, skäroch klippjern, saltpanneplåtar %:dels tum tjocka och deröfver samt af 12 tums bredd och deröfver», införselsafgilterna må antagas å den förra till 4 r:dr och å den senare till 5 r:dr skeppundet; att för rubriken »plåtar, olortente under Vedels tum tjocka», nu delad i två, med införselsförbud för dem, som äio af till och med 6 lispunds vigt stycket, och 9 r:dr införselstull skeppundet för sådane, som äro af öfver 6 lispunds vigt stycket, må, med upphörande af denna fördelning, stadgas en medeltull vid införseln af 8 r:dr 24 sk.; motsvarande jern - Jernskrot. j Kalk.
I-orsciue le lloi, ä la luite de j'etat incer tains - Den 27 April - 7? tawe cle 3a tants, me gunlia le Louvernement 6u liozraume, cstte margue cle 8a coniiance ebt ete penibls pour mon cceur, 6 ^'e n^eUste cl'aborä ete rassure tur le veritable caractere lie 82 malanie. Zn prenant leZ rönes cle !'a6nami6ration, ^e connaistais 6e^a lss obliacles c^ue /aurais a turmonter et les Ziklicultes ^n'.-l me touärait vaincre. Lonvaincu cpa'une armee bien clisciplines eli la torce estentrelle 6'un ^tat, ;s me tuis occupe 6e !'exscution 6es retolutions prites pour ton recrutement. lbes evenements c^ui te tont tuccecles, nous ont prouve c^ue cle bonncs loix ne tutiisent pas teules, pour ^arantir lss nations 6e leur ruine, mais Hu'ils taut aual; cles armees valeureutes pour lss äekei^llre Vous aure^ clonc a vous occuper, ^legtieurs, 6e perteciionner tont ce cpii a raport su recrutement; volre 6eci6on va tixer les cleliinees 6s la 8ueZe, et li ^'en erois mes pretentimens, nous verrons renartrs ees beaux zours, ovi retpectee au cleborx, trancjuille clanZ ton interieur, elle t eleva par ton union intime et ta conllance en ton 8ouverain L ce bänt cleZre 6e Zloire ^ui tiit la base cle ta prosperia.
Har man 2 a 3 stycken, kan man godt reda sig och flytta dem till den berså eller plats, där man för tillfället tänker slå sig ned. Stenia. Nya Husmoderlig almanack. moder och » magasins de nouveautés ». N å g r a anteckningar från Juni. för Iduns läsarinnor I juni månad, medan fuktträden blomma, är bä- sta tiden för blekning af linne. Och, medan det i allmänhet ännu råder vapenstillestånd med syltning och inläggningar, en lämplig tid att rensa och sprilsa den under året samlade fjädern. Äfven rengöring och omstoppning af madrasser och gamla bolstrar sker nu med fördel. Detta arbete grufvar husmodern sig vanligen för och uppskjuter gärna därmed år från år; men det är ett ganska lättvindigt arbete, blott man har kommit sig i gång därmed. — Vintertäckena piskas och repareras, innan de läggas undan. — En grundlig butelj sköljning företages nu, för alt, när saftkokning, krusbärsinläggning etc. komma på oväntadt, rena och torra buteljer må finnas till hands. Alla samlade hela korkar undergå rengöring under husmoderns tillsyn: först läggas de ett par timmar i en svag lösning af öfvermangansyradt kali för att möjligen vidlådande lukt må dragas ur; sedan kokas de varligt, medan man med en visp håller dem under vattenytan. Harts anskaffas och hålles tillreds i en särskildt till dess smältning af Cecilia Wsern. i^ljl Paris, Paris som annorstädes, finns där för hvarje säsong en silhouett, som går af sig själf på gatorna. Detta hindrar icke, att man med o l y m p i s k t lugn kan p r o m e n e r a på gatorna, ja, på både yttre och inre boulevarder i en u r m o d i g kofta, en taskig klädning eller en hatt, s o m gjort b e k a n t s k a p med klädståndet, det är den bärandes ensak.
Alströmer framställt emot det af Hr Bergenstråle i dess reservation begagnade uttryck: ”att i vårt land är det redan vida dyrare att resa än i de flesta andra länder.” Delta strider åtminstone emot min erfarenhet, ty i de länder, hvilka jag genomrest, såsom tex. Tyskland, Frankrike, Schweitz och Italien har ett motsatt förhållande egt rum, enär passagerare-afgifterna, med undanlag af jernbanornas, varit vida dyrare än hos oss. Ej heller har jag i dessa länder kunnat förmärka någon stagnation i rörelsen hafva upkommit genom skjutsens skiljande ifrån jordbruket, hvilket enl. Utskrs förmenande skulle inträffa genom ett dylikt skiljande, utan tvärtom det högsta lif i rörelsen verkadt genom den motsatta principen. I anledn af hvad Frih. Raab här yttrat om Bränvinslagstiftningen, får jag påminna om den sednaste tull-lagstiftningen, der man i allmänhet hyllat den rigliga grundsats, att behofven ej böra skattläggas för alt göra en eller annan näring mera vinstgifvande än den till följe taf förhållandenas natur kunde och borde vara. Här förekommer ett alldeles omvändt förhållande. Här är nemi. fråga om att uphäfva eller åtminstone mildra det missförhållande, som nu råder, hvarigenom en näring, landets hufvudnäring beskattas i ändamål att ett behof må kunna fyllas för bättre pris än som annars kunde och borde vara fallet; och mig synes denna reform lika vigtig som den förra, helst om man lager i betraktande alt af tullen en del åtminstone kommer Staten lill godo, af skjutsen deremot ingenting. En värd talare har yttrat ali frågan i allmänhet icke borde tagas i betraktande förr än man genom bättre vägar än de nuvande kunde på ett mera ändamålsenligt sätt ordna denna rörelse. Det 2* 20 Den 1 Juni. torde tillåtas mig att till den värde ledamoten hemställa huruvida icke vägunderhållet är ett onus för jordbruket, och om man då kan göra anspråk på att få det på ett så fördelaktigt sätt ordnadt som i andra länder, der det ombesörjes genom väg-afgifler. Rörelsen betingas af mångfaldiga förhållanden, men ibland dessa kan jag för min del aldrig räkna tvånget. Lika litet bestämmandet af ett visst orörligt pris för en ständigt vexlande vara.
Den omständigheten all böternas stora belopp föranleder ansökningar om eftergift, synes mig icke vara stoij alt borttaga stadgan om högre belopp, der det behöfves oell möjligen kali utgå. Jag finner således icke att betänk. på denna grund bör afslås, utan skulle önska, att R. o. Ad. tilläte återremiss, synnerligast som jag förmodar, det LagUlsk. bör kunna hafva tillgång till det af en värd talare omnämnda utarbetade förslaget i förevar, hänseende. Frih. Cederström, Jacob: Något förslag till ny skogsordning är ännu icke utarbetadt. Det förberedande arbetet dertill är verkstäldt, men sjelfva lagförslaget är icke upplälladt. Dock hoppas jag, att det snart nog blir färdigt. — I anledn. af Hr von HartmansdorfFs förnyade begäran, att böter för skogsåverkan måtte med arbete få aftjenas, anhåller jag att få fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att en sådan förvandling af böter inom Sverige är rättsvidrig, ledande lill missförhållanden, sorn icke kunna pä förhand bestämmas; att dertill jemväl fordras att i förväg hafva stadgat huru med sådana personers underhåll och klädnad m. m. under arbetstiden förhållas skall, ty menniskan kan väl icke arbeta naken och föda sig med de frukter, som växa på jorden. Allt det fordrar särskild lagstiftning, om det ifrågaställda förhållandet skall införas. Skulle likväl R o. Ad. vilja återremittera betänk., så skall jag icke sätta mig deremot; men då anhåller jag att få bifoga den begäran till Ulsk , att Utsk. icke ville dröja med del svar, sorn del åligger Utsk. att afgifva på Hr Sandelhjelms motion om antagande af förslaget till ny Byggn.-balk, utan att Ulsk. måtte med delta svar inkomma så tidigt, att det kan föiekomma i sammanhang med det yttrande Utsk. kommer att 164 Den ig Augusti f. m. lenina i anledn. af återremisser på förevar, betänk., på det tydligare ådagaläggas rnå, luiru icke blott öfverflödigt utan äfven obetänkt förevar, lagförslag verkligen är. Frih. Cederström, Anders:
M. lättare att bestämma aflöningen i den mån summan, som ställes till K. M:s disposition förhöjes. Har jag häri misstagit mig, så medgifver jag, att Hr Lilljebööks förslag har företräde framför Hr Bildts. Sedan härefter Hr Frih. o. Ordf:den framställt, att under öfverläggningen blifvit yrkadt, af Hr Lilljehöök, med hvilken Frih. Leijonhufvud och H. Exc. Hr Gunther instämt, bifall till Utsk:s förslag, med den förändring att det deri tillstyrkta anslags-belopp förhöjdes till 3,000 Rdr; af Hr Bildt, att en summa af 3.000 Riir skulle ställas till K. M:s disposition för att användas till löneförbättring åt KrigsHofR:ns civile embetsoch tjenstemän, med förbehåll att af denna summa de belopp företrädesvis skulle utgå som erfordrades för att fylla lönerne, såsom K. M. föreslagit, för KrigsHofRättsRådet till 4,500 Rdr och för KrigsFiskalen till 2.500 Rdr; samt af Hr Cederschiöld, att. Utsk:s förslag måtte bifallas med den förändring att anslagssumman förhöjdes till det af K. M. löreslagna belopp af 3,294 Rdr 50 öre. hlef den först till bifall 3 Utskis förslag utan förändring framstälda propos., besvarad med Nej; hvarpå Hr Frih o. Ordf:den hemstälde om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag med den förändring att anslagssumman förhöjdes från 2,500 Rdr till 3,000 Rdr, samt sedan svaren härvid utfallit med starka Ja jemte åtskilliga Nej, förklarade det han funnit Ja öfvervägande. Hr Cederschiöld begärde härvid votering, men afslod derifrån innan voters-propos. i anledn. deraf hann blifva skriftligen upsatt. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s den 28 sisth Nov. och den 3 dennes på bordet lagda Utlåt.
Andra skaller på jorden kunna väl vara i större eller mindre mån betungande, allt eftersom det ena hemmanet är sämre än det andra; men dessa skatter äro dock sådana, som för en längre tid tillbaka blifvit hemmanen åsätta och vid hvilkas utgö - 418 Deli 2 Maj. rande till elt bestämdt belopp man således vant sig, men med vägunderbållningsskyldigbeten kan det förhållande inträffa, att ett hemman kommer att för dess bestridande vidkännas en kostnad, som öfverstiger icke allenast den kostnad dess andel i vägunderhållet förut medfört, utan äfven hemmanets förmåga att bära denna kostnad. Om man antager att Sverige i den närmaste framtiden kommer att genomkorsas af ett nät med jernvägar, så blifver deraf enl. all sannolikhet en följd, att inom åtskilliga vägbållningsdistrikt flera nya vägar måste uptagas med betydligt ökad väglängd att underhålla, och om detta inträffar i trakter der hemmanen äro små, kan det lätt hända att dessa små hemman få en vägunderbåilningsskyldighet, som icke blott blir mycket större än de haft förut, utan som de omöjligen kunna bära. Det kan dock icke vara med rättvisans fordringar förenligt, att dessa små hemman, mera än kanske mycket större och med mindre utskylder betungade hemman i andra delar af landet, skola blifva i högre grad af deras vägunderhållningsskyldighet betungade, derföre att, till följd af förändrade förhållanden, nya vägar måste uptagas och underhållas just i den trakt der de äro belägna. Man måste således, i min tanke, allvarsamt vara betänkt uppå utvägar att lindra eller åtminstone förekomma den alltför ojemna tryckningen af denna på jordbrukarne alltmer och mer tyngande börda. Att många svårigheter härvid skola upstå är naturligt, och jag tilltror mig ingalunda att nu kunna framställa ett lämpligt sätt för frågans lösning. En mängd motionärer hafva dock framkommit med sinsemellan i större eller mindre mån olika förslag, hvaraf hvart och ett för sig ej torde vara antagligt; men flere af dessa förslag innehålla dock, i min tanke, åtskilligt som torde förtjena att tagas i betraktande.
Med Preussen afslutades, i April ir.änad, cn efier lika grunder lämpad Tractat, sa att Sverige, vid utbrottet af dess krig emot Frankrike, hade Rysslands, Englands och Preussens garantie på besittningen af Norrige. De krigshändelser, hvarigenom, under loppet af trenne månader, Tyskland befriades och Franska Örnarna, i blodiga och ärofulla strider, af segrande vapen trängdes frän Schlesiska gränsen till Rhen, äro för val kände att nu behöfva upprepas. Sedan Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen hade med Sveriges bundsförvandter delat de la. grar , som evigt skola utmärka denna minnes, värda tid, vände han sin blick emot Norden, för att der tillkämpa sig den enda belöning han eftersträfvade. Freden i Kiel blef en frukt af detta hartig, och, såsom följder af densamma, blef Norriges förening med Sverige erkänd och bekräftad, så val i den med Österrikiska Hofvet i Februari månad 1814 afslutade Alliance-Tractat, som i den sedermera mellan Sverige och Frankrike, den 30 Maj, undertecknade fred. Då Svenska Arméen, efter att hafva uppfyllt Sveriges förväntan, skyndade sig från Holstein tillbaka till Rhenströmmen, för att påskynda verldens fred, hejdades den af det oväntade motstånd, sorn väcktes af Norriges Ståthållare och som hotade att tillintetgöra alla förhoppningar för framtiden. Kongl, Den 7 Mars. Kongl. Majit hade, i Dess första Proclama, tioner till Norrska folket, lemnat en borgen pä den Kegeringslära, som af Kongl. Majit, i afseende pä detta Folk, skulle följas. Ingen Svensk man kunde eller borde förmoda, att dä Kongl. Majit gick att göra sina rättigheter gällande, desse kunde afvika frän de grundsatser, hvarpå Sveriges Statsförfattning är uppförd. Den medgaf icke införandet af en förhatlig envåldsmagt i Norrige, hvarigenom Sveriges frihet alltid varit hotad, och vid jemförelsen af båda Folkens rät. tigheter, en oundviklig söndring dem emellan förr eller senare hade uppkommit.
443 kan, emot den mindres vilja, tvinga den sednare till byggande af gemensam kyrka, funnit sig böra hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla: dels att ofvannämnde Kongl. Kungörelse måtte erhålla sådana tillägg, hvarigenom blefve stadgadt, att den Nämnd, sorn, enligt hvad ifrågasatt är, kan få sig uppdraget all verkställa reglering af Presterskapets löner, jemväl må ega att framställa förslag om kyrkors sammanbyggnad, äfvensom att sådant förslag må väckas också i det fall, att endast endera kyrkan är förfallen och den andra så belägen, att, vid gemensamt begagnande af båda församlingarne, kyrkovägen ej förlänges mer än en half mil för någon by eller under särskild nummer i jordeboken upptagen gård; dels ock att samma Kungörelse måtte förändras i den syftning, att, i händelse vid väckt fråga om kyrkors sammanbyggnad delade meningar inom socknarne uppstå, sammanbyggnad ej må ega rum, derest icke pluraliteten af de röstegande inom hvarje socken särskildt är derom ense. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 5 Oktober 1860. Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 1 Okt. 1*80. Preste-Ståndet den i Borgare-Ståndet den 5 —- — Bonde-Ståndet den 5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om undersökning af de angående jord och skogar inom Norrbottens län utfärdade privilegier. (Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. S. A. K. Hos Rikets Ständer är vordet anfördt, hurusom genom tid efter annan under sednare delen af 1700-talet och början af 1800-talet meddelade privilegier åt sågoch 444 Expeditions-Utskottets Förslag lill anderd. Skrifvelse N:o 143. jernverk, hvilka dels blifvit uppbyggda, dels ännu blott finnas i handlingarne omförmälda, samt under namn af odllingsdistrikter, ofantliga sträckor af Norrbottens län blifvit upplåtna åt enskilde, i ändamål att förse verken med skogsprodukter.
Veneriska smittan skulle någorstädes finnas så utbredd, att till dess hämmande fordras utomordentliga åtgärder, dels undvikas bör att kasta på folket ökade svårigheter genom en ökad Afgift, som snart torde förvandlas till stående, dels oek Seraphimer-Ordens Gillets bidrag mot hvilkas otillräcklighet ett correctif finnes i Fondernas granskning, böra underlätta dessa åt - §44 Stats-Utskottets Betänkanden. gärder, yrkas, att den af Utskottet föreslagne maximi-summan borde nedsättas till Tre skillingar; hvaremot åter 3:o Herr Tham, Wohlrath: erinrat, att Bevillnings-Utskoltet, visst ej förbisett den häraf uppkommande Ökade tunga, men att denna afgift är lika hillig som Capitations-Afgiften och till sin grund densamma eller en skvdds-afgift, lill hvilken en hvar utan hänseende till särskilda förhållanden af Stånd o. s. v. bidrager, men med det ytterligare skål för dess lika belopp, att det just är den fattige, som deraf har gagn, att meranämnde afgift egenteligen icke är betungande för andre, än dem som hafva flere mantalsskrifne personer, men att sådant jemnväl förutsätter en högre rörelse, i hvilket fall några skillingars tillökning betyder ganska litet; att något missnöje öfver denna afgift icke är att befara, då afgifterne bestämmas af de betalandes deputerade och revisionen årligen sker, så alt allmänheten derigenom förvissas, att allt går ordentligen till, hvilket bittintills varit förhållandet inom Skaraborgs Län; att hvad hehofvens fyllande från Kongl. SeraphimerOrdens-Gillet angår, så har man redai? blif* S ta ts-Uts kotte ts Betänk anden.
Svar på återremiss — 8 — 83 a. a. 17 Maj a. a. 26 Apr. a. a. 27 Apr. a. a. 28 Apr. 41 57 Pastorsoch Komminister-boställen, 1 om rätt för kommunerna att använda derå befintlig, obehöflig skog — 4 1 119 b. 1 Juni b. 7 Juni b. 1 Juni b. 31 Maj Patent-Rätt, angående ny förordning om — 7 2 34 , b. 22 Nov. b. 21 Nov. g. 24 Nov. b. 22 Nov. 207 57 P enning e-depositioner, om sådanas begagnande i stället för borgen vid arrenden af Kronojord, m. 1 m — 8 — 31 å. 8 Febr. b. 8 Febr. b. 8 Febr. b. 8 Febr. Svar på återremiss — 8 —■ 60 — a. a. 11 Mars j a. a. 15 Mars a. a. 11 Mars a. a. 11 Mars Register öfv. Bih. t. R. St. Prot. 1853—1854. 6 — 42 — SL W SJ p. Q* § H crq CO 1-1 tr* H* >-5 ° Cfi CO CD £_• CO p B 0 cn Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. iksdags-Beslut, Ridd. o. PresteBorgareStåndet. BondePenninge-remisser, tini undvikande N:0 N:0 Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet.
Stängsel, grindar och bommar •••• 156,951: 30. Rörliga materielens första uppsättning 30,570: 24. Marchekostnader och kommenderingsbefälets aflöning 3,545: 8. Westra stambanans invigning 34,603: 36. Leverering: Till Södra stambanan från Falköping Balans till år 1863: Kontant behållning, jemte förskotter, 151,837: 88. Fasta, från banan oskiljaktiga, inventarier och byggnader 7,351,547: 74. Öfriga inventarier och materialier 435,103: 22. Lägenheten Liljeholmen 100,000: — Vaktstugor och postkurar 22,508: 24. Summa Anmärkning: Södra stauibauau från Salmö. Debet. Balans från år 1861: Från Öfverstyrelse:) 658,045: 72. » Kongl. Balans till år 1863: Kredit. Balans från år 1861: Skulder Utgifter: Tjenstemäns aflöning •••••■••• Förrådets underhåll •••• Diverse arbeten Jordarbeten 277,588: 68. Bergsprängning Kulvertar och afloppstrummor Viadukter och broar Vägan läggningar i banan Vägomläggningar Ballastning 132,870: 64. Kontant behållning jemte förskotter 32,187: 29, Fasta, från banan oskiljaktiga, inventarier och bygg „ nader 2,520,990: 80. Öfriga inventarier samt materialier 380,603: 15. Summa Anmärkning; Såsom utgifter för jernbanan hafva aftorts: år 1855 268,576: 92.
Visse orter behöfva afsätta sin Spannemål, andre åter behöfva undsättning, och begge fordra af Magazins-Inrättningen, att deras önskningar skola uppfyllas, och Revisor rern.es bestämmas af desse olika afsigter och alltid vara beroende af de röstandes osäkra förmåga, att inse nyttan af det hela af sammansättningen och följderne af dess upplösning; man måste ock betrakta, att uti en Inrättning af så vidsträckt och mångfalldig omfattning och som utur så inånga olika synpunkter och på så manga olika sätt kan bedömas, enär den å ena sidan bör yerka såsom en anstalt till Spannemåls - prisets StatsUtskottets Betilnianden; 15 Uppehållande och på den andra lili undsättning för deri nödstäldt.e rned^ alla de serskildja utgreningar, en sådan Handels-anstalt, med dubbla» nästan emot hvarandra stridande, /ändamål nödvändigt inaste medföra, en vidsträcktare kännedom måste fordras, för att besluta dess uppförande eller fortsätning, an den sorn kan väntas af Riksens Ständers Revisorer. —- Orättvist måste det ock vara, att de fel Directionen uti sin befattning kanbegå och tivllkas vidd och be-< skaffenhet icke elier äro bestämde, utan bero-* ende af Revisorernes olika åsigter och omdöme, sk;ola medföra Inrättningens inskränkning och upplösning och således uti sine följder drabba det allmänna och lända den till straff, sorn icke felat ; under det att ett inträffande missväxt år eller nödvändigheten att uppehålla Spanmålsprisen skulle kunna påkalla Inrättningens hela verksamhet. Riksens
Finner Granskning s-Utskottet, under den granskR-F5 106. ning af Protokoll samt Statsverkets räkenskaper och handlin\uou? f ” gar, som detsamma enligt 65 § tillhör, alt någon Stats-Rådets Bih lill R. St. Ledamot, eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Embetsman, som i Commando-mål Konungen råd gifvif, uppenbarligen handlat emot Rikets Grundlag eller allmän Lag, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådana öfverträdelser, eller deni vållat och befrämjat genom uppsåtlig! fördöljande af någon upplysning, eller häfver den Föredragande underlåtit att, i de fall, som 38 § af denna Regeringsform förutsätter, sin contrasignation å ett Konungens beslut vägra, då skall Gransknings-Utskottet ställa en sådan under tilltal inför lliks-Rätten. Riks-Rätt, hvarom denna § stadgar, vare sammansatt på sätt, som i 121 § säges, dock så, att, i stället för Stals-Råd, Justitie-Råd der säte taga, och gånge för öfrigt, sorn i /20 och 121 §§ säges. Sådan Riks-Rätt döme efter allmän lag, och den Ansvarighetslag, hvilken för detta ändamål blifvit utaf Konungen och Svenska folkets representanter antagen. § 125. Skulle Gransknings-Utskottet anmärka, att StatsRådets Ledamöter samfäldt eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt Förtroende-Embete utöfvat, äge då Utskottet att sådant tillkännagifva för Riksförsamlingen, hvilken, om den finnér Rikets val det kräfva, kan hos Konungen skriftligen anmäla sin önskan, att Han ville ur Sta Is-Råd et och ifrån Embete! skilja den eller dem, emot hvilka anmärkning blifvit gjord. Utskottets utlåtande sändes till Första Kammaren. § 126.