Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ut sk. rikare bevakning, än som vid nuvarande forslingssätt är af nöden; och hvartill dessutom komme den olägenheten* att, vid fångars tröttnande eller sjuknande, de närmast vägen belägna gårdar ofta med deras herbergerande skulle besväras, äfvensom det skulle hällda, att fångarne icke till Tingsställen på bestämda terminer kunde framhinna, 2io Af Olof Olofsson från Östergöthlands Län, som yrkat, att till beredande af lindring i den för Rikets alla orter betydliga tunga medelst fång-bållskjutsen och i öfrigt på de af Andersson framställde skä^, fångarne framdeles måtte vandra till fots, en utväg, som Rikets Försvarare, jemte många andra redlige Medborgare måste för sin fortkomst begagna, hemställande Olof Olofsson tillika, att, om denna förändring i fångforseln icke bifölles, det åtminstone mätte vid nu brukliga transportsättet stadgas, att ej flere än fyra arrestanter finge åka efter ett parhästar; och hafva uti Olofssons Motion instämt: J. Andersson, Olof Carlsson j Anders Pehrsson och Jacob Petter Andersson från Östergöthlands Län, ined flere* I anledning häraf får Utskottet vördsamligen andraga: att vid senaste Riksdag flere Be sv. och Oecon. Utsk. Bet.-de. N.o 3o. ty flere Motioner blifvit väckte att, medelst fångtransporten till fots, vinna besparing i kostnaden, till besvarande hvaraf, StatsLagoch Oeconomie-Utskotlen, uti ämnet afgifvit gemensamt utlåtande, (sorn igenfinnes under JNT:o 424 uli Törnen 4* 4 Bihanget till samtlige Riks Ståndens Protocoll} hufvudsakligen afstyrkt förslaget; under yttrande bland annat: Att det project, Ståts-Utskottet lill Rikets Ständer då afgifvit, om vissa ändringar i de gällande föreskrifterna grande fångföringen i Riket, förmodades 1 eja till besparing i utgifterna: Att beträffande tillfället till-r . U1ing för fångar, genom deras falska uppgifter 0*n» på andra orter, af dem begångna brott ofeh derigenom föranledda resor, re^än vofY! genom Kongl.
Alf, med upphäfvande af hvad hittills stadgadt är, rörande skjutsningsbesväret, Konungens Befallningshafvande i hvarje län måtte draga försorg derom att nämnde onus, medelst entreprenad-auktion till den minstbjudande upplåtes, samt att, i den händelse inropnings-anbudet på ett eller annat ställe skulle öfverstiga nuvarande bestämda skjutslega, eller uppgå ända till 1 R:dr 50 öre per mil, — hvilket vore det maximi belopp, som motionären, under sådaue förhållanden, ansåge af den resande då böra erläggas — det öfverskjutande ersättningsbeloppet skall utaf 2:dra Artikelns bevillning godtgöras från Riksgälds-kontoret, uppå skeende behörigen styrkte reqvisitioner af vederbö - 4 Sammans. Stalssamt Allm. Best,- och Ehon.-Utskollets Utlåtande N:o 8. rande Konungens Befallningshafvande, som genom Uppbördstjenstemännen, hvar inom sitt distrikt, berörde ersättningar böra fördela; 2.0 Att alla posthemman åsättes en ärlig skatt, svarande mot den lindring desamma genom nu föreslagna förändring komrne att tillskyndas, och att de härigenom uppkommande skattemedel måtte ingå till Kiksgälds-verket.
Det lärer ej heller vara hvarken möjligt eller ens lämpligt, såsom Gr:ne af Ugglas och Sparre, Erik, äskat, att hänvisa alla frågor, som böra af sammansatta Utsk. behandlas, till ett af dem, emedan olikhet i uppfattning af ett ämnes beskaffenhet kan, uti särskilda Stånd, föranleda remiss af samma fråga till olika Utsk. Riktigast är utan tvifvel att låta frågans art bestämma, till hvilket Utsk. hon bör visas, samt åt Utsk:ts egen pröfning öfverlemna, huruvida uti dess öfvervägande bör deltaga något annat Utsk. Det synes påtagligt, att främst Utsk-.ns ordförande och sekreterare böra låta sig angeläget vara att från hvarje Utsk:s ensamma handläggning skilja alla ärenden, som tillhöra flera Utsk. samfäldt. Hvad frågor 0111 bränvins tillverkning och försäljning angår, så utredas de, enligt gammal praxis, af sammansatt Bevilln:s-, Lagoch Ekon.-Utsk., och om, såsom jag förmodar, meningen icke är att häruti göra någon förändring, som skulle utesluta Lag-Utsk:t från deltagande i dessa frågors pröfning, så finner, lika med H. Exc. Hr Gr. Sparre, jag det vara fullkomligt i sin ordning, att ifrågavarande motion, såsom af allmän kriminal-lags natur, blifvit remitterad till Lag-Utsk:t, och instämmer med H. Exc. uti hemställan, att R. 0. Ad. måtte densamma dit åter förvisa. Frih. Gederström, Rudolf: Jag vill blott hemställa, huruvida icke, då å ena sidan Lag-Utsk:ts ordförande ansett saken vara af mindre vigt, men det å andra sidan torde vara af mycken vigt, att Talmanskonferensens åsigt, såsom utgörande den egentligen sammanhållande länken i den formelia behandlingen af våra riksdags-frågor, blifver i möjligaste måtto den gällande, R. 0. Ad. skulle anse skäligt att foga sig derefter; i följd hvaraf jag, söm vid detta tillfälle anser öfverflödigt ingå i försök till bedömande af sjelfva den omtvistade frågan, ville tillstyrka att Lag-Utsk:t tager hand om detta mål. Gr. af Ugglas:
Jag har sjelf så ofta känt detsamma – en disharmoni Men jag har aldrig rigtigt tänkt öfver det. Men, tillade hon raskare, ni, som är så kär i naturen, ni borde resa – och se er omkring – Jag skall så göra, när jag bara blir myndig. Men först vill jag se Sverige. – Ni är patriot? Det lät som hade hon menat: Herregud, är han så naiv! Han såg på henne – osäkert, nästan misstänksamt. – Inte om ni menar politiskt – eller på det viset det bryr jag mig alls inte om. Men jag känner ju inte till något annat land än detta, skulle jag så inte tycka om det? – Hans ton blef fastare och mera förtroendefull, medan han talade vidare. Om ni visste, hvad det är mig för en njutning att gå såhär i skogen – bara att trampa på jorden eller att sätta ned foten i mossan och de vissna löfven Det är det bästa jag vet. Jag känner mig aldrig rigtigt som jag var mig sjelf, utan härute – helt ensam – eller, som nu, med er Han såg blygt på henne. – Herr Danner bryr sig visst inte om något annat än landet, tror jag. Hon harmade sig sjelf öfver de banala orden, medan hon sade dem. Han såg småleende upp: Det är ju det enda jag förstår mig på – det enda jag är något så när hemma i. – Men ni har då lefvat i sta’n också – eller hur? – Ja, det förstås. När jag gick i skolan i Karlskrona – men det var inte länge. Jag slutade i sjette nedre hon såg åter upp urskuldande, skyggt, liksom hon blygdes. Sedan har jag alltid varit hemma, eller också här. – Och ni trifs på Kallebäck? — Var der inte bra ensamt? – Åhnej, jag kan inte säga. Nu, när fröknarne har kommit hem, är der till och med rätt muntert. Och i höstas hade vi några stiliga jagter. – Har de vuxit till sig något, flickorna Bieler? Alices ton var mycket vårdslös. Jag har inte sett dem, sedan de voro halfvuxna, och då sågo de ut som ofjädrade gåsungar med sina stora näsor – isynnerhet Magda. Han skrattade: Ja, inte är hon mycket vacker ännu, förstås!
Jemte Memorial af den 17 Maji innevarande år, har berörde Besigtnings-Instrument blifvit från Commissariatet återstäldt, jemte deröfver infordrade förklaringar, afgifne så väl af förre (innevarande år aflidne) Revisions-Commissarien, Riddaren af Kongl. Nordstjerne-Orden, P. Kellin, som af Professoren, Riddaren af Kongl. Wasa-Orden, C. C. Gjörwell; äfvensom serskildta förklaranden , hvilka, uppå dertill af sistnämnde Professor gifven anledning, efter ytterligare skedd communication, Murmästare-Åldermannen P. Tbun och Slotts-Byggmästaren F. Fallstedt, hvar för sig i ämnet meddelat ; samt sluteligen ett af Besigtningsmännen Architecten S. Enander och Byggmästaren, Conducteuren J. Carlberg, efter undfangen del af dessa yttranden, den 29 September 1827, aflåtet Memorial, Denna aj Banco-Fullmägtige. 39 Denna Skriftvexling öfver de förmodade orsakerne till Bjelklagets så hastiga och oväntade förstöring, öfverlemna Banco-Fullmägtjge till Höglofl. Banco - Utskottets kännedom. Så vidt Fullmägtige kunnat inse, företer sig här ingen utsigt eller möjlighet att för Banco-Verket yrka och kunna påräkna någon ersättning för den betydande förlust, detsamma å denna Byggnad nu ytterligare fått vidkännas, ehuru det synes nog sannolikt, att en märkelig efterlåtenhet och bristande tillsyn af en eller flere bland ofvannämnde Personer, hvilka, hvar för sin detaille, Arbetet ombesörjt, måste hafva härtill varit vallande. Den i omedelbart samband härmed uppkomne fråga om Trossbottnens nödvändiga iståndsättande, samt Vexel-Banco-Departementets temporaira flyttning under tiden, utgör ett bland de ämnen Som uti Revisions-Commissariens Berättelse förekomma. Det för sådant ändamål af Bankens Conducteur I». W.
Rödt Turkiskt * 15 — Allt annat färgad t ■ r 20 «5 Glas, Bout. tomma alla slag 30, 1 50 Enligt trenne Stånds beslut bibehålles Hvad i afseende på Tullen för Krapp anfördt blifvit, åberopas vördsammeligen Efter erhållne upplysningar, lärer en Fabrik vara till beredandet af denna färgsort nyligen anlagd, oell föreslår Utskottet, alltså den oinförmälde förhöjningen Härom får Utskottet å nyo åberopa dess vid artikeln Krapp yttrade mening Någon minskning i denna afgift saknar Utskottet anledning att, emot 3:ne Stånds beslut, föreslå. i Uti denna, till skydd för härvarande garn • spinnerier, åsatte Tull, förmodar Utskottet för sin del, någon nedsättning • ej kunna rättvisligen ske Då bland så kalladt Turkiskt garn , sällan något verkligt från Turkiet inkommer* utan vanligen Engelskt och Tyskt, har Utskottet trott någon så beskaffad skillnad, som den BorgareStåndet föreslagit,ej böra ega rum, hvarföre hemställes, om ej Ståncftet skulle behaga derifrån afstå Utskottet finner Vällofl. Bor* gareStåndet ej hafva saknat grund till den föreslagne för höjningen; och hemställer om ej de öfrige Stånden skulle deri behaga instämma Jemnknings Förslag. M □ O 3 3 CJ 3 Cu ns d cm. u» 3 ei ni - i 25 10 lo ( 10 5 25 ao 50 Enligt Utskottets Förslag Enligt H. Ridder6kapets och Adelns Beslut. Enligt Vällofl.Bor. gareStåndets Beslut. Jemnknings Förslag. InkommandeJ Utgående. Inkommande. Utgående. Inkommande. Utgående. Glas, Chrisiallarbeten alla slag 30 1 25 Som Christaller ej här förfärdigas, anser Utskottet sig 'ej lämpligen kunna tillstyrka bifall efter den föreslagne förhöjningen l 20 1 — Fenster alla slag - 3« 50 Med anledning af hvad här ofvan, rörande artikeln bouteiller, yttradt är, förnyar
Ytterligare Utlåtande, gill. af Adeln, JII.2 s. 287. af Presteståndet, lil. s. 294. af Borgareståndet, lil. s. 297. af Bondeståndet, III. s. 299, med förslag till tillägg i 29 § af; Constitutions Utskottets Memorial, gill. af Adeln, III s. 432. af Presteståndet, III. s. 434. af Borgareståndet,' III. s. 436. af Bondeståndet, s. 44i. Utskottets Memorial, återremit. af Presteståndet, s. 984. gill. af Borgareståndet, s. 1000. af Bonde, ståndet, s. 1002. af Adeln, s. 1037. återrem. af Presteståndet, s. 984. Ytterligare Utlåtande gill. af Presteståndet, s. ii64j af Borgareståndet, s. 1168. af Bondeståndet, s. 1171. af Adeln, s. J176. med förslag, till tillägg i 37 § af; Constitutions Utskottets Memorial, återrem. af Adeln, s. 996. Ytterligare Utlåtande, gill. af Presteståndet, s. 1163. af Borgareståndet, s. 1167. af Bondeståndet, s. 1171. af Adeln, s. n75. s—■ nied förslag till ändring af 37 §• i; Constitu. tionsUtskottets Memorial gill. af Adeln, s. 251. af Borgareståndet, s. 255. af Presteståndet, s. 360. ConstitutionsUtskottets Memorial, gill. af^ Bonde. • 36 ståndet, lil. s. 356. af Presteståndet, 311. s. 367. af Adeln, III. s. 399.
SBibare fsafva, genom ferjltlba af Äottgl. 9ftaj:t ntebbelabe nåbiga beffut, jfogéflolor tid bifbanbe af ffogvaftare för ftatenö räfnittg blifvit inrättabe å £ierpö, Ontbergö, §3öba od) .jpnnnebergö fronoparfer t Upfafa, Öftergötf)lanbé, ©almar ocb ©Ifdborgö län famt i @idre bp i SJlebelpab af SBeflerttorrlanbö län, barbera beräfnabe för mebbefanbe af fojlnabdfri itnbervtdniitg åt lo lärlingar, brilla befutom tidbibrag för jttt unbetbåd nnbfå ett jlipettbiunt af iso rifdbaler bearbeta. Sif bejja jidor b^ftoa be 4 förfinämnba blifvit öppnabe för unbervidning ben l Cftober 1860 ocb ben jtjlnäntnba, anlagb på ett för änbamålet inlöpt bemntan, nnber Öltober ntåttab 1861. 3 öfrigt ftaftoa btbrag af adntättita mebel blifvit beviljabe tid ettjfilba ffogdjfolot, font blifvit inrättabe, en i bwarbera af @öbertnan 93 laitbtbntföffola t 9iorrbottenö län erhållit ett ferffilbt anflag för meb 2)å be för ffogéinftitutet förut gällaitbe älbre flabgar funnoö ©tabgar för tarfwa omarbetning, ^ar Äongl. Majit imber ben 25
Fem års Berättelser; af Nils Månssons från Malmöhus Län Memorial, angående behofvet af Sasaionsrum för BondeStåndet och Ren 14 Junii /, nt. Riksens Stånders Utskott m. m.; tillika med den discussion, som i anledning af berörde Memorial inom BondeStåndet förefallit ;• af Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelser rörande: ArbetsskyU digheten till Dahlby och Flyinge Kungsgårdar, jemte hvad Nils Mänsson från Malmöhus Län j ämnet anfört; väckt fråga om nedläggning af Löfås Silfververk; samt angående skedd undersökning om Kronans förpantade Hemman och lägenheter; af Börje Pehrssons från Bohus Län Memorial, ingående nedsättning af Saltpetterafgiften; af Riksens Ständers Revisoren Berättelser år 1822 om verkställd granskning af StatsVerkets förvaltning och räkenskaper, samt de under CommerceCollegium stående Fonder och medel; if Pehr Jönssons från Christianstads Län, Eric Svenssons från Bohus Län och Pehr Knutssons från Malmöhus Län, ser skildte Memorial, rörande PresteKlockareAnex och MensalHemman; *t Conrad Larssons och Eric Detlofssons från Gottland Memo4 rial, angående Allmogens skyldighet att bygga och underhålla Sjöbroar, Lastageplatsar och StrandRiddareBoställen derstädes; af Riksens Sländers Revisorers år 1822 afgifne Berättelse om Allmänna Mag?zinslnrättningens förvaltning, jemte Anders Petterssons från Östergöthland, Carl Fredric Bergs från Bohus Län och Samuel Jonssons från Ölind i ämnet ingifne Memorial; af Johan Jacob Ruthbergs från Norrbotten Memorial, om uisträckt RevisionsRätt för Rikets Ständers Revisorer; af Johan Olsson Longbergs, om skyndsammare Tryckning af Kongl. Msjitj. Nådiga Proposition angående
Sedan, på sätt i sednaste Berättelsen förmäld t är, den af Kongl. Majit, i anledning af Rikets SLänders skrifvelse den 3 Mars 1841 , förordnade Lagberedning, som skulle äga att ytterligare öfverse och granska upprättade förslagen till ny civiloch kriminallag, trädt i verksamhet med begynnelsen af år 1842, har, till följd af Kongl. Majits särskilda nådiga Remisser, denna Lagberedning under den 16 December 1842 affaltat och sedermera till Kongl. Majit i underdånighet insändt sina Betänkande» dels angående Domstolarnes organisation, dels angående de straff, sorn i ny allmän kriminallag borde 132 bestämmas, äfvensom sitt underdåniga utlåtande uti den hos Rikets Ständer väckta fråga om inrättande af Förliknings-kommitleer; varande handlingarne rörande dessa ämnen, med Kongl. Majrts nådiga tillstånd, till trycket befordrade och på sådant sätt till allmänhetens kännedom meddelade. Hvarjemte Lagberedningen företagit och fulländat den speciela granskningen af förslaget till kriminallag eller, såsom den kallas, Straffbalk, så att i denna del nu mera endast återstår slutlig justering af den förändrade lagtexten jemte dertill hörande motiver, hvarmed början redan är gjord. Stockholm den 30 April 1844. C. L. Landi n. J. 2V. Söllscher. HANDLINGAR angående de inför #! i k s R ä 11, i följd af Rikets Ständers KonstitutionsUtskotts vid Riksdagen år 1840 fattade beslut, af Rikets Ständers Justitieombudsman emot /lera Ledamöter af Konungens Stats Råd anställda åtal. Till trycket befordrade för att biläggas JustitieOmbudsmannens afgifvande EmbetsBerättelse. #€©€£$ ©g:JM, NORDSTRÖMSKA BOKTRYCKERIET, 1841. JustitieOmbudsmannens ansökningar till RiksRättens Ordförande, aflemnade den 11 November 1840. Lit. A. Till Herr Presidenten i Kongl. Maj.ts och Rikets Svea HofRätt. Rikets Högloft.
Det är vidare visserligen i sin ordning att Banken får lof underkasta sig samma vilkor, som blifva bestämda för ifrågakomne lån, men för att undanrödja ett resultat, som möjligen kunde upkomma genom att nu fatta ett bindande beslut, anser jag enklast att återremittera frågan och får derför vördsamt derom anhålla. Hr Bildt: Jag har begärt ordet för att yrka återremiss på hela punkten; och har derför ett ytterligare skäl i det afvikande beslut, PresteSt. fattat i denna nu föredragna och följande 8:de punkt, hvilken sednare PresteSt. borttagit och hänfört tili 6:te punkten mom. a. Jag tror ej att man skall förlora i tid, om man återremitterar Irågan, hvarföre jag får anhålla att så sker. Gr. Mörner: Det var med afs. på den brådska, hvilken jag hörde upgifvas skulle vara nödvändig vid detta ärendes afgörande, som jag tog mig friheten föreslå ett tillägg till den nu föredragna punkten; men nu, då flere talare yrkat återremiss af denna punkt, förenar jag mig med dem i denna begäran. Efter härmed slutad öfverläggning yttrade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm., att bifall till Utsk:s förslag blifvit af Frih. Åkerhjelm yrkad t, men att flere andra ledamöter gjort aumärku. emot förslaget och på grund deraf anhållit om detsammas återremitterande. Härvid anmälde sig och yttrade Gr. Liljencrants: Jag begärde visserligen blott återremiss på den under mom. a antydda del af detta moment, men jag för enar mig med Hr Bildt i återremiss af hela punkten. Sedan härefter propos. å bifall till Utsk:s förslag blifvit barnstöld och besvarad med många nej jemte ett eller annat ja, gjordes propos. på förslagets återremitterande och, då dervid svarades ja tillika med ett eller annat tiej, förklarades ja hafva varit öfvervägande. Då nu förekom Utsk:s näst efter G:te punkten följande yttrande rörande Fullmäktiges i KiksgäldsKontoret underrättande om de beslut och stadgauden i afs. å sättet för den ifrågavide uplåningens verkställande, som af R„
J\l I, om antagande af särskild Sekreterare för Sammansatta Utskottet; JV2 2, i anledning af väckta motioner om åtgärder för omläggning af all männa landsvägen genom flera provinser i Norrland; och ►^3 3, i anledning af väckt motion om åtgärder till förekommande af utvandring till Amerika. S. D. Föredrogs och lades till handlingarnt Kongl. Maj:ts denna dag meddelade nådiga Svar uppå Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående riksdagens förlängning. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts denna dag meddelade nådiga Propositioner till Rikets Stäuder: l:o om anvisande för fyra år af ett fyllnadsanslag lil! Kongl. Maj:ts hofhållning; 2:o angående upplåtande af en del utaf slottsträdgården i Halmstad till tomt för ny elementarläroverk^byggnad derstädes; 3:o angående upplåtelse till Wenersborgs stad af en Kronan tillhörig tomt derstädes; 4:o om beviljande af anslag till inköp för Statens räkning af en del utaf den Kammarherren m. m., G. D. Lorichs i lifstiden tillhöriga samling af mynt och medaljer; och 5:o angående ersättningsanslag för upphörd dagsverksskyldighet till åtskilliga militieboställen; äfvensom Kongl. Maj:ts nådiga Skrivelser till Rikets Ständer: a) i fråga om statsbidrag till kanalisering af Luleå eif, till beredande af farled förbi Hedensoch Edsforssarne derstädes; Prof.-Utdrag den 7 Februari 1863. 215 b) angående sökt statsbidrag för anläggning af jernväg ernollan Christianstad och Hessleholms station å södra stambanan; och c) angående pensionering å allmänna indragningsstaten af läkare vid arméen och flottan. Frän Vdllofl. Borgare-Stdndel.
At man här, likasom i andra wäl organiferade Stater brukas, mäste wid stora och utomordenteliga Statsbehof, sä widt det stekan, undwika öfwerdrifna och förödande beskattningar inom kort tid, men söka at afhjelpa, hwad deruti brister, igenom biträde af allmänna Crediten, har jag redan i det föregäende anmärkt. Jag anser mig derföre förbunden, at närmare förklara, hwad härmed äsyftas, och huru Crediten mä kunna npttjas, utan at förstöra sig sjelf och medföra mer stada än gagn. Ibland de publike inrättningar, som här i Riket för mer eller mindre del bero af Credit och allmänhetens förtroende, är Bancowerket det som mindst kan umbära en stadgad och med försigtighet underhällen Credit. Denne Swe. riges Rikes Banque, som af Konungamakten erhällit sina Privilegier och Constitution, har tillika för desto mera säkerhet om en pä oswikeliga grunder förd förwaltning blifwit af Riksens Ständer garanterad, och derföre bär namn af Riksens Ständers Banque. Detta är för hela Swensta Ri-kssamhällets wälfärd och säkerhet - Loo Den 26 Juiri. kerhet angelägna werk är ester grundförfattningen et allmänt förwaringsställe, der Rikets rörlige Capitalcr i reda penningar insatte, böra wara ätmindstone lika säkre, oföränderlige til wäckel och ester åstundan tilgängelige, som uti hwarje enffilt ägares egen wärjo, i händelse ej någon publiqus Banque här existerade.
Hos oss synes mig, att Lotsarne borde å närmare håll, än nu äger runi, hafva ett Öfverbefäl, som torde kunna bestridas af TulljagtLieutenanter, KustbevakningsControlleurer eller Öfveruppsyningsman vid UnderTullkamrarne i inloppen, och vid uthamnarne uti skärgårdarne; alltid under förutsättning, att, dessa tjenster borde bestridas af bildade och skicklign personer. 4i6 Den 3o December e. m. DykeriVerket torde äfven ändamålsenligast kunna ställas under IIufvudTullkamrarnes bestyr, såsom det nu i Finland lärer vara organiseradt; dock synes manafDykeriinrättningen hädanefter icke böra vänta någon slags påräknad vinst för StatsVerket, då den alltid ifrån en sådan källa uppkommer endast genom olyckliges förluster. En väl och christligt förordnad Policeförfattning, om hvad i anseende till hjelp för sjöskadade iakttagas hör, synes mig vara det värdiga stadgande, som i denna del ifrån en fri Stats lagstiftning borde utgå. Genom Dykeriets ställande under LocalTullstyrelserne, tror jag, vid sjöskador, uppkommande tillfällen till tullförsnillning säkrast kunna förekommas. Quarantainsinrättningen torde hos oss, likasom i Danmark och Norrige tillgår, kunna ställas under HufvudTullkamrarnes delaktighet i Chefskap och förvaltning. I fall Städerna höra äga, under namn af Tolag, någon andel uti Statens Tullinkomster, så synes mig, att det vore lämpligare, om de vid Tullkamrarne, medelst viss stadgad procent af Tulluppbörden, fingo qvartaliter uppbära den, hvarigenom alla Tolagskamrerare och Städernes Packhusagenter blefvo öfverflödige, under det handeln i och med detsamma befriades ifrån alla af Tolagsinrättningen uppkommande hinder och olägenheter.
Riksförsamlingen förordnar, å hvarje lagtima riksdag, en för lagkunskap och utmärkt redlighet känd man, att, såsom dess Justitie-ombudsman, efter den instruktion, Riksförsamlingen för honom utfärdat, hafva tillsyn öfver iagarnes efterlefnad af domare och embetsmän, samt att vid vederbörliga domstolar i laga ordning tilltala dem, som uti sina embetens utöfning af väld, mannamån eller annan orsak någon olaglighet begått, eller underlåtit att sina embetspligter behörigen fullgöra; varande han dock i allt underkastad samma ansvar och pligt, som allmän lag och rättegångsordning för åklagare utstaka. Justitie-ombudsman väljes, pä sätt Riksdagsordningen stadgar; och bör dervid jemväl utses en man af de egenskaper, som hos denne embetsman erfordras, att honom efterträda, i fall han, innan nästföljande lagtima riksdag, skulle med döden afgå. Riksförsamlingens Justitie-ombudsman må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens, nedre Justitie-revisionens, Hofrätternas, Kollegiernas eller i dessas ställe inrättade verks, och alla lägre domstolars öfverläggningar och beslut, dock utan rättighet att sin mening dervid yttra, samt ega tillgång till alla domstolars, kollegiers och embetsverks protokoll och handlingar. Konungens Konstitutions-Ulsliollels Memorial, M 7. 21 embetsman i allmänhet skola vara skyldige att lemna justitie-ombudsmannen laglig handräckning, samt alla fiskaler att medelst aktioners utförande honom biträda, dä han det äskar. k hvarje lagtima riksdag åligger justitie-ombudsmannen att till Riksförsamlingen aflemna en allmän redogörelse för sin embetsförvaltning, samt att deruti utreda lagskipningens tillstånd i riket, anmärka lagarnes och författningarnes brister och uppgifva förslag till deras förbättring. Han är ock skyldig, att mellan riksdagarne årligen ett utlåtande öfver dessa ämnen genom trycket kungöra.