Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Har ofrälse manj efter offentligt anslag, sökt att afstå ali dess egendom till sina borgenärer: eller endera makan begärt skillnad i ofrälse bo: eller tvist varit om borgenärers rätt och företräde till sådan gäldbundens gods; sände Härads-Rätt de skrifter, sorn parterne der vexlat, till Hof-Rätt in, tre veckor förrj än de skola sig der inställa. 5. §> Första punkten af denna §. ändras sålunda.: 1 brottmål, ehvad de äro svårare eller mindre, håfve ej någor lof att vädja, antingen emot värjemålsed, böter eller kostnad och skada, som Under-Rätt i ty fall ålagt: utan må den, som ej nöjetdt dess dom, besvära sig deröfver i Hof-Rätten, inom hälften af den tid , som lagvadda saker der fullföljas böra. 6 och 7 §§.. Dessa §§. upphora att vara gällande. 9• §- Denna sådan den lyder uti Kongl. Förordningen den ig Julii t8i5 och den JYov. i.8s3 ,. ändras sålunda: l de saker, som genom laga vad gå till Svea Hof-Rätt, ifrån Härads-Rätt i Upland , Södermanland,. Westmanland, Kopparbergs Län, Nerike och Ge str ikeland, in gifve käranden sin inlaga, innan■ klockan tolf på den fyrationde dagen-, den oräknad, då ITåradsRättens dom föll^ eller bafve sitt vad förlorat; från Härads-Rätt Lsg-Utskotrett Bet, N'.o 82. * Wermland, Helsingland, Jemtland, Herjeådalen, Medelpad och Ångermanland, på den sextionde dagen; från Härads-Rätt i Westerbotten och ä Gottland , på den nittionde dagen: I Götha HofRätt från Härads-Rätt i Östergöthland, Calmar Län, Småland, Skaraborgs och Elfsborgs Län, på fyrationde dagen; från HäradsRätt i Halland, Dahl och Bohus Län, på sextionde dagen: I Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge från Härads-Rätt i desse landskap, på den fyrationde dagen.
Sirs fullmäktige domsrätt; ty för att hafva domsrätt skulle de naturligtvis vara Statens embetsmän, och R. St:s fullmäktige kunna väl ej i denna egenskap komma att fungera såsom sådane. Jag kan således icke finna någon egentlig annan fördel af detta än oreda, om det är en sådan vinst man söker , men reda kan ej vinnas dervid ; eontrollerna förlorar man och verkställbarheten blir icke möjlig, ty Konungen kan icke medgifva att sådana författningar utfärdas, hvarigenom Piiksg cont. skulle aga att utöfva controllen öfver uppbörden, och den skulle ryckas ifrån de administrativa myndigheterna. Likväl förenar jag mig i anseende til! detaljerna i detta betänk, med Hr von Hartmansdorff deruti, alt det icke bör nfslås directe, utan att betänk, bör återremitteras, på det att R. o. Ad., då frågan återkommer, må få behandla ärendet som sig bör. Här har af föregtde talare blifvit väckt fråga om obehöfliglieten af Riksg.cont., sedan Rikets gilld upphört. I denna del skulle jag vara af samma tanke, om fråga derom inom RiksSttns plena kunde väckas; men dertill fordras ändring i grundlagen, hvarom fråga här icke får framställas. Jag vill slutligen hafva äran tillägga, att emot hvad som blifvit ytlradt af Gr. Horn örn öfverskotlens hastigare aflemnande til! Riksg.cont. än rikshufvudboken binner afslulas, kan naturligtvis intet hinder mola, så snart nemi. öfverskoltet är kändt. Från den stund då öfverskottet är kändt, kan det visserligen aflemnas till Riksg.cont, ehuru bokslutet icke är förfaltadt; men att det kan ske på årsdagen den 3i December är så mycket omöjligare och oriktigare, som vårt uppbördsår varar till den i Maj, och det således ej kan vara tänkbart förr än mot Juni månad, emedan de summariska räkenskaperna ej kunna uppgöras, innan uppbördsåret gått till ända.
Hofboktryckerl ia Stora Vattugatan \ i. Per M. G ö t g a t a n tager-Öl, Eaaerdricka ^ Pllsner-ÖK Iskällare-Dricka å utvidgade och nyinredda Restaurations&amp; Cafélokaler rekommenderas. Diner ä 2 och 3 kr. samt å la carte. Vördsammast ts. t. a. 62194) 6 6 refiommenberar sim tfffuerfimnaar o f: Hotel Contiziezitals JOH. LUNDSTRÖM &amp; C:o. Drottninggatan 6. Hushållsräkning 5 %. Största lager af \ S " "? Musikinstrument. Allm. Kontor: » 2 Skeppsbron » ». Rikstelefon « 7. Allm. Försäljning: B Strandvägen B. Rikstelefon 22 2J. Allm. T i l l k ä n n a g i f v e s ~} au INSTRUKTIONS-APOTEKET NORDSTJERNANS Miner alv attenW « fabrik är flyttad från Drottninggatan 71 A till Birger Jarlsgatan MO, i för ändamålet nybygda lokaler, och rekommenderas dess välkända tillverkningar af Mineralvatten och läskedrycker. Benägna order torde godhetsfullt insändas till Nordstjernans Mineralvattenfabrik, Birger Jarlsg. 1 2 0, och då tillverkningen är betydligt förökad, kunna ingående rekvisitioner skyndsamt effektueras. Räkningar kunna fortfarande likvideras å InstruktionsApoteket Nordstjernans kontor. Riks Telefon 39 IS. Allm. Telefon 116 79. postlinien S A S S N I T Z — T R E L L E B O R G förmedlas den snabbaste förbindelsen till kontinenten medelst de stora, elegant och bekvämt inredda hjtilangarne Svea och Germania samt prop ellerångarne Beas och Xmperator. OBS.! Endast en tullbehandling I Vidare genom von Essen &amp; Friek, Malmö, Kontinentkontoret, Trelleborg, oeh Stockholms Besebureau, Stockholm, genom hvilken senare biljetter för resor öfver hela världen tillhandahållas Svenska rundresebiljetter utlämnas genast utan tillägg af provision. fr fr fr fr fr fr fr Bästa Syllsocker.
Herr Grejven och Landt Mar skalk en yttrade, att 60m han fattat Friherre Wrangels motion , syntes densamma endast innefatta hemställan, att introduetion å Riddarhuset hädanefter icke må af RiddarhusDirectionen, emellan Riksdagarne, utan endast af Ridderskapet och Adeln under Riksdag, in Pieno meddelas; och ehuru denna fråga tycktes vara af enkel beskaffenhet dock som densamma innefattade ett tillägg till den af Utskottet nu föreslagne 2 §, ansåg Herr Grefven och Landt Marskalken det vara med formen öfverensstämmande, att Ridderskapet och Adeln deröfver ej fattade sitt beslut, förr än samma motion blifvit till RiddarhusUtskottet remitteradt och RiddarhusUtskottets Utlåtande deröfver till Ridderskapet och Adeln inkommit; i följd hvaraf samt med anledning af 52 §. i Riddarhusordningen , Herr Grefven och Landt Mar/ka! ken hemställde, om icke Ridder» skåpet och Adeln behagade tillåta, att Frihet - Den xi Junii f m'. re Wrangels Motion, tillika med hvad i anledning deraf, nu blifvit anfördt finge till RiddarhusUtskottet remitteias. Bifölls. «> Herr von HartmansdorffJag får blott underställa, om icke hela denna discussion likasom de öfriga , hvilka i detta ämne äro att förvänta, borde åtfölja RiddarhusUtskottets Memorial vid återremissen deraf. Mig synes det icke vara nödigt att serskildt remittera Friherre Wrangels förslag, utan torde det böra i ett sammanhang med frågan om RiddarhusOrdningen, behandlas. Friherre Cederflröm: Jag instämmer med Herr von Hartmansdorff. Det har blifvit företagen en discussion öfver RiddarhusUtskottets Memorial i hela dess vidd, under förutsättning att alla dervid förekommande anmärkningar skulle i ett sammanhang till Utskottet remitteras och der pröfvas; och då Friherre Wrangel nu vid 2 gjort en anmärkning eller föreslagit ett tillägg, torde det vara tillräckligt, att hans yttrande endast får åtfölja återremissen till Ut* skottet.
Fördenskull hafva också åtskilliga andra stater öfverlåtit Statens äganderätt till jordegendom åt enskilda. Redan för omkring 60 år sedan försåldes i Danmark Statens jord till enskilda, och i stället för de stora, sammanhopade egendomarna framträdde bostäder för smärre familjer; och Staten har vunnit i ökad inkomst, ökad välmåga, i tillväxt folkmängd, i trefnad, sjelfständighetens följeslagare. Jag föreslår på dessa grunder, att, såsom ofvan är nämndt, med undantag af vissa det K. Huset förbehållna Kungsgårdar, alla öfriga och Kronolägenheter indelas i hemman, skattläggas efter hvarje orts method och försäljas till den mestbjudande genom offentlig auction. Vid de Kungsgårdar, der större byggnader af sten finnas, kunde likväl någon större del sammanhållas till ernående af större försäljningssumma och för att lemna större capitalister tillfälle att ur sina gömmor framdraga sina penningar. Jag inser, att detta förslag skall mötas med det inkast, att Staten af händer sig en egendom, som nu lemnar större inkomst, än af den såsom skattlagd skall erhållas. Det skall således uppstå brist uti statsinkomsterna. Ganska riktigt. Otvifvelaktigt skall detta i början inträffa, så vida icke äfven försäljningsmedlen få ingå bland statsinkomsterna till årligt användande. Jag föreslår derföre, till vinnande deraf, att till statsutgifterna, i stället för Kungsgårdsoch Kronohemmans-arrendena, en bestämd summa årligen må vara att D e 11 27 F e b r u a r i i. tillgå, det Riksg.Cont. må uppdragas att årligen till StatsCont. lefverera så mycket, som dessa inkomster beräknades till vid sista Riksdag, eller 80,000 R:dr om året; att Riksg.- Cont. deremot undfår inkomsterna af Kungsgårdarna och Kronolägenheterna, hvilka fortfarande förvaltas af Kam ma rColl.
333 landet underrättade, derigenom att de af dervarande vederbörande Auctoritetef infordrade officiela upplysningar oin tillståndet ej mindre i Staden än orten deromkring och på Bohusländska kusten samt hvilka medel vederbörande ansågo mäst lämpeliga att mildra och underhjelpa den allmänna nöden och förekomma dess verkningar för framtiden; hade bemälte Committerade, jemte insändande af Magistratens och Stadens Äldstes underdåniga framställning om Stadens tillstånd, till Kongl. Majit inkommit med deras underdåniga Berättelse härom, daterad Göteborg den 7:de innevarande månad, hvaruti de ibland annat i underdånighet understödt Stadens Äldstes och Magistratens underdåniga anhållan, att till räddning från den upplösning, hvarmed Staden såsom ett Samhälle betraktadt hotades genom utsökning af den skuld, hvarföre Stads-Cassan häftade, Staden matte beviljas ett Lån af TvåHundradeTusende Riksdaler Banko af allmänna medel, emot inteckning uti Stadens Fastigheter och Lägenheter att i fyra år räntefritt begagnas och dereftet löpa med fyra procents ränta och två procents årlig afbetalning på Capitalet. Kongl. Majit, som utaf Committerades underdåniga Berättelse blifvit förvissad om den bekymmersamma ställning, hvaruti Götheborgs Stad blifvit genom flere dertill bidragande omständigheter försatt ifrån det tillstånd af välrnagt, sorn för några år tillbaka utmärkte denna Stad, och som vöre betänkt att, så vidt det på Kongl. Majit berodde, vidtaga åtgärder ledande till fördel för Staden och återställande af den allmä/n - 334 Konunsens Nåd. Propositioner. oa rörelsen, ansåg sig böra till Riksens nu församlade Strinder genom Nådig Proposition framställa nödvändigheten af det Låne-biträde, sorn staden Götheborg sålunda påkallar; och befallte Kongl. Majit, att Proposition skulle i vanlig ordning till Riksens Ständer expedieras. Ex Protocollo C. G. Ulfsporre. Kongl.
Såsom genast verkställbar antager jag avskaffandet i anseende till första graden af åtskilliga förbrytelser. Men ifögst betänkligt skulle jag finna att 1111 redan besluta den generella reformen. Om surrogatet nemi., vattenoch brödstraffet, tanker jag, att äfven dettas afskaffande är en ofelbar framtids-sak. Det har samma lyte som spöstraffet —■ nemi. förderf af patientens framtid. Pålen vanryktar honora för hela lifvet, men är i fysiskt hänseende rationellare; ty vatten och bröd i 28, ja i 20 dygn, är ett omenskligt straff, som verksläldt såsom lagen afsedt, — så netnl. som seden var, när lagen skrefs, förderfva!- patientens helsa för hela lifvet. Jag minnes då, att praxis i flera länshäkten var att gifva groft osaltadt bröd; och då var uttrycket lifsstraff af ostridig riktighet. — Mig säges, att nu aro qvantitet och qualitet af författningar bestämda. — Illa nog, att olikhet kunnat så länge exsislera, — och att vi kunna gå trefna vid obestämdhet i ty mål. Ilr af Grubbens, Nils Wilh. I anledn. af den siste värde talarens yttrande om vattenoch brödstraffet, får jag, som i några och 20 år varit Stadsläkare och således under denna tid haft, snart sagdt, dagligt tillfälle att taga kännedom härom, äran upplysa att jag icke vet någon, som uthärdat detta straff och deraf tagit skada till helsan. Arrestanlerne få 3 skålp. bröd om dagen, hvaraf lägges i vatten, hvarigenom de erhålla ett slags kallgäst dricka eller brödvatten, som icke skadar magen och gör det för dem möjligt att undergå straffet utan skada för helsan. Jag kan således icke instämma med den sista talaren, att detta är ett omenskligt straff. Frih. Ridderstolpe, Fredr.: Jag vill endast tillägga två ord, för att styrka den siste talarens yttrande.
P å en mera detaljerad psykologisk analys af detta tillstånd är ej här lämpligt att ingå, ty detta skulle föra för långt från ämnet, o c h för dess förstående erfordras djupare psykologiska insikter. D e n härför intresserade hänvisas därför till större psykologiska verk. Endast det bör anmärkas, att psykologerna allt mer o c h mer börjat uppskatta värdet af hypnosen för sina studier o c h iakttagelser, o c h de ha nu fått hvad de så länge saknat: ett medel för experimentella ändamål, det där knappast kan öf verskattas. V i d en helt ytlig betraktelse ter sig h y p - nosen som ett mer eller mindre sömnliknande tillstånd — hvadan också namnet — som u p p - träder under m y c k e t olika o c h växlande former. Från den obetydligaste slummer till den djupaste sömn finnas alla tänkbara öfvergångar. I det lättaste tillståndet, som man i allmänhet kan framkalla vid första försöket, är patienten oförmögen att öppna ögonen, o c h detta är ett säkert kännetecken på hypnosen, något annat bestämdt tecken finnes icke. D e n sjuke kan tala, vända sig, utföra rörelser, oftast ligger han dock stilla. Eedan härunder är suggestibiliteten stegrad, o c h till o c h med de, som tala, som diskutera, finna sig efteråt bundna af suggestionen, ty redan nu kunna många smärtor förmås att försvinna. M e n ofta är suggestionen under detta lättare hypnotiska tillstånd icke nog kraftigt verksam, hvarför man då söker framkalla ett djupare, som ytligt karaktäriseras däraf, att den sjuke ej förmår frivilligt röra sig, förmågan att tala inskränkes till enstafviga ord, ja o c h n e j. Minnet är ännu bibehållet, om än i några fall något virrigt efter uppvaknandet. Detta tillstånd är i de flesta fall tillräckligt för den terapeutiska suggestionen, o m man än i ett o c h annat fall, där det är nyttigt, att den sjuke ej erinrar sig de gifna suggestionerna, söker framkalla ett ännu djupare tillstånd, så vidt detta nämligen är möjligt, ty det lyckas visst icke alltid. D e n n a djupare hypnotiska sömn kallas somnambulism och kännetecknas däraf, att den sjuke ej erinrar sig något efter uppvaknandet af hvad som skett o c h försiggått under sömnen.
Ständer, till förtydligande af deras mening, förklara, att, hvad otuförmäldte Betjening beträffar, det jemväl öfverlemnas till Kgl. Maj ts Nådiga åtgärd, att, vid tillämpningen af de lagd? grunderne, til Ise livad billigheten klafver i anseende till förekommande omständigheter, sa att, i enlighet meri Riksens Ständers ändamål, skäligt understöd må tilldelas den dertill förtjente, men derutöfver någre personella förmåner icke bestås. Vidkommande för öfrigt Högstsalig EnkeDrottningens enskildte Pensionärer, sorn af dess ädelmod och ömhet för behöfvande varit understödde; så saknade Stats-Utskottet vid ärendets handläggning forre gången all uppgift och underrättelse i denne del, hvarå Utskottet i Sluts-UtskottelS Bitunkanden. 2063 annat fall icke hade undeilåiit, att fästa afseende; Och, sedan Utskottet af hvad sorn nu blifvit andraget, fått anledning inhämta den närmare upplysning härutinnan, att beloppet utgör 3,654 Hulr 32 sk., hvarutaf likväl utgå dels underhal ls-kostnaderne för 2:ne vid Institutet för Blinde och Döfstumme intagne Gossar 300 E:dr, som när desse afgå böra Upphöra och besparas, dels ock till Stadéns fattige 600 R.dr och till Hennes Majit Drottningens Hospital 300, hvilka sistnämnde 2tne Summor af tillsammans 900 R:dr icke kunna Stats-Verket påföras; så, och enär för öfrigt desse Pensioner, utgörande, eftev afdrag af berörde 900 R:dr, 2,754 R:dr 32 sk., till den del desamma äro anslagne verkligt behöfvande personer, synas höra såsom en taeksamhetsgärd åt Högstsalig Hennes Majits minne bestås så länge innéhafVarne lefva och äro derutaf i behof, hemställer Stats * Utskottet, det Riksens Höglofl.
Kongl. Maj:t har Nådigst gillat Comiteens förslag och med nyss nämnde vilkor begärt medlen vid sista Riksdag, då erhållit dem, och utan tvifvel vid denna Riksdag beviljas de å den ständiga Staten. Skulle vil koret icke uppfyllas, efter en sådan sakens utgång, så synes som Lärover" ken på elt visst icke ärofullt sätt velat förskaffa sig ökade förmo ner Konungens ord skulle äfven blifva utan all betydelse. På grund af alla dessa skäl i förening trodde jag tiden nu vara inne* alt Svenska Presterskapet skulle kunna förhjelpas lill den visserligen icke Öfverdrifna förmonen att få befordran vid sådana Prestlägenheter till hvilka de privilegierade, enligt gällande Författningar, på sätt jag bär visat, icke hafva antingen uteslutande rätt eller företrädesrätt; att ali' förhöjd tjenstårsberäkning, vid inträffande vacancer, skulle upphöra och således den af mig väckta molionen vinna bifall.” Härmed förenade sig Herr Prosten Bolander och Herr Olbers • äf vensom Herr Grefve Horn anförde, att han instämde i den af Herr "Pro" sten Lignell yrkade mening om upphäfvande al all förhöjd tjenstårsberäkning vid befordringar lill Ecclesiaslika Embeten och Tjenster. i '-'i Allm. Besvoch Oecon.-Ulsk. Betänkande N*o $4* N:o q\. Antom till Exp.-Utst. den 27 Junir. Ytterligare Utlåtande , i anledning af väckta motioner om dtskillige ändringar i Kongl. Stadgan den g November i83o, angående hvad vid Sjöfart Inrikes orter emellan iakttagas bör. Pä grund af åtskilliga anmärkningar» som inom Eledervärda Bonde-Ståndet, emot Utskottets, uti berörde ämne, under N:o 69, afgifna Utlåtande blifvit framställda, är detsamma vordet till Utskottet återremitteradt; men som Utlåtandet redan blifvit bifallet af de öfrige 3:ne respective Riks-Stånden, nemligen af Högloft.
Utlåtande N.-O 64- ifrån Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit remitteradt ett af Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson ifrån Elfsborgs Län till Ståndet ingifvet memorial, hvaruti är vordet yrkadt, att då det ansvar af 3 daler silfvermynt böter, som i 25 Capitlet Byggninga-Balken stadgas för väghållares uteblifvande vid vägsyn, inom vissa Län, af Kongl. Majus Befallningshafvande skall vara ökadt, medelst serskilda yiten, uppgående ända tili 5 R;dr Banco, men en sådan åtgärd hvarken syntes Motionairen laglig, enär ansvaret redan i allmänna Lagen var bestämdt, eller billig, då en dylik uraktlåtenhet ej kan anses vara af den vigt, att den ju icke kunde mildare behandlas, helst Kronobetjeningen derförutan är berättigad lill de mest verksamma åtgärder för väghållnings-skyldighetens fullgörande, Rikets Högloft. Ständer alltså måtte, genom underdånig skrifvelse, hos Kongl. Maj;t uttrycka den önskan, alt högsta bot för den väghållare, som ej sjelf eller genom ombud är närvarande vid vägsyn, må förblifva lika öfver hela Riket, i enlighet med ofvan åheropade lagrum, och således ej kunna, genom några serskilda, afLandshöfdingarne stadgade, vitén förhöjas. Under handläggningen af denna fråga, har Utskottet inhemtat, att Kongl. Maj:t, som vid serskilda tillfällen i Nåder förklarat Landhöfdingarnes rättighet, att i politie-mål stadga vitén, vara inskränkt till de fall, då något ansvar i Lag och Författningar icke vore bestämdt, genom Nådig Skrifvelse till samtlige Landshöfdingarne af den io Maji i8i5, föranledd af en utaf Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Skaraborgs
Redskap i denna klass får ej innehålla, ej heller till den fogas, någon inrättning, sorn afser eller kan tjena, hvarken såsom mäskvärmare till mäskens förberedande uppvärmning, eller, såsom rektifikations-apparat, till klarning eller så kallad rektifikation, utan måste afrinningen, för att blifva bränvin, omkokas i samma panna. 8 BevUln.-, Lagsamt Allm. Besv. och Ekon.-Ulskottens Utlåtande, N.o 3. Andra klassen: Består af enkel redskap med mäskvärrnare. Tredje klassen: Består af enkel redskap vied rektifikations-apparat. Fjerde klassen: Består af enkel redskap med både mäskvärrnare och rektifikations-apparat; hvartill komma Femte klassen, innefattande all sådan redskap, vare sig den så kallade dubbla pisloriska apparaten, eller af annan uppfinning, sorn icke kan hänföras till någon af de föregående fyra klasserna; samt Sjette klassen, hvilken omfattar all redskap, som drif ees med ånga; gällande för detina klass, hvad redskapens sammansättning och förhållandet emellan dess serskilda delar vidkommer, ingen annan af de uti § 12 gifna föreskrifter, än de, som beträffande hatt, rör och halsar uti 1 inom. af samma § förefinnas. Vid redskap i lista och 2:dra klasserna får hvarken i mäskvärmaren eller annorstädes lankrum inrättas, ej heller spritångorna, sedan de utgått från hattröret, ledas i uppåt gående riktning. § 18 mom. 2. Utan serskild betalning skall justerare meddela skriftligt betyg, enligt bifoga dt formulär, så väl öfver mätning, som öfver stämpling, skolande betyget upptaga en noggrann beskrifning på redskapens beståndsdelar och deras dimensioner, med utsättande af den klass, hvartill redskapen hörer; och skall han vid hvarje månads slut lemna Konungens Befallningshafvande del af de betyg, sorn under månaden utfärdats. % 26.
Herr Cederskjöld förenade sig med Grefve Spens. Herr Flach, Carl Fredric: Jag har nyss hort, att när innom ConstitutionsUtskottet två Den 23 Maji. 197 Stånd stadnat emot två, Utskottet förklarat ett RiksStånds framställde önskan om tryckning af Handlingarne uti ett Mål böra förfalla, eller, som vill säga det samma, afslås. Denna åtgärd förefaller mig så mycket origtigare, som då i Mechaniquen verkan och motverkan äro sinsemellan lika, deraf icke uppstår något resultat. Utskottet hade således, enligt min öfvertygelse , ej bort meddela något yttrande, utan endast i så beskaffadt fall öfverlemna frågan till RiksStåndens af. görande, annars skulle det emot all proportions lära stridande förhållande inträffa, att RiksStånden icke skulle äga rättighet pröfva en sådan fråga , sedan innom Utskottet två Stånd directe stadnat emot två. HerriSilfverstolpe, Gustaf Abraham: Då denna Discussion redan varit så långvarig, att Ridderskapet och Adeln torde haft tillräcklig tid att stadga sin mening, lärer Förslagets återremiss blifva en nödvändig följd. Jag anhål-’ ler likväl att få erinra , att detta ämne är af en annan natur, än de frågor , hvilka från andra Utskott inkomma, uti hvilka Utskottens Betänkanden kunna, jemte alla dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras. I afseende å den föreslagne nya Redaetionen af 107 §. i RegeringsFormen, hafva tre eller fyra särskilda meningar blifvit framställde. Någre Ledamöter hafva talat mot den af Utskottet uppgifne förändring, andre hafva an - Dsn 23 Maji,. sett §:n vara fullkomligt tydlig, och andra hafva åt.r jnsiämt uti Herr Cederskjölds förslag.