Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hanö Excellens Zerr Grefwen och Grdföranden hnustalde om ej Bilagorne till berörde Memorial, hwilka moro ganska talrika och till största delen innefattade calculer, icke äfwen kunde sä läggas pä borver, till genomseende och granskning jämte Betänkandet. Affillige hördeö härtill bifalla, men Hr Den 22 November. r§Zr Herr Lock, corkt? I^uävviZ, yrkade flere gangor att de mätte upläsas. Efter någon korrt öfwerläggning träffades den öfwrrenskommelse, acr vägra wifla af bilagorne ffulle upläsas, hwilket ffeddc, hwarefter de famrelige bleswo lagde pä bordett Uppå yttrad önffan af Herr Lock, Herr LerZkman och nägra flere bifölls, efter gjord prv» position af Herr Grefwen och Ordföranden, ari detta nial, såsom fordrande myckcn granffnings lid, icke ffulle förr än 8 dagar härefter företagas. Höglofl. Riddcrffapet och Adeln ätflkildes klockan ^ till 8. In fläem krotocolli 6. Lilverttolxe. Fre - i4Z2 Den 24 November Fredagen den 24 November. Plenum klocka» half 9 förmiddagen. UnMeS ett sä lydande fran Riddarhus - Utskottet lnkommit Härsamste Memoöial. Till Höalofl. Nidde!-f?an.-t och Adelns »plysta bedömande fär R'ddarh.,s - Uiskotter härmed un» derstalla hos följande P oject c>!l en J-Niruciion för Riddarhus Direccionen, Riddarhag Secrewraren och Riddarhus Fiscalen, grundade pa der Föcflag i samma ömne som Ulskoklet w»d Riksdagen i Norrköping Ar i8r>c> ingas och dä blef pä bordet hanlande, samc i öfrigt »nnehallande de ultaqgningac som U:skottet i afseende pa sedermera inträffade om ständigheter ansell wara nödige.
Jag tror nemligen, att Indelningsverkets hufvudgrundcr ensamt bestå i de contract och den indelning, som med Rustoch Rotehållare äro afslutade, i följd hvaraf desse åtagit sig att, dels utan, dels emot vissa indelningar, uppsätta, kläda, löna och föda häst och karl. Jag stärkes i denna öfvertygelse så mycket mer, sorn, efter min tanka, ordalydelsen i 80 RegeringsFormen är klar, der det heter: "att det skall förblifva vid Den aa December f. m. 9 *’de med landet och städerne upprättade ”Contract och IndelningsYerk,” hvilket tydeligen afser; det förra, Roteringen, och det sednare, Rustningen, men ingalunda Befälets Löner, emedan det ej behöfts att med landet och städerne afsluta, till hvilken uppbärandet af Kronans behållna räntor skulle anvisas, hvadan ock ett sådant afslutande aldrig ägt rum, De till befälet i räntor och boställen anvisade Löner äro endast samtidiga med det upprättade Indelningsverket, roen utgöra deraf ingen del. Både före och efter 1809 ^rs Regementsförändring hafva af Befälets indeldte löner flere till Statsverket blifvit indragne; men jag har aldrig förnummit att det någonsin yrkats, att detta utgjort en rubbning af Indelningsverkets hufvudgrunder. För öfrigt, om med indelta löner skall förstås en del af Indelningsverket, så borde ock alla till Civilen anvisade enahanda löneförmoner derunder inbegripas, hvilka åter med Indelningsverket icke hafva att skaffa. Men jag bör icke vidare uppehålla mig med en tvist, om hvad rätteligen förstås med Indelningsverket, emedan denna tvist, huru än den må afgöras, ingalunda verkar på den fråga, som nu är för handen. Konungen har icke gjort någon egenmäktig rubbning i Befälets löner, utan har tvertcm lill Rikets Ständers Statsutskott öfverlemnat detaillerade io Den 22 December f. m. förslag till LöningsStater, upprättade efter samma grunder sorn för LandtStaterne.
Örebro stad eger en icke obetydlig handtverks-personal och åtskilliga fabriker samt dessutom är hufvud-orten i en folkrik provins, som frambringar natur-alster af månglälldiga slag, synes denna stad särdeles tjenlig för erhållande af en teknisk läro-anstalt, helst genom stadens lätta kommunikationer med angränsande provinser tillfälle öppnas för en stor del af det mellersta Sverige, hvarest någon dylik läro-anstalt för närvarande icke finnes, att draga nytta af undervisningen vid en sådan skola i Orebro; och då staden redan eger en söndags-skola och derjemte åtagit sig att anskaffa nödig lokal, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer att, till inrättande af en teknisk elementarskola i Orebro, anvisa ett årligt anslag af 5.000 r:dr, under vilkor, att kostnaden för anskaffandet af en ändamålsenlig lokal af staden bestrides och att skolan ställes under inseende antingen af något embetsverk eller af en särskild i Nåder tillförordnad styrelse. f) af hr Ekelund, IF. M., som anfört, att, till följd af en testamentarisk disposition utaf framlidne brukspatronen Christian Eberstein, en skola redan år 1826 bildades i Norrköping, organiserad i enlighet med tvenne af Kongl. Majit i Nåder fastställda reglementen, det ena af den 18 Maj 1825 för en söndags och afton-skola, och det andra af den 14 April 1837 för en teknisk läro-anstalt, som, enligt stiftarens mening, borde i förening med nämnde skola inrättas. Denna tekniska läro-anstalt, hvarest, jemlikt reglementet, undervisningen bestriddes af en enda person, uppfyllde icke sitt ändamål och erfordrade en ny, efter tidens fordringar lämpad, organisation. Skolans egendom skulle ock genom någon - Stats-Utskotlets Utlåtande, A; o 71. 25 gon tillbyggnad blifva fullt tillräcklig för ett väl ordnadt tekniskt läro-verk.
Maria Clara Catharina (162—178) Jakob hösterm. 1862. Rikets öfriga 5-klassiga läroverk. Uddevalla Halmstad Carlskrona Landskrona Sundsvall Eksjö Ystad Mariestad Borås Fullständiga Elementar-läroverk på real-linien. Fullständiga Elementar-läroverk på båda linierna. Östersund Carlskrona Hernösand Umeå Strengnäs. Wisby Wenersborg Falun Christianstad Gefle Malmö Westerås Wexiö Carlstad Jönköping Calmar Linköping Lund Skara Upsala Örebro Göteborg Höst term. Af Doktor C. F. Björkman: Om utvidgande af Elementar-läroverket i Nor?'telge Jrån två- till Jem-ldassigt. Riksdagen 1856 beviljades ett anslag af 3,000 R:dr för beredandet af den i Norrtelge från äldre tider befintliga pedagogiens upptagande å elementar-läroverkens stat såsom tvåklassigt läroverk, och började derefter undervisningen i det nya elementar-läroverket höstterminen 1859. Stadens och ortens behof af denna pedagogis utvidgning till elementar-läroverk vitsordades snart genom det hastigt mer och mer tillvexande antalet af lärjungar. Vid höstterminens början 1859 inskrefvos från pedagogien 13 lärjungar och dessutom 9, tillsammans 22, och uppgår antalet, som vårterminen detta år var 67, numera till 75. (Bil. Litt. A.) På det de lärjungar, som genomgått de båda klasserna, icke skulle nödgas att antingen afbryta sina studier, eller med vida större kostnad fortsätta dem i andra aflägsna flerklassiga skolor, blef läroverket genom H. H. Ephori skrifvelse den 10 April 1860 bestämdt till tvåklassigt med 3 års lärokurs, genom skrifvelse den 18 April 1861 till tvåklassigt med 4 års lärokurs och genom skrifvelse från H. Domkapitlet den 15 April 1862 till tvåklassigt med 5 års lärokurs. (Bil. Litt. A.)
Detta förslag innefattar tvenne delar: det ena att begära nedsättandet af en Komité för upgörande af en allmän lönereglering; det andra, att under tiden tillfälliga öfverenskommelser må åvägabringas etc. Doktor Nordlander har icke föreslagit något annat än att begära, det K. M. måtte anbefalla att konventioner skola uprättas inom alla de församlingar, der sådant hittills icke 318 Den 16 Juni e. m. skett. Om man genomläser Betiink., erfar man att det ligger ett nonsens deruti, att anbefalla konventioners uprättande; ty man kan icke tvinga folk att komma öfverens, om det ieke sjelfva vilja det. Befallningen kan således icke sträcka sig längre än att upmana vederbörande att, så mycket i deras förmåga står, söka åvägabringa dylika öfverenskommelse!-. Jag tror således, att uttrycket: »anbefalla konventioners uprättande», ar ett missbruk, som visat sig alldeles otjenligt och ingalunda till ändamålet ledande; hvaremot jag tror, att det förslag Utsk. upställt, är riktigt och ändamålsenligt. •Jag har i min hand presterskapets privilegier, och ehuru jag erkänner, att jag icke i ögonblicket kan få reda på den § deruti, mot hvilken en så beskaffad åtgärd, som den nu ifrågav:de, skulle vara stridande, ber jag dock att få till vederläggning uptaga en af Hr Tharas anmärkmr. Den värde talaren har yttrat, att det blott är i Skåne, der förhållandet är så olyckligt emellan presterne och åhörarne, som man här låtit påskina, samt att i alla de församlingar, der konventioner blifvit gjorda, förhållanderne äro goda. Ja, i allmänhet är det så; men det qvarstår alltid i de församlingar, der bonden skall betala ifrån sig sin spanmål, en viss obelåtenhet, som icke skulle existera, derest aflöningen utginge på annat sätt. Jag säger detta icke ur synpunkten att vilja åstadkomma en fördel för åhörarne, på bekostnad af presten; utan tvärtom, jag vill höja prestens anseende oell inflytande.
Riksdal. 402,OOO viro lil Utrikes Räntor och ^4:del af Holländsta sm,!§zmers6s Länets afveralande , 822,002 — vito ImeielH pä Inrikes Lane - 6-ipirzlen Riksdaler Z,917,882 uti Lanco-Sedlar » isy,Z9^ — Viro uppä små Län i Oeäir.Sedlar » 216-— Sami sl-ikeltgen (^onroirers aflöning och andra utgifter » 52,022 — Tilsammans erfordras ärlig Bewillning uti Lmco-Srdlar eller Lreäir-Sedlar med fastställde ägir, R:dal. 1,429,607.— Tillägges nu Srarswerkets andel Riksdal. 222,000, sa ekes hela Bewillningssumman til R:d. 1,609,607, som ester skedd rosl ilarion bör uei godt Mynt utgä och mäste bliswa i längden för en hwar tryckande. I anledning af föregående nödiga ansedda anmärkningar följer nu fluteligen närgående omständeligare R s s l i i s r i 0 n«- P l a n. 1:2 At Riksens Ständers ^reöir. Sedlar fastställas, wid en skeende kcsiilsrion, at betalas procent uti Lsnco-Sedlar för roo öiro uti Lreäit-Sedlar, eller ar hwarje Riksdaler utaf detta sednare Myntet betalas med z6 still, uti L-nco Specie. 2:0 At Keslilsrionen, sä widt ste kan, werkställes pä en gang eller atmindstone med en ringa återstående del af de mindre vreäir - Sedlarna, hwilka inom korrt lid äswen indragas. z-.o At tiden tik werkställigheten upstfutes ril den snart förwäntade lyckeligq ställning, dä Riket igenom
För en ny konkurs massas räkning realiseras: 0,25 1,000 St. Celuloid kragar » » 0,60 2,000 pa Damstrumpor » °,3° 1, 7 0 0 st. Barnkoftor hemstickacle » 2,50 » 4,50 » helylle-Tricot 1, ~ kläder 3 — 9 ar &gt; 3.75 2,000 ex t. i:a Damkoftor, hemst. » • 9j50 5, — T, ÖOO * ext i:a Mansrockar hemstickade » » io, — » 5, 5 ° ÖOO Germania d:o hemstickade » » 6, — » 3,75 1,200 Extra z:a damvästar, hemst. &gt; 4,5o 400 T, OOO m. korderoj dubb. br. helylle » 4,20 • 7, — 8,000 fin-fint klädningst. &gt; 0,80 » 0,63 2,000 halfylle diagonal (det starkaste byxtyg som finnes i endast moderna mönster » o,95 2,000 st. Stanleys-Skjortor (dessa äro de finaste och mest praktiska sommaren 1 8 9 0 kommer att bjuda på i skjortväg) » 2, — 200 dussin näsdukar » 1,50 400 par Kronkorderoj-byxor » 2,75 900 meter Kronkorderoj » 0,90 t,800 st. hemstickade Tricotkläder 3 — 6 år (ny sort) 2,50 1, 1 0 0 &gt; Imit. i:a hellinne Téservetter med röd härd och frans 2,50 200 » Hemväfda ext. i:a fållade BoråsNäsdukar coul 2,25 1,700 st. Extra fina hemstickade FlickKlädningar 3 — 6 år 3,50 Profver endast då 2 0 Öre bifogas. • 7 • A. Villiamsson, Stockholm. Vcsterlånggatan 57, 1 tr. upp. [2018] Solida Möbler.
Utlåtande, « anledning af erhållen återremiss af Betänkandet N:o 472, rörande Fullmägtiges i Riksgälds-Contoret gjorda hemställan j att hvad som vid innevarande Riksdag blifvit stadgadt i afseende på Bankens Tjenstemän > hvilkaj när de befordrasj innehafva fenster utom Banco-Verket_, måtte få gälla och tillämpas för Riksgälds-Contorets Tjenstemän. gälds-Contoret fortfarande må förblifva vid hvad hittills varit gällande i afseende på innehafvalidet af sysslor utaf Kamereraregraden, har, enligt Utskottet tillhandakorane Protocolls-Utdrag af den 16 dennes, blifvit gil - och Adeln samt Preste-Ståndet; men då de inom desse sistnämnde t vänne Riks-Stånd gjorde anmärkningar egentligen icke innehålla andra skid, än sorn uti Fullmägtiges ofvanberörde hemställan blifvit anförde, och hvilka, vid frågans behandling förra gången, af Utskottet tagits i öfvervägande, anser Utskottet sig, vid sådant förhållande, böra vidblifva dess, uti det återremitterade Betänkandet afgifne, af 2:ne Riks-Stånd gillade tillstyrkande. Ofvanberörde Betänkande, deruti Utskottet tillstyrkt, att inom Riks' ladt af Borgare-och Bonde-Stånden, och återremitteradt från Ridderskapet Stockholm den 19 Maji 1835. Å Högloft. Ridderskapets och Adelös Ledamöters vägnar C. J. von Hermansson. k Högvördiga Preste-Slåndets Ledamöters vägnar C hr. Stenhammar. Å Vällofl, Borgare-Ståadets Ledamöters vägnar Carl Johan Ekerman. Å Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Johan Andersson. fV Karström. Eili. till R. St.
”digh hafva krokot been, Om kroppen icke vara myckit leen. Til häst och sängs vara litet frisk” o. s. v. Endast en gång uppträder Messenius som dramatisk moralpredikant, men då tydligen i en retad stämning. Det är nemligen klart, att hans fiender och tadlare skulle sätta bristen på moralisk tendens i hans stycken i samband med hans krypto-jesuitism och se deruti blott ännu ett försök att behaga och ställa sig in hos ungdomen och massorna för att sedan så mycket lättare kunna på dem utöfva inflytande och bearbeta dem för sina hemliga religiösa och politiska ändamål. Ännu 1643 upprepar B. J. Baas i sin kyrkohistoria den beskyllningen, att Messenius med sin undervisning vid Upsala universitet endast afsett att locka ungdomen från den evangeliska läran och den trohet, den vore konungen skyldig313. Då Tegel, som vi ofvan anfört, förebrår honom, att han blott lärde ungdomen spela svenska komedier, så sigtar detta tydligen derpå, att hans stycken endast afsågo nöje, men ej någon omedelbar nytta. Visserligen var det svårt att äfven ur de latinska och grekiska komedierna göra många hälsosamma ”extracter:” men dessa uppfördes också endast för språköfningens skull och deri låg deras nytta. Sjelfva det sätt, hvarpå Messenius i epilogen till ”Blancka Märeta” uppträder, synes oss ock intyga, att den verldsliga tonen i hans skådespel och den ringa vigt, deri lägges vid ett sedolärande innehåll, utgjort en af anledningarna, hvarpå man stödt misstankarna mot honom. Ej nog med, att han i den prisar och lofsjunger sig sjelf — det gör han konsequent i alla sina epiloger — men han uppträder här med mera eftertryck mot sina fiender och försvarar sina komedier mot deras anfall.
Af förhandlingarne vid 1840—134• årens riksdag inhemta*, att, sedan Kongl. Maj:t i Dess nådiga proposition örn slatsveikeis tillstånd och behof, till Rikets Ständer öfverlemnat att bestämma, huruvida omförmälde förskott borde betäckas genom försäljning af vissa till Carl Gustafs stads gevärsfaktori hörande lägenheter, eller om all fråga rörande forskottets återgäldande finge förfalla, så hemställde dåvarande Stats-utskott, uti sitt under 4^5 afgifna utlåtande, att, enär, i anledning af berörde förskotts meddelande, talan blifvit af Konstitutiöns~u.ts,kottet anställd emot Konungens rådgifvare, samt frågan, huruvida ansvaiighet kunde, på grund af Konslitutions-utskottets sålunda vidtagne åtgärd, komma att ega rum. borde föregå ppöfningen af afskrifciingsfrågan. Rikets Ständer måtte, utan att i sistberörde ämne då besluta, endast förkiaia, alt forsk o t ts6 unnman borde intill nästa riksdag i räkenskaperne bala noeras inom linien, och att försäljning af de till faktoriet hörande, i Kongl. Majlis nådiga proposition omförmälde, lägenheter icke af Rikets Ständer ansåges vara af behofvet påkallad; och blef denna Utskottets hemställan af Rikets Ständer bifallen. Vid sådant förhållande och då Riks-rätten, genom dom af den 3 Juts 1842, befriat de Konungens rådgifvare, hvilka tillstyrkt ifrågavarande förskotts Stat*-Utskottets Utlåtande, Avo 206. 4.1 förskotts beviljande från det för denna åtgärd yrkade ansvar, bar Utskottet funnit sig böra, i öfverensstämmelse med revisoi emes åsigjt, hemställa, att meranämnde förskoltssumma 32,i56 r:dr 43 sk. ir:stmåiräkenskaperne afskrifvas. § 33. (1847 års Rev. Ber. pag. 96—100.)
Derefter sönderslås 8 hela ägg, som sammanvispas med 2 matskedar socker till hvilka slås ' / • kanna kokhet mjölk. En puddingsform belägges med de kokta plommonen, öfver hvilka försigtigt slås den omnämnda äggblandningen. Denna insattes nu i ordinär varm ugn för att stadna. Sedan den afsvalnat, stjelpes den med rätsidan upp på en flat geléskål samt öfvergjutes med den kalla plommonsåsen. Syltning. Syltade potatisäpplen. Mycket späda potatisäpplen prickas med en nål, läggas i mjukt vatten öfver ett dygn, förvällas i mjukt vatten, hvarefter somliga späckas med nejlikor och små kanelbitar. Sockerlag af pudersocker, fuktadt med ättika, kokas och slås kallt öfver äpplena. Syltglasen tillslutas väl. Ju längre de stå, desto bättre blifva de — helst skola de vara ett år gamla. Stenia. L a g e r (G. 4 0 7 4 x 1) [409] I nom en bättre familj önskar en 21-årig snäll, huslig och förståndig flicka plats att gå frun till hända. Goda rekom. Svar: C. H. M., Iduns byrå. En skeppsbruten student Ernst. — I — n. Tack! Elsa L. O. D. Albert. H. E. H. E. Hilda. med märkliga förutsättningar söker kondition i höst. Har Ni utsigt att härför kunna något utiätta, så gör Er underrättad om förhållanden nog enastående för att motivera en vädjan till Iduns läsarinnor. Svar till » Ernst 20 », Iduns byrå f. v. b. [411] E n anspråkslös lärarinna med flerårig praktik önskar plats nu genast eller till hösten. Undervisning lemnas i vanliga skolämnen, språk och pianospelning. Svar torde inlemnas till » Ina » Karlstad, pöste restante. H a r d e n. A f Dolly lioon. — P å H a g a. A f P — l. Langlet. — E t t spiritistiskt fenomen. A f Gerda. — S v ä r m o r. Huskurer. — Tvätten. — Fönsterträdgården. — Handarbeten. — Toaletten. — Trädgården. — Drycker — Bakning — Konservering.
Ehuru det var förenadt med stora kostnader, och ehuru hon sannolikt äfven härvidlag rönte motstånd i den svenska oseden att håna allt, som sticker af mot det gamla vanliga, anlade hon på Ulriksdal ett fasaneri. Anläggningen kröntes visserligen ej med framgång, men den vittnade icke dess mindre om verklig framtidsblick, ty i våra dagar har fasanodlingen hos oss lyckats så väl, att fåglarne rent af lämna fasanerierna och lefva som vilda. Dessa båda sistnämnda företag hade, oafsedt sitt fosterländska syfte, sannolikt sin grund i drottningens intresse för naturen. Under olika tider är det olika vetenskaper, hvilka liksom träda framom de öfriga och intaga första rummet i det allmänna intresset. Liksom i våra dagar arkeologien och kanske ännu färskare nationalekonomien, var det under frihetstiden naturvetenskapen, som intog denna plats, och Lovisa Ulrika tog lif lig del af hit hörande studier. Hon bildade på Drottningholm ett » naturaliekabinett », hvilket hon kallade själfve Linné att ordna och heskrifva och detta i en tid, då något statsmuseum ännu icke fanns hos oss. Hennes värderika » kabinett » blef längre fram införlifvadt med Vetenskapsakademiens samlingar. Ett drag hos Lovisa Ulrika, som vi böra hålla henne räkning för, är hennes svenskhet. Hennes nya fosterland blef, om icke föremål för hennes kärlek, så för hennes intresse, och hon sökte i alla riktningar höja och gagna det. Ett uttryck för denna svenskhet var stiftandet af Vitterhetsakademien, som den då kallades, hvilkens uppgift skulle vara att vårda sig om vårt språk, vår skaldekonst och vår historia. Det var den af Richelieu stiftade Franska akademien, som härvid föresväfvade henne som förebild. Akademiens första sammanträde hölls på Drottningholm, och Höpken, Scheffer, Dalin m. fl. blefvo dess medlemmar. Hennes vackra bibliotek, utmärkt bland annat för de Schneidlerska banden, hvilka ännu väcka kännares beundran, förtjänar nämnas såväl som hennes myntkabinett; och de taflor af franska mästare, som på hennes tillskyndan inkommo i landet, i främsta rummet afsedda att pryda Drottningholms slott, utgöra nu pärlor i vårt nationalmuseum. Det finns ännu en synpunkt, ur hvilken hon bör ses.
Majit deruppå den 31 Oktober samma år derom utfärdat nådigt bref; att, då icke desto mindre vissa uppgifter för Medelpads landshäkte årligen drabbade fögderiets innevånare, motion vid 1834—1835 årens riksdag blifvit väckt om befrielse der - 12 Stats-Utskottets Utlåtande 15. ifrån, hvilken framställning dock Rikets Ständer ansett, såsom redan år 1829 afgjord, icke föranleda till någon vidare åtgärd från Rikets Ständers sida; att, uppå derefter hos Kongl. Majit gjord ansökning om förständigande för Kongl. Majits Befallningshafvande att icke vidare betunga Medelpads innevånare med underhållskostnaden för nämnda fängelse, Kongl. Majit den 24 Februari 1837 förklarat, att fängelset vid Sundsvall, i öfverensstämmelse med Kongl. Brefvet den 31 Oktober 1829, skulle, uti det skick, hvari det befunnes, af Staten öfvertagas och för framtiden underhållas. Beträffande användandet af ifrågavarande byggnad hade Kongl. Majits Befallningshafvande uti särskild skrifvelse' till Kongl. Fångvårdsstyrelsen väckt fråga derom, att samma byggnad borde till länets Landsting öfverlemnas, med anledning af hvilken framställning bemälde Styrelse i underdånighet anfört: att ifrågavarande häktesbyggnad, hvilken, enligt upprättadt värderingsinstrument, blifvit uppskattadt till 3,150 Ridr Rimt, icke vidare syntes vara för Kronan behöflig, samt att, ehuru Styrelsen, på sätt uti särskildt memorial rörande behofvet af medel för nya cellfängelsebyggnader i underdånighet blifvit tillkännagifvet ansett dylik fängelsebyggnad i Sundsvall vara af behofvet påkallad, sådant icke syntes lägga hinder i vägen för afträdande af den gamla häktesbyggnaden jemte dertill hörande tomt, enär denna sednare vore, i anseende till belägenheten utom staden, olämplig för nytt fängelses anläggande, samt Sundsvalls stads innevånare erbjudit sig att för sådant ändamål tillhandahålla lämplig plats, hvarå tillgång på flera ställen inom staden skulle förefinnas.
Beväringens aflöning, -Hedervärda Bonde-Ståndet har tilt Stats-Ut2 skottet remitterat Riksdags - Fullmäktiges från Gottland Jacob Jacobsson Kinners och Pehr Isacson Myrungs serskildte Memorialer, angående derstädes varande National - Beväringens a/lönande , hvarvid den förre eller Kinner begärt, att Bevärings-Manskapet på Gottland måtte ålerfå den aflöning under Excercitie - dagarne, sorn blifvit detta Manskap försäkrad uti den af Kongl. Maj:t i Nåder fastställde Canveniion om Bevärings-inrättningen, men hvilken aflöning, utan Invånarnes begifvande, skall blifvit tillagd Befälet till Eönförbäitring; Förmenan - Stats-TJtskottets Betankandenl 137I des Kinner, att otvifvelaktig! vöre, det Befälet val behöfde förbä tring i dess Löner, men att tillgången icke borde tagns på Bevärings-Manskapets bekostnad; Hvarföre han föreslår, att Slaten för Gottlands National - Beväring måtte med hänsigt å förenämnde Gonvention och de grundsatser, som af Rikets Ständer för Embetsmäns aflönande i allmänhet äro fastställde, bitr. va å nyo uppgjord; Hvaremot åter Myrång an» dragit, huruledes vid sista Riksdagen fråga blifvit väckt om reglering och förminskning af Militaire - Befälet till besparing för Stats - Cassan och lisa för Landet; hvilken fråga då öfver» lemnades till Kongl. Majtts Nådiga afgörande samt att Myrong nu vid dess hitkomst i underdånighet ingifvit Böneskrift och förnyat sine Committenters önskningar i detta ämne.