Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nlir julen koinmer lia » de instiingda&gt; ar efter. år p % vidt skilda lik11 brådtoin att förbereda små gåfvor och uppmuntrande Bref till de olyckskamrater, soiri lagens dom instängt iiiider lås och bom. I Iiäkten och på tuktbus intränga rde instiingd ' aw kiirleksbnd: &gt; E n glad jul ocli ett godt nytt: " ly » för hvarje f h g e. Det händer ibland att brefväxliiigen niellaii ett par sjuklingar af olika kön röjer en så Iiängifven vänskap, att den giirna rna kallas platonisk kärlek af rörande art. Brefdufvaii, ined ömma ord, iittryckta. i ostadig stil, och ibland sin&amp; niinnesgåfvor, görnda under vingen, ilar till och frau inellan tvii sjukr~un. De båda vaiineriin kunna ej niötas och djarfvas knappt hoppas på att någonsin fi se livaraiidra i lifvet. D e skapa, sig ett idealportriitt af den fr&amp;n.varnnde, befriad f r h sjiikdoinens lia~.~,jniiigar, strilande af ungdoin ocli Iialsa, ocli i iiågon hällryckningens st~iiid fyller nog tankebilden liela sj~ikriii~imet med skönliets'. glans. I vår realistiska tid, soni kullk,zstar idealen, förblifver den af, världsyran oberörde, kiinslige kryinplingeii en sann idealist, liiiru tungt och bittert lians lyte an nia kännas. sDe instängda S följa ined sin tid. I deras bref anhålles ' friin landsorten ideligen oin gamla tidskrifter ocli annan lektyr, so111 stads.- borna kiiiina undvara. Griindtonen i brefven iir tacksadiet för viinskapsbevis och längtan efter bref. Orkar en sjuk icke skrifva många bref, så .sänder lian@eii rundskrifvelse, hvilken vandrar från postkontor till postkontor,.
Jäf emot den, som till ledamot i särskilda Nämnden utses, äro: om han ej fyllt tjugofem år: om han står under annans målsmanskap eller under någondera partens husbondevälde: om han såsom allmän embetseller tjensteman under någondera partens förmanskap lyder: om han är med någondera parten i den skyldskap eller svågerlag, som, enligt 13 Kapitlet Rättegångs-Ralken, utgör jäf emot domare: om han sjelf eller någon, som med honom i sådant skyldskapseller svågerlagsförhållande är, eger i saken del, eller kan någon synnerlig nytta eller skada deraf vänta: om han med någondera parten uppenbar ovän är eller i oafgjord delo ligger: om han begått brott, som vanfrejd medförer. Domaren i den Rätt, der Nämnden sättes, må ej til! ledamot i samma Nämnd väljas. § Komma parterne å ömse sidor öfverens om val af särskild Nämnd; då skall den utgöras af de män, som valde blifvit, utan att så förfares, som i § 3 stad gadt är. Parterne egen, i ty fall, äfven att större eller mindre, dock alltid ojemnt, antal till Nämnd välja. § 8. De män, som till Nämnd valde blifvit, skola af Rätten kallas, att å viss dag sig infinna, der de ej genast tillstädes äro; och vardén vid kallelsen erinrade om den påföljd för förfallolöst uteblifvande, hvarom i § 9 stadgas. § 9- Den, som hor längre bort, än fyra mil (rån det ställe, der Rätten sitter, eller är öfver 60 år gammal, vare ej skyldig alt i särskild Nämnd deltaga. Ej må eljest någon, som till särskild Nämnd kallad varder, draga sig utan laga förfall det förtroende undan. Sker det, och vilja ej parterne annan i hans stalie anta ga, eller åsämjas de ej om nytt val, efter ty i § 10 sägs; bafve Rätten magt genom vite tillhålla den utcblifnc att sig infinna; crsätte ock han de kostnader, som för Rätten, parterne och de öfrige i Nämnden af uppehället vållas. § 10.
— Ytterligare anhåller jag äfven att, emot hvad Friherre Boije anfört om livad sorn skall i andra Länder vara brukligt, få åberopa exemplet af LordCanzlern i England, hvars Embete är i öfrigt mycket jemförlig! med JustitiaeMinistrarnes i andra Stater, men som tillika är Ordförande ej allenast i en särskild Domstol, utan ock i Öfverhuset. Den 27 Maji. 349 Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric: Min tania liar alltid varit, och den är afven nu, att det är utom omfånget af Riksens Ständers befattningar, att kunna utarbeta en plan tillså total förändring uti alla de administrativa grenarne, som särskildta Utskottets nu afgifne Betänkande synes åsyfta. För att rubba den gamla byggnaden, fordras en fullkomlig kännedom om densamma, och man måste, vid grundernes uppgörande för en ny, vara i tillfälle att åse alla de smärre och mest afdelade sambanden, som detaillerne i Styrelsegrenarne böra äga sinsemellan. Hvarken tiden eller sjelfva sammansättningen gör det för ett Riksens Ständers Utskott möjeligt, att inhämta en grundelig erfarenhet om det felaktiga, och om de collisioner i styrelseformerne, som tarfva rättelse och ändring; härtill fordras en längre Fmbetsmannavana, vunnen så i de lägre, som de högre graderne, och näppeligen lärer någon finnas i dessa delar så kunnig, att lian ej af någon erfarenhet kan blifva motsagd, genom skäl, som förr ej hunnit till hans kunskap; vid utarbetningen af ett sådant ämne, skola svårigheter och betänkligheter vid hvarje steg nödvändigt uppstå; auctoriteters börande vara af nöden, och till upplysningarnes vinnande fordras en mera executiv magt än den Riksens Ständers Utskott kan äga. Het är i min tanka otillräckeligt, att i ett sådant fall som detta, vilja föreskrifva grunder, emedan de kunna vara felaktige, och mycken ändring underkastade, då deras uppgörande icke kunna vara en följd af de mest 350 Den 27 Maji. aflägsna detaillers pröfvande.
En gammal människa bör ägna stor noggrannhet åt sin toalett, först och främst med afseende på snygghet och därnäst med afseende på lämplig och klädande dräkt, dock alltid m e d uppmärksamheten fästad vid det för åldersgraden passande. Jag skulle önska, att gamla kvinnor begagnade hvita mössor och hvita kragar (men aldrig halfsmutsiga), ty det pryder åldriga ansikten. » » Jag skall hålla dem snöhvita åt dig, » sade Lilly leende och nickade åt lienne. » Jag vill påminna mig själf och lära mig redan nu att kunna vara ensam. Ingen ting är mer tröttande och besvärligt än gamla, som icke kunna vara allena. Jag vill redan nu börja att öfva mig i att ej alltid vara m e d om de samtal, som föras omkring mig, att kunna sitta tyst utan surmulenhet, att kunna se människor tala rummet utan nyfikenhet. Jag vill påminna mig, när jag blir gammal, att icke trötta andra med mina ungdomshistorier, att, utom vid sällsynta tillfällen, behålla mina minnen för mig själf, och framför allt att icke upprepa samma historier många gånger. Jag vill försöka att icke tala o m och beskrifva mina krämpor. Sjukdomsbeskrifningar äro alltid ointressanta, och de förslöa medlidandet i stället för att öka detsamma. Om de personer, som då omge mig, skulle önska att ibland se mig m e d i en större väneller familjekrets, så bör jag icke draga mig helt och hållet undan, utan någon gång vara med, äfven om det skulle kosta mig någon ansträngning. Jag vill redan nu öfva mig i att icke sätta mig själf i främsta rummet, och om, på grund af mina år, man sedermera skulle vilja gifva mig det, så vill jag bjuda till att intaga det m e d ödmjukhet. Och hvad jag alltid vill beflita mig o m är ett deltagande hjärta och ett samvetsgrant och fullkomligt bevarande af andras hemligheter, då de blifvit mig anförtrodda. Har jag dessa båda egenskaper, verkligt deltagande och fullt pålitlig förmåga att tiga, så skall jag aldrig bli fullkomligt ensam, ty det skall alltid i världen finnas lidande människor, som behöfva deltagande, sorger som bli lättare att bära, då de få utgjuta sig i ett annat fullt pålitligt människohjärta.
N:o 11 kemister* om p* i cf. derå; se Statsverket, dess inkomsterSpanmäl , fråga, att sådan, som upphandlas för Stats-Verkets räkning, måtte lefvereras efter vigt , , , , , » om rättighet f r Hernösands kyrka 4 2 46 25 b. lä 40 b. PJ 40 b.. 15 40 b. A 40 till de 124 tunnor, som nu, under benämning Domkyrko-tunnor, gå från Hernösands Stift tiil Upsala Domkyrka ,,,, Spanmälen under lönerne, ett från Riksdag tili 8 — 103 2-10 a. U 40 b. A 40 b. Vt 40 b. 11 40 156 i Riksdag oföränderligt medelpris derå , , , 1 4 1 92 1.2 å. V 40 å. Sp anmäls-ti Ilökningen under lönerne vid Postverket 1835, se Anmälan 68. Spanmäls upphandling och Bageri-kostnader, se Hufvudtitel Tredje Spar-Bank, Stockholms stad^mi rättighet för densamma att i Banken; insätta ytterligare 50.000 R:dr Ä » oo upphörande deraf för vissa brott , , , , , — 7 1 25 1-8 å.
I fråga åter om de bestämmelser lagen bör innehålla om grundfondens särskilda beståndsdelar, på det att. densamma må vara af beskaffenhet, att utgöra fullgod säkerhet, hafva väl yppat sig från Utskottens beslut skiljaktiga meningar, i så måtto, att man ansett, dels att aktier, såsom varande till sitt värde underkastade synnerlig fluktuation, icke mätte få antagas till säkerhet för någon del af grundfonden, dels att inteckning icke finge antagas såsom sådan säkerhet för högre belopp, än som motsvarar taxeringsvärdet för något visst år, samt räntebärande obligation endast för ett belopp, som med viss procent understege obligationens kapitalbelopp. Men om det å ena sidan ej kan nekas, att aktier i allmänhet hafva ett fluk tuerande värde, så är det å den andra lika sannt, att det finnas vissa aktier af så god beskaffenhet, att de heldre böra antagas till hypothek än, snardt sagdt, hvilka andra handlingar som helst; och det vore således origtigt att utesluta aktierna från de handlingar, hvilka kunna såsom grundfonds-handlingar i enskild Bank antagas. Hvad beträffar inteckningar, så utgör ingalunda den intecknade fastighetens taxeringsvärde någon säker grund för bedömande deraf, alt inteckning för ett belopp inom nämnde värde alltid är bättre än en annan inteckning för belopp utöfver samma värde; och hvad slutligen angår räntebärande obligation, så, ehuru hvarje sådan handling i och för sig utgör bättre hypothek för ett mindre skuldbelopp, än för ett större, måste det likväl ytterst bero på en pröfning i hvarje fall, otn en räntebärande obligation af visst slag, vare sig till hela sitt kapitalbelopp eller viss del deraf, är bättre såsom säkerhetshandling, än ett annat slags räntebärande obligationer vid samma tid, emedan värdet jemväl å dessa handlingar fluktuerar.
J utan blott allmänna reflexioner angående tillämpningen, vid hvilket förhållande den ej var att hänföra lill föremålen för Utskottets åtgärder. Vid I öfverensstämmelse med nyss antydda åsigt, att nemligen vid handläggningen af Justitise-Ombudsmannens Berättelser och Redogörelse icke upptaga andra ämnen , än dem, som föranledt Justitise-Ombudsmannen sjelf till hemställanden och förslag, eller ock egt sammanhang med enskilde motioner, har Utskottet förbigått Justitiae - Ombudsmannens anförande , rörande de otn erläggande af Wadstena Krigsmanshusafgift utfärdade föreskrifter, emedan Utskottet eljest skulle hafva ur sigte leninat Grundlagens bud att endast utarbeta förslag, som till Utskottet remitteras. Vid iA:de och Om Utskottet i allmänhet icke varit berättigadt att från Justitise-Ombudsmannen* blotta tillkännagifvanden hemta anledningar till Lagförslag; si har Utskottet i synnerhet saknat en sådan anledning uti de händelser, som i dessa anmärkningar omförmälas. Att nu gällande straffbestämmelser för Romare , LagTJislotids tJtlåiande N;o 163. 3t eller annan Embetsmansom later någon till bekännelse pinas , icke äro behäftade med sadan a brister, att vada för personlig frihet och säkerhet kan deraf uppkomma, bar Utskottet , med anledning af Herr Rosenqvists serskilda derom väckta motion , sökt i sitt deröfver allemnade serskilda Betänkande , N:o l3l , ådagalägga» Att all granskning hos Rikets Ständer eller deras Utskott af Domstolars eller Myndigheters beslut och verksiälligbets-åtgärder är grundlagsvidrig , hac redan har ofvan blifvit visadt. Högste Domstolens beslut uti den fråga, som i 1 j:da Anmärkningen omtalas, har icke mer, än andre dess domslut, egenskapen af lagförklaring j och kunde hvart och ett af högsta Uomaremagten meddeladt utlåtande betraktas såsom en förklaring af Lagens rätta mening, så skulle förevändning aldrig saknas att draga Högste Domstolens förhandlingar under lagstiftande magiens pröfning. Vid 16\de Anmärkningen.
Blifver sedan bostället aftrådt inom tjugu år från skiftets tillträde, eger afträdare, som kostnaden förskjutit, rått att af efterträdare erhålla ersättning för sitt förskott, i mån af de återstående årens belopp, med en tjugondedel för hvarje af de bristande åren. Det kan ej förnekas, att dessa vilkor åro tunga, så vål för den, hvilken innehar ett boställe vid den tid skifte detsamma öfvergår, och hvilken således måste förskjuta hela den å bostället belöpande skifteskostnaden, som äfven för den, hvilken, inom ett mindre antal år efter skiftet, tillträder boställe och då genast nödgas till företrädaren utgifva en betydlig ersättning lör sådant förskott. Att 16 Kap. 2 § Skiftes-stadgan förpligtar innehafvare af kronohemman att i skifteskostnaden deltaga lika med egare af annan jord, synes ej obilligt; ty hemmanets åbo kan genom skatteköp förvandla sig till jordegare och sålunda för alltid betrygga sig om åtnjutande af de fördelar, hvilka genom skiftet vunnits; men då samma lagrum tillförbinder ci - 30 Expeditions-Uls/eotlets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 198. vile-, militieoch ecklesiastik-bostållens innehafvare till enahanda skyldighet, utan att, genom de i berörda § åberopade särskilda förordnanden, hvilka återfinnas i ofvanomförmålda Kongl. Kungörelse den 4 Maj 1827, bereda dem annan lättnad eller ersättning ån nåmndt år, synes billigheten ej vara rått iakttagen.
Utskottet har tagit detta amne i förnyadt öfvervägande; och emedan det numera visat sig, atl för de i Riddarhussalen samt Sekreta Utskottsrummen gjorda reparationer och förändrade inrednin gar den till Riddarhusets underhåll anslagna fond af Statsverket erhållit en ersättning af R:mt Rdr 11,681: 1 5 föreställer sig Utskottet, att nämnde fond, hvilken samlas genom årliga bidrag från Adelns egna ledamöter, utan alltför kännbar upoffring, bör kunna lemna tillgång att åt Ridderskapet och Adelns Sessionsrum gifva den prydnad, sorn skulle densamma beredas genom att der uppstalla bilden af den store Konung, som grundlagt Riddarhuset och åt Ridderskapet och Adeln gaf dess första organisation såsom Stånd; hvarföre och då, efter Utskottets förmenande, bröstbildens placering i salens fond under Wasa-vapnet bör kunna ega rum, utan att det der befintliga feuster igenmuras, Utskottet till. styrker, att Högloflige Ridderskapet och Adeln må anmoda Riddarhus-Direktionen att gå i författning om öfverens kommelse med någon utmärkt konstnär angående förfärdigande af Konung Gustaf II Adolfs bröstbild i öfvernaturlig storlek, för att uppställas i Riddarhussalen under Wasa-vapnet; dervid Direktionen torde tillse, att bilden må erhålla plats i den fördelaktigaste dager, sorn möjligt; hvarefter Landtmarskalken Friherre Ribbings byst torde böra förflyttas till f. d. Sekreta Utskottsrummen, der afbildningar utaf öfriga Herrar Landtmarskalkar förvaras. Beträffande åter förslaget, att den ifrågav:de bröstbilden skulle utföras i marmor, har Utskottet af tvenne derom tillsporde, allmänt ansedda konstnärer erhållit den upplysning, att en byst af hvit marmor i kolossal storlek skulle kunna förfärdigas för en tredjedel mindre kostnad, eller omkring 2,000 R:dr, då deremot utgiften för modellering samt gjutning i bronz och ciselering af samma byst uppginge till omkring 3,000 R:dr, allt R:mt.
Excellens Herr Justitie-Stalsministern anfort till det inför Kongl. Maj:t i Stats-Rådet hållna, här ofvan åberopade Protokoll, det Kongl, förslaget efter de vid utarbetandet deraf följda grunder upptoge allt hvad sorn i de äldre reglementena funnes, angående sjömans förhållande till redare och befälhafvare, så att af sagde reglementens innehåll endast återstoue hvad som kunde röra sjömanshusen, i hvilkas organisation och förvaltning Kongl. Maj.t, enligt grundlagen, egde att vidtaga de förändringar, som kunde finnas nödiga; älvenson* uteslutning jemväl skett af hvad Särskilda Utskottets Betänkande IM 2. 5 gom innefattas i Sjöskadebalkens 5 Kap.: »Om vårdtecken der vrak lemnäs; i 0 Kap.: »Om ther as straff, som skeppsbrott tillskynda»; i 7 Kap.: »Om ledsagare, deras plikt och straff» och i 17 Kap.: »Om ledsagarelön, Bakpenningar och andra små omkostnader», samt hela »Ammiralskapsbalkrn» och 2:dra till och med 16 Kap.: »Skeppmåla-» (rättegångs-)/;a/åen. Af dessa föreskrifter äro: den i 8 Kap. Sjöskadebalken: »Lemnar någon skeppsvrak eller annat thohkit under vatn, sätte ther märke och vårdtekn å, eller svare till all skada, som annars theraf hända kan», äfven af reglementarisk natur, dock tioligen under alla omständigheter svår alt åtlyda; den i 6 Kap. närmare bestämd genom stadgandet i 21 Kap. 2 § ålissgerningsbalken allmänna lagen eller 19 Kap. 10 <§ i den af Kongl. Maj:t vid denna riksdag föreslagna nya Strafflag, samt de i 7 och 17 Kap. (Sjöskadebalken) redan ersatta genom Kongl, författningarne, angående lotsoch fyrinrättningen i riket och angående lotsoch fyrstaterna den 9 Juli 1862.
Eedamöter yttrat tvifvelsmål om nyttan deraf; Men det synes hafva undfallit dessa Herrar, att den Inhemska Industrien befrämjes i den mon tillfället till afsättning ökes, och att denna afsättning pä våra Skepps» Varfs Producter måste tilltaga genom en sådan beviljad fördel; att Capital-vinsten för försållde Fartyg sannolikt blir betydlig och till mångå Industriegrenar utsprider sig, oberäknad! hvad i der hela Sveriges Exporthandel derigenom vunne Hvad sålunda blifvit anfördt i anledning BevillningsUtsL Betånianden. 387 af de i Vallöf]. BorgareStånpet gjorde anmärk* ningar mot det afgifne Betänkandet, hvilket af de trenne öfrige RiksStånden under den 5rt« II:te och i5tde i denne Månad blifvit gilladt, får Utskottet till Riksens Höglofl. Ständers pröfning vördsamt öfverlämna. Stockholm den ?3:dje Junii 1818. I Riksens Höglofl. Stånders BevillningsUt skotts Memorial\ angående för - lindringar i Projectet till en blifvande Chart rfSigillateeFörordning. Med anledning af Riksens Höglofl. Ständers BevillningsUtskotts den 22 sistledne Maji afgifne Utlåtande, rörande de mot Projectet till en förnyad ChanteSigillatsFörordning gjorde Anmärkningar, har Högvördige PresteStåndet, med antagande af hvad nyssnämnde Utlåtande för öfrigt innehåller, beslutit, ej allenast det borde, till vinnande af mera tydlighet, 22 §. 12 Mom. i det ingifne Projectet erhålla följande Redaction : ’’Arrendatorer of Kongsgårdar , J?oställen eller Landt Egendomar, hvilka ej hafva Tjenst eller Caracter , hälften mot hvad de , såsom 'ägare af Lägenheten , skulle betalautan äfven att det, på erinran af en värd Ledamot af Höglofl.
R:dr tunnan) 3:o Kammar-Collegium: Bestämda Löner (sedan år 1841) 31,755: 16. 1. (med 2,638 T:r Spanmål derunder) Tillökning intill nästa Riksdag 7,532:31.11. 4:o Stats-Contoret, med Krono-Magasinen, äfvensom Våg-Staterne 1 Avesta och Fahlun: 1842 års anslag 41,871:32 - (med 2,560 T.r Spanm&l derunder) Tillökning: Arfvode för en Notarie, intill nästa Riksdag . 438: Aflöning för Bagerioeh Magasins-drängar 225: jemte 18 T.r Oinåelt Spanmäl, förslagsvis beräknad å 6 R:dr tunnan 5:o Chartce-SigillaUe-Verket: fl) Löningar, enligt förra Staten . , . 3,433:24. - (med 279 T:r Spanmäl derunder) Tillkommer : Skrijveise, N;0 8"f. b) Chartne-Sigiilala)- omkostnader, Förslags-anslag. Förra anslaget 44,000: Tillkommer: Förhöjning . 12,000. 6-0 Myntoch Controll-Verkeu : a) Löningar 7,428; 16. (med 545 T:r Spanmål derunder) b) Till Myntets drift . 8,000:— • c~) Omkostnader för • Controll-Verket, Förslags-anslag 2,300:— ■ 7:o Kammar-Rätten: Löningar, enligt förra Staten 36,308: 10. 3 (med 3,134 T:r Spanmål derunder) Tillökning: Arvoden intill nästa Riksdag 13,075:28. 9 8:o Öfver-Intendents-Embetet (med 764 T:r Spanmål derunder) 9:o Post-Verket: Contänta anslaget på förslag, alt af Postmedlen dirccte utgå, enligt förra Staten 350,000.
Ärfda-b:n; N:o g^, i anledn. af väckta motioner om skärpning af straffet för åverkan; N:o gå, i anledn. af väckt motion om förekommande af det missbruk, att bristande utslagslösen till fängelse förvandlas; N:o g{, i anledn. af gjorda anmärkn:r vid Utskts betänk. N:o 35, öfver väckta motioner, ang:de s. k. undantagscontracts intecknande; A':o g5, i anledn. af väckt motion om ändring af 1 cap. 2 §:n Utsökn.-b:n; Den iS Augusti. Sg Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon. Utskott e n: N:o 4, angrde ändring af författningarna rör:de sockenstämma, samt om bildande af communal-styrelser. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ till 4 eln lii fidem prolocolli, F. O. Silfverstolpe. Lördagen den i5 Augusti i84o. Plenum kl. 9 f. m. Justerades 11 prot.utdr. för den 1?. oell i3 dennes. Frill. Sprengtporten, Jac. Wilh., uppläste följande : Sedan R. II. St. numera slutligen handlagt statsreglercn jemte de frågor, som StatsUtsk. i sammanhang dermed framställt, anhåller jag att till prot. få anteckna några ord, innefattande min reservation mot de beslut, som under denna öfverläggning blifvit fattade, i de delar, hvari Utsk:s och mina egna uttryckta åsigter blifvit underkända. Statsreglerzn vid innevar. riksmöte må, i åtskilliga omständigheter, hafva burit spår af de tidsförhållanden , under hvilka den uppkommit; men outförbar är den visserligen icke, och om någon deri trott sig upptäcka bristande tillgång för behof, som verkligen förefinnas, torde den första anledntn, åtminstone i ett fall, få sökas i det förhållandet, att dessa behof icke till deras beskaffenhet blifvit uppgifna.
Banco for hvarje tryckt ark; att vid prenumerations-anteckningen En R:dr 24 sk. berörde mynt blifvit i prenumerations-afgift förskottsvis erlagde för hvarje Samling, hvarå prenumererats, och prenumeranten först vid den slutliga liqviden Expeditions-Utskottets Memorial, N.-o g. 9 liqviden för sista Bandet af Samlingen härför godlgjord, hvaremot hvarje Band, som dessförinnan uttagits, blifvit vid uttagningen efter En skilling Banco arket afliqvideradt, samt alt det varit prenumeranten öppet lemnadt alt, allt efter sorn Irjckningen fortgått, häftevis uttaga den eller de Samlingar, hvarå han prenumererat, med liqvidalionsskjddighet, då sista Häftet af ett Band utbekommits; och hafva Rikets Ständer sammanstämmande besluLat, att äfven under nu pågående Riksdag ifrågavarande prenumeration skall öppnas, enligt samma grunder, som vid den nästförflutna , samt 3:ne Riks-Stånd, att bestyret dermed skall uppdragas åt Rikets Ständers Riksgälds-Contoir; hvilket Expeditions-Utskottet skolat Herrar Fullmägtige tillkännagifva, äfvensom att, till förekommande af omtryckning utaf vissa till Rihanget hörande handlingar, Rikets senast församlade Ständer, på dåvarande Expeditions-Utskolts derom gjorda hemställan, ingått till Kongl. Maj:t med underdånig anhållan, alt vid alla de tillfällen, då på allmän bekostnad tryckas Handlingar af den beskaffanhet, att de kunna ifrågakomma till intagande uti Bihanget lill Riks-Ståndens Protocoll vid dåvarande eller näst derpåföljande, nu pågående Riksdag, sådant måtte genom vederbörande, som af Kongl. Maj:t få sig uppdraget denna trycknings ombesörjande, varda Rikets Ständers Fullmägtige i Riksgälds-Conloiret lillkännagifvet, på det tillfälle må beredas att, på samma gång, som tryckningen af berörde slags Handlingar verkställes, deraf låta afdraga och för ofvanberörde Bihang aptera det af Rikets