Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande serskddt nyssomförmälde to arfvoden för trägnare göromål i 100 R:dr hvardera, hvilka, jemlikt nu gällande, uti 35 §. af Banko-regle - 4 Banko-Utskottets Utlåtande, N.-o 58. mentet intagna, aflönings-stat äro anvisade för Jen 3:dje tjenstegraden ; så oell då nämnde aflönings-stat bestämdt utsätter, hvilka tjenstebefattning»!* skola af berörde arfvoden åtföljas, hvadan ock. nesse tjensters nu varande innehafvare, på grund af de för dem utfärdade fullmagter, äro berättigade att oafbrutet, så länge tjensterna af dem innehafvas och förrättas, ål.njnla ej mindre lönen, än äfven det för tjernsten anslagna serskildta arfvedel; men ändamålet med oftanämnde, för trägnare göromål bestämda, arfvoden måste förfelas, derest desamma icke knnna förflyttas allt eftersom goromålens tillväxt vid en och förminskning vid en annan tjenstebefattning dertill föranleda; får Utskottet, i enlighet med Banko-Fullmägtiges derom gjorda hemställan, föreslå, att åt Bankofullmägtig? ina varda öfverlåtet, alt, uppå Under-Styrelsens afgifvande förslag, efter sig företeende omständigheter, kunna omflytta ifrågavarande för trägnare göromål vid tjensterne inom 3:dje tjenstegraden anslagne tio serskilda arfvoden af 100 R:dr B:ko hvardera till de tjenster inom graden, hvilkas innehafvare, i anseende till göromålens mängd och beskaffenhet, anses vara deraf mest förtjente; dock att en sådan omflyttning må verkställas endast i den nion, som de tjenstemän, hvilka innehafva fullniagter å sysslor, hvarmed dylika arfvoden äro förenade genom befordran eller på annat sätt derifrån afgå.
13öttiper, Hildegnrd, frii, Stocklioliii. Calmgeii, E. G., fil. doktor, St.ockholiii. Cniiiite, Olpn, frökaii, Stockholiii. Cnrlnuder, Aiiiin, fru, Giiteborg. C: irlandcr, Eliu, fra, Siiiidsvnll. Cnrlniider, Hildn, frii, Stocklioliii. Carlberg, Elleii, frii, Venersborg. Cnrll. ) erg, E ' rerlrikn, fru, Göteborg. Ciirlberg, Hildn., frökcii, Nya Koppar 1.berg. CnrlBorg, Mary, frri, k ' rngeiiiis, 1,iir. Cnrliii, Ebb, f rolieii. Stocklioliii. Carling, Iiipehorp, f.rii, Boris. C: irlsoii, C: wiii, frökeii. Stadrii, Gyttorp. C: idsou, Georg. knuslirid, Stockholiii. Cnrlsoii, Hertn, fru, Stocklioliii. Carlsoiid, Aiktiidn, frii, Stockliolm. Carlsiiiid, M., fröke1.1, Stockholm. C d e r b e r g, Aiinn. frii, Ostersund. Cassel, Elisabeth, fru, Norrköping. Ciisselli, Hildn, frölieii, Stockholiii. ' Ccclerberp, Hildn, frökeii, Borfia. Cetlerbloiii, Eliii, frökeii, Stockholiri. Cpdergren, Nadeschdn, frn, Stockholm. Cederschiöld, A.iiielie, fru, Stockholin .. Cederströni, an ii: ^, friherriiina, StockIiolni. ChnrlBs, Augrist, ined. doktor, B o r h Clirysander., Fniiiiy, frii, Stockholni.
Bokbindare-arbete ^ Reparationer Ved och ljus T ™ Diverse utgifter 2,542: 32: 23,806: 42, Balans till år 1860: V — 52 — b) extra statsanslag Debet. Balans från år 1858: Utgifter: Till inköp af möbler, sängkläder m. in 1,219: 20 Balans till år 1860: Vid besök å Veterinärinrättningen hafva Revisorerne tagit närmare kännedom om förhållandena derstädes och icke funnit någon annan anledning till anmärkning, än den, att inrättningens tillgångar synas otillräcklige för dess fullt ändamålsenliga ordnande. Sedan Rikets Ständer år 1818 anhållit, att Kongl. Majit måtte fästa nådig uppmärksamhet pa hehofvet af veterinärkunskapens större befordran, och sedan anläggandet ar en veterinärinrättning i Stockholm blifvit i nåder beslutad, uppgjordes år 1819 förslag till en sådan anläggning med en kostnad af 93,725 R:dr Banko,' men då tillgångar dertill saknades, blef en provisorisk läroanstalt samma är ordnad med en kostnad af 29.000 R:dr samma mynt. Ar 1830 .upplätos byggnaderne vid f. d. Ladugårdslands bränneri för detta ändamål, och 5,000 R:dr Banko anslogos tili nödig påbyggnad och inredning. Inrättningen visar sig således aldrig hafva blifvit fullt ordnad efter den först uppgjorda planen. För närvarande finnes vid inrättningen, utom boningsrum för lärare, elever m. fl., äfven bibliothek, museum, anatomisal, laboratorium samt 2:ne stallar, egentligen afsedde för hästar. En del af dessa lokaler äro dock trånga och otillräckliga, ”hvarföre Rikets Ständer vid sednaste riksdag beviljade ett anslag af 13,000 R:dr till nödige byggnadsarbeten, att användas sedan én fullständig plan för dessa arbeten blifvit uppgjord och af Kongl. Maj:t godkänd, hvarjemte 15,000 R:dr anslogos till en smedja och dessutom 2.000 K:dr till inköp af diverse förnödenheter för inrättningens laboratorium.
Remissen beviljades. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Banco-Utskottets j den 18 dennes å bordet lagda, memorial N:o 6, i anledning af på Bunkens Pensions-stat förflyttade Bikhållaren Gustaf TYilhelm Sundbergs ansökning att erhålla pension, motsvarande den lön, han enligt Constitutorial inom Banco-Verket innehaft. Från Väl lo fl. Borgare-Ståndet. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades: l:o Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 2 dennes, angående Communaloch MunicipalStyrelser; och 2:o ett af Herr JVcern, i anledning af samma Kongl. Skrifvelse, ingifvet anförande. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades ett af Herr Langenberg , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer af den 10 dennes, angående bidrag af allmänna medel till Strömsholms Canal och Slussverks ombyggnad, ingifvet anförande. S. D. Föredrogos följande Stats-Utskottets memorial: l:o N:o 14, med anmälan om anledning lill anmärkning emot Stats-Rådet och Föredraganderne för Kammarsamt Handelsoch Finance-Ärendena. Remitterades till Constitutions-Utskottet. 2:o N:o 15, angående återlemnande till Bonde-Ståndet af Lars Rasmussons motion om fribrefsrätt för Länsmän. Borgare-Ståndet ansåg omförmälda motion tillhöra Bevillnings-Utskoltets handläggning. 3:o N:o 18, med en anmäld anledning till anmärkning emot Stats-Rådet och Föredraganden för Krigs-Ärendena. Remitterades till Constitutions-Utskottet. 4:o N:o 21, med anmäld anledning till anmärkning emot Stats-Rådet och Föredraganden för Krigs-Ärendena. Bih. till R. St.
N:o 37, i afseende å den ansvarighet, som Banco-Verkets embetsoch tjenstemanna befattningar åtföljer. N:o 38, angående löneförhöjning för Banco-Ombuden vid Götheborgs och Malmö Låne-Contoir. 4oo Fröt. ZJtdr. d. 22 Juli 1840. N:o 40, med hemställan att Chefen för Cassa-afdelningen och Bankens Cassörer måtte retroactivt få beräkna åtskilliga dem tillagde löneförmoner. N:o 41, i anledning af Kameraren A. W. JVäströms ansökning att varda försäkrad om bibehållandet för återstående tjensteår af Kamererare-tjenst med dervid följagtige lön; och N:o 43, med tillstyrkan, att Commissarierne i Banken A. P. Qvistberg, P. B. Sandels, C. NKolmodin, L. G. Wiblingen L. O. Ekman må retroactivt få tillgodoräkna den för Bankens yngre Commissarier föreslagna lön af 1,000 R:dr Ba nco. Hvaremot samma Utskotts Betänkande N:o 44, med förslag till ny Aflönings-stat för Banco-Verkets embetsoch tjenstemän, konslidkare och vaktbetjening blef vid förnyad föredragning åtörremitteradt. S. D. Vid förnyad föredragning återremitterades Statssamt Banco-Utskottens Utlåtande N:o 4, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ökade tillgångar af Manufactur-Discontens utlåningar.
- sitt rent konstnärliga varde, bör kunna påräkna en framstående plats inom den del af ~kvinnopalatset~, som endast är det ovanliga ocli inom sin art oiipphiinrh förbeliiillen. ' Dit skulle vi utan gensaga äfven vilja lianvisa .fröken Ottilia Adelborgs Blomsteralfabet. Med nöje låna vi här livad den kända konstkritikern C. R. N. därom yttrat: Det är, säger lian i den uppsats i Posttidningen hvarur detta ä r liämtadt, en beiindransvärd liten skapelse, detta blomsteralfabet, vittnande om älskvärd iippfinning och fantasi, naturlig känsla för barnvärlden ocli god insikt i blomstervärlden; ja, dessa anspråkslösa teckningar af barn ihop med blommor, inväfda i alfabetets myndiga tecken, framstå genom behandlingen såsom riktiga små konstverk. Hos oss står fröken Adelborg i denna genre så godt ' soin ensam - fru Jenny Nyströms barnböcker äro de enda, som kunna nämnas vid sidan af dem -, ocli genren kan. visserligen sägas till ursprunget vara engelsk, härstain~iiandc från miss Kate Greenaway, men den ä r 110s fröken Adelborg så själfständigt utvecklad, s i konstnärlig och fyllig till. sin forni, att den väl kan sägas med henne stå p % egen botten, .utgörande e n, konst för sig, so111 vi önska all lycka Iios den med oss besläktade rasen borta i den fjärran vestern. Bland konstföremålen böra vi ej heller förbigå den miisterligt textade adress, som utförts af fröken, SoJia Gisbwg, denna vår talnngfulla textersk.a och inönsterriterska, som förenar en konstnärs uppfattning och siiiak med den tekniska skicklighet, förutan hvilken ingen f~illiindniiig inom något omride kan ernis. Mönstret till de af den konstnärliga bokbindarefirman Beck b son utställda praktbanden och portföljerna, som vor0 att beskåda på en annan del af iitstallningen, äro äfven alla koinponerade af fröken Gisberg.
Enligt H. Ridderskapets och Adelns Beslut. Enligt Vällofl.Bor. gareStåndets Beslutfemhknings F örslag. Inkommande. Utgående. Inkommande. r £ era CJO fD 3 o* 0> Inkommande. Utgående. ' Inkommande. Utgående. Trädvirke, Takrännor • * 20 5 20 5 I enlighet med arne RiksStånds beslut, torde efter Utskottets mening intommande Tullen böra bestämmas 1 5 so — Timmer af furu och \ gran, som ej kan anses t för Bjelkar, Balkar el) ler Sågblockac ] 10 5 10 50 För arbets-förtjenstens bevarande inom Landet, finner Utskotttet sig böra hemställa den » skillnad : Timmer oapteradt — tillhugget ) ( !s c 0 *n m — Trädskor ... 3 10 3 Den af Höglofl. Ridderskapet och Adeln beslutade Tull vid införseln, anset Utskottet förtjent af bifall. 3 — Tunnbottnar eller Tunn\ stäfver, huggne eller kluf) ne af ek eller Bok ) — Dito af furu och gran 50 50 5 5 5 5 0 0 »O tA Som Utskottets sednare förslag är i det närmaste i öfverensstämmelse med Kongl. Kun. görelsen den 17 December 1822, föreslås dess bibehållande. l \50 '5 5 * 6 < — Arträd eller ämnen ull } o i Åror J 20 5 30 Till fredande af ungskogen och förebyggande af underslef torde Höglofl. Ridderskåpet och Adelns beslut af de andre Respective RiksStånden biträdas. r 30 Tågvirke nytt « i 35 1 50 Da repslagerieme inom Landet förmå förse det med dess behof af Tågvirke, hoppas Utskottet att de andre Stånden biträda Vallofl. BorgareStåndets beslut. / 1 t 1. Täcken af bomull och siden ao a 25 Någon förhöjning af Tullen, härföre förmodar Utskottet Sakna anledning, hvarföre hemställes, om ej Vallofl.
Den uti ofvanstående 4:de punkt omförmälda årliga ränteoch kapital-inbetalning bör af drätsel-förvaltningen vid hvarje års slut verkställas; dock må, derest denna inbetalnings belopp före den 16 Januari nästpåföljande år till Riksgälds-kontoret inkommer, samma inbetalning anses vara inom behörig tid verkställd; hvadan, i sådant fall, den, sedan nyssnämnde månads början, å kapital-afbetalningsbeloppet ytterligare upplupna ränta eftergifves. o Före den 1 Juli näst efter den bestämda yttersta tidpunkten för lånemedlens utlemnande, bör drätsel-förvaltningen, medelst insända handlingar, inför Riksgälds-kontoret styrka, att de byggnader, för hvilkas uppförande understöd utaf ifrågavarande lån meddelats, blifvit inom föreskrifven lid fullbordade och hos Städernas allmänna brandstodsbolag eller annan, i stadgad ordning bildad och med vederbörligen fastställdt reglemente försedd, brandförsäkrings-inrättning emot brandskada försäkrade, o Från Riksgälds-kontoret utbekomna lånemedel, hvilkas behöriga användande icke styrkes pä det i nästföregående punkt stadgade sätt, böra inom den Stals-Utskottets Memorial, N:o 308. 27 der bestämda tid vara till Kontoret återställda 5 hvarjemte drätsel-förvaltningen för det belopp, som skall af nyssberörde anledning återbetalas, bör godtgöra Riksgälds-kontoret fem procents årlig ränta från slutet af året näst efter det, derunder samma belopp blifvit af Kontoret utbetaldt. § 40.
Genom Kongl. Förordningen af den 20 November 1845 är vordet bestämdt, att den som tillhandlar sig lösören och tillåter att desamma få i säljarens vård qvarstå, skall upprätta skriftlig afhandling om köpet och låta den kungöras från predikstolen, med mera; men detta stadgande bar ofta baft till verkan, alt köparen belt oförmodadt tillegnat sig dessa lösören, oaktadt säljaren både velat och kunnat dem igenlösa. Sålunda har han dock otta för den ringa köpeskilling han nödgats i be - Motioner i Bonde-Ståndet 1862. 195 hofvets stund åsätta förlorat sin bästa och kanske enda förmögenhet. Af sådan anledning föranlåtes jag derföre alt vördsamt föreslå: att vid alla sådana köp de sålda lösörena skola anses endast såsom säkerhet eller hypolhek för den erlagda köpeskillingen och säljaren således ega lagenlig rätt alt dem inom föreskrifven tid igenlösa, emot erläggande af den betingade köpeskillingen med derå uppkomna räntor. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 22 November 1862. N. P. Bäckström, från Öland. Af Henrik Hansson från Westernorrlands län. om inskränkning i den nu medgifna lid för idkande af elgjagt Ehuru enligt nu gällande Kongl. Förordning elgjagt endast under tre månader af året är tillåten, har dock erfarenheten visat, att ett strängare lagstadgande här„ emot är erfordeligt om icke elgar snart skola blifva utödda. I den ort, j.:g representerar, finnas jägare, som hafva så öfvade jagthundar, att, när en sådan hund kommer på ett ställe, der en elg nyligen varit eiler galt fram, han uppsnappar och hindrar elgen att aflägsna sig, tills jägaren hinner närma sig och döda honom.
Föredrogos och biföllos BankoUlsk:s nedannämnde d. 8 dennes e. m. på bordet lagda utlåt:n: N:o 17, ifråga om förhöjning i det lill Bankens Brand-chef utgående anslag; N:o 18, i fråga om förhöjning i de åt Bankens kassörer anslagne missräkningspenningar; och N:o 19, i anledn. af Kamereraren A. W. Wäsströms ansökn. om erhållande af fullmakt å ett lönebelopp af 1,200 r:dr. Föredrogs Allm. Besv. och Ekon.Utsk:s d. 8 dennes e. m. på bordet lagda utlåt. N:o 52, i anledn. af väckt motion om en fyrbåks anläggning på nordvestra udden af Gottska Sandön. Gr. Lagerbjelke, Gust.: I det nu uplästabetänk, har Utsk. återigen föreslagit R. St., att i oträngdt mål aflåta skrifvelse till K. M. Samma betänk, visar att för icke längre sedan än 1844 hafva vederbör., med anledn. af en förut från R. St. gjord begäran, uplyst att ifrågavar. fyrbåk är alldeles onödig samt att kostnader för dess upbyggande blifva ganska betydlig. Några andra omständigheter eller nya skäl hafva icke sedermera tillkommit, och likväl kommer Utsk. nu återigen och hemställer till R. St. att i samma fråga besvära K. M. med en ny begäran, hvilken naturligtvis icke kan leda till något annat, än att, sedan aukloriteterna ånyo blifvit hörda, denna hemställan ånyo afslås. Den enda följden af sådane skrifvelser är att R. St:s värdighet nedsättes och kraften af deras skrifvelser förringas, då de vid andra tillfällen afgifvas. Jag får derföre vördsamt anhålla om afslag på betänk. Gr. Liljencrantz, Gust. Fredrik:
Slutligen får Utskottet, som för undvikande af årliga liqvidcrs uppgörande för denna Titel, anser det icke vara lämpligt att stadga, det öfverskott å inkomsterne under denna rubrik serskildt skola tillfalla 3:d je och 4:de Hufvud-Titlarne, tillkännagifva, att de uti förra Utlåtandet omförmälde, mot inkomsten svarande, anslag, uti Utlåtandena, angående åter r era iss Stats-Utskottets Utlåtande, JV.-o 226. 17 remiss af berörde Titlars reglering; blifvit till upptagande å samma Titlar föreslagi ie hvadan detta torde få blifva beroende af det beslut, som i anledning af samma yttranden, kunna varda fattade. 2,5:te punkten: Bethoch Lots-medel: Härvid är anmärkt: hos Ridderskapet och Adeln att hvad sorn förekommer angående en tillökning uti 4:de Hufvud-Titelns anslag af 10,000 R:dr borde från Inkomst-Betänkandet skiljas: uti Preste-Ståndet, att Utskottet underlåtit lemna bestämd förklaring, att det öfverskott, som kan uppstå öfver den beräknade summan, må på lika sätt, som hittills, användas till förmon för Lotsoch Båk-inrättningen: varande denna punkt af Bonde-Ståndet återremitterad, i anledning af hvad som angående ifrågavarande medel blifvit anmärkt vid Utlåtandet rörande 4:de Hufvud-Titeln. Uti Borgare-Ståndet är Utskottets hemställan i denna del bifallen. Då Utskottet redan uti förra Utlåtandet, i fråga om disposition af blifvande öfverskott å denna Titel, bestämdt tillstyrkt enahanda medgifvande, som vid förra Riksdagen, samt berörde Utlåtande jemväl upplyser orsaken till hemställan, att del 'å 4:de Hufvud-Titeln uppförde anslag till Lotsoch Fyrväsendet måtte förhöjas med enahanda belopp, hvarmed inkomstberäkningen af Lotsoch Båkmedlen blifvit ökad; så anser Utskottet sig icke hafva irågot att vid förra Utlåtandet tillägga.
Herr Rosenblad: Af en alldeles motsatt tanka med den siste Talaren , anser jag denna §. vara den vigtigaste i hela lagen. Mera vigtigt, än de laghud, som hafva afseende på Bankens sättande i Concourstillstånd, är, att Banken alltid skall hafva ett grundcapital, som hindrar den att komma i detta tillstånd. Det sammandrag af andra Bankers statuter, som här blifvit utdeladt, visar, att så är förhållandet i alla väl organiserade Banker. I Brödrarikets Bankstadgar finnes i 2 §. att fonden skall vara 2 millioner species. För Danska Banken finnes stadgadt, att grundfonden består af 6 procent af capitalvärdet å alla fastigheter i Danmark. Likaså finnes för den Pohlska Banken en grundfond af 20 millioner Floriner, hvilken skall växa ända till 3o millioner. Österrikes har 100 millioner Gyllen; Amerikas 35 millioner Dollars; den Engelska 11 millioner pund Sterling; den Franska 100 millioner Francs; den Nederländska 5o millioner Flori ner. Det finnes ingen Bank i Europa, der ej såsom första garanti för dem, som der insätta sin egendom, lemnäs vissheten att den äger något. En Bank Den 13 Ja n u a r i i e. m. börjar ej sin röi’else med intet; hnfvudvilkoret för en Bank är, att den skall hafva en fond. Att utesluta beloppet af denna fond, man må bestämma det i ziffra eller genom en mellanmening, såsom i Utskottens förslag, vore en modification, hvilken skulle tillintetgöra hela §. Om man antoge Herr Hjertås förslag, funnes intet hinder att sätta grundfonden till 66 R:dr 32 sk. Således är det alldeles nödvändigt, då vårt grundcapital snarare är för litet, än för stort, att bestämma, att det icke får minskas, och då är det bättre att ziffran utsattes, än att behöfva gå till ett Riksdagsbeslut, som måhända ej är så familiert för allas tankar, som för våra. Jag tillstyrker således Herr Skogmans förslag. Herr Tham: Någon särskild regel för ordställningen af lagar tror jag ej vara gifven i något land.
Ständer torde til afgörande företaga frägan om Landt-Tullarms upbäfwande, lara de äfwen derwid ytterligare öfwerwaga, huruwida den inkomst lil ett förmodadt belopp af Riksdaler Sjuttio En Tusende Femhundrade Tiugu Nio (71,529) 2i tz., som skulle erhälias genom SjöTullens förhöjande pä Åtskilliga waror, hwaribland aro inkommande Rudimaterier, skäligen ma bnma beräknas uti ersättninaen för Landt-Tulls-afgifcerne, eller om den icke snarare borde anses, såsom en tilgäng, at fylla de brister uti den päräknade SjöTulls-inkomsten, hwilka kunde upkomma genom förändrade handels-förhallanden eller genom någon, wid ett eller annar tilfälle, nödwändig nedsättning af afgifterne pä wissa wid exx>ormn högt belastade rilwerkningar? Riksens Stander lära dä afwen taga i beräkning den förhöjda kostnaden af en, efter Landt-Tullarnes afskaffande, högst angelägen och oundwiklig ukwidgning af Sjö- och Gränser Tulls, samt Kust-bewakningen, samt ansia nödiga medel dertil; gnmarka ar icke alla frän Finland ankommande waror, uran endast detta Lands egentliga alster ärv, enligt den med Ryssland sist skurade Freds-brsckatLn, ifrän Sjö-Tulls-afgiften för en witz rid befriade; samt slutligen bestämdt afgöra, huru förhällas mä i den möjliga, ehuru icke förmodade händelsen, at General Tull-Arrende8ocietewn ej skulle, emot den erbudne ersättningen för Landt-Tullarnes behällne afkastning, wilja med - 620 Den 14 Mars. medgifwa deras afikaffande, eller de särskildta >lrrenclatoierne af Sand, Salebo och Nordansjö Bergs-Tullar, samt lilla Eders Landt-Tull icke kunde förmas, ar deras /lrrenclen ftiwilligt afsta. Kongl.
För det Serskillta Utskottets Secreterare roo: Anseende derjemte underteknade med billigheten öfwerenSstämmande, att ät Cancellisten wid Bewillnings.Utskottet och Cancellisten wid . E§. Den 15 October. 227 Expeditions. Utskottet, hwilka hwardera, ensam, me till renskrifnings förrättande i ganska ar. betsdryga Utskott, deraf wifterligen bestrrdt me. ra, än af dem kunnat skäligen fordras, mätte tl'!äqgas hwardera, i skrifware hjelp en summa af 50 R:dr. Banco, hwaruppä Ordförande anse Staten icke förlora, enär i öfwerwägande kommer att en pä hwardera stället »verkligen behöflig Cancellist till, icke kunnat bwarken för ett sä ringa arfwode, eller utan serskilt Tracta. mente erhälias. O. hlsmiltoa. Lronllellt. Joli. sk I>tor6jn. O. kr. Lronlleät. k. 8trömkelt." Och som Stats. Utskottet för sin del uti detta Förslag till arfwoden för Utjkottens Se. creterare och Cancellister instämt, sä får Stats. Utskottet pröfningen deraf till Riksens Högloft. Ständer »vördsammeligen öfwerlemna; med hem. ställan, att Riksens Högloft. Ständer efter fattadt beslut härutinnan, uti underdänig skrif, welse till Kongl. Maj t anhäller, att de wederbörande tillagdt arfwoden mätte af de till Riks. dags. kostnaderne anftagne medel dem till godo komma.
Han har kört sin plog och sin harf under höstens kalla regnvädersdagar; han har vaknat, midt i natten, under åskvädret, orolig för sin grö- da; han har förskräckt betraktat de stora hagelmättade molnen. Och då den gamle giktbrutne mjölnaren fört mjölet tillstaden, så buro salumagasinernas starka karlar de tunga säckarne på sina väldiga ryggar, och redan nästa natt knådades degen till detta bröd af bagargesällerna. Ja, i sanning! Det har kostat så många ansträngningar och så många mödor för att tillreda detta lilla bröd, som förströdt brytes sönder af dessa patriciers hvita händer. Detta allt anfäktar nu den oförbätterlige » drömmaren ». Läckerheterna vid detta bord komma honom blott att tänka på mänskligt elände. Då nyss en af tjänarne iskänkte åt honom ett glas Chambertin, erinrade han sig icke då, att vissa glasarbetare bli lungsiktige och särskildt de som förfärdiga buteljer? Men, det är j u löjligt att tänka på det! Han vet väl, att världen är sådan! En ekonom skulle skratta honom midt upp i ansiktet. Tänkte han bli socialist, kanske? Det skulle j u alltid komma att finnas rika och fattiga, liksom det alltid skall komma att finnas vackra, välväxta människor och vanskapliga, lytta och sneda stackare. För öfrigt voro de lyckliga människor, han hade framför sig, icke orättvist gynnade af lyckan. De hörde icke till guldkalfvens vanliga trä- lar; de voro inga egoistiska och råa uppkomlingar. Denne målare t. ex. och denne skald hafva troget tjänat konsten och det sköna. Denne kemist, som vunnit sitt namn genom sina arbeten, som debuterat som apotekarlärling och till hvilken nu den lärda världen lyssnar som till ett orakel, är helt enkelt en snillrik man. Dessa nobla damer äro ädelmodiga och goda, och med grannlaga mod gå de ofta att hjälpa sjuka och nödlidande. Hvarför skulle icke dessa distinguerade varelser få njuta ovanliga nöjen? Han intalade sig själf, » drömmaren », att han varit orättvis. Det var gamla sofismer, som på sin höjd dugde vid förstädernas arbetarmöten. Han riktigt skämdes öfver sig själf.