Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
435 i vore visserligen en ganska god utväg, men har blott den olägenheten, att icke låta sig göra, sä länge hvarje ledamot har sin yttranderätt, och kan draga under öfverläggning hvilken del af förslaget som helst, samt deröfver begära votering. Sä mycket har för öfrigt i sjelfva saken blifvit sagdt, att jag afstär från att deruti vidare inlåta mig. Hr Lagerhjelm: Jag uther mig vördsamt R. o. Ad:s tillåtelse alt få upptaga lill besvarande ett eller annat inkast, som blifvit gjordt emot min framställning. Det första af dessa inkast hvilar på ett missförstånd. En värd talare har nemligen anfört, att jag skulle finna en motsägelse derutinnan, att Ständerne efter detta förslag skulle delegera ett Utsk. Jag kan så mycket mindre hysa en sådan öfvertygelse, som R. St. vid flera de föreg:de riksdagar, i hvilka jag deltagit, hafva gjort detta. Detta fäster jag mig således icke sä mycket vid, i händelse detta förslag skulle antagas och blifva gällande grundlag. Abuormiteten ligger deruti, att 87 § Reg.F. stadgar i sitt slut, huru förfaras skall, då Konungens propos:r ronde lagförändringar eller nya lagar skola behandlas af R. St. Det stadgas nemi. der, att dä der förekomma sådana frågor, fordras 3 Stånds samtycke för att utgöra R. St:s beslut. När nu i st. f. dessa Ståndens egna beslut en delegation äger rum och således ett förstärkt Utsk. får denna Ständernas makt, sä följer också derutaf, att om det förstärkta Utsk. kan operera så, alt det kommer till något resultat, som behöfver 3 Stånds beslut, sä måste det finnas en fullkomlig abnormitet i denna §, när man dertill lägger det närvar, förslaget. Till denna abnormitet har det visat sig vid flera riksdagar att de förstärkta Utsk:n kunna komma. Del är denna abnormitet, som jag ber alt få underkasta R. o. Ad:s noggranna begrundande, innan något beslut fattas. Jag upprepar detta skäl nu, äfven derföre att det icke finnes upptaget i den reservation, som jag nyss haft äran åberopa.
Justilie-Kansleren Nerman blef, vid tillträdandet af Justilie-Kanslers-embelet, genom nådigt Bref den 14 September 1838, förklarad berättigad att uppbära den samma embete anslagna lön på stat, från och med månaden efter utnämningen, med villkor att, då, i följd af särskilda förhållanden, honom medgafs befrielse från skyldigheten att af Justitie-Kanslerslönen aftjena begrafningshjelp, hans sterbhus icke ägde sådan lillgodokomma, derest han såsom Justilie-Kansler med döden afginge. Såsom följd af detta medgifvande, behagade Eders Kongl. Majit, uti ofvannämnde nådiga Bref den 12 September 1840, i anledning af Landshöfdingen Nermans underdåniga ansökning, tillåta honom att bibehålla Justitie-Kanslerslönen, intill dess lian i behörig ordning lick tillträda Landshöfdinge-lönen, dock med villkor, alt någon begrafningshjelp icke skulle hans sterbhus tillkomma, om han, såsom innehafvare af sistnämnde embete, skulle med döden afgå. b) Till ålskillige öfvertalige Embetsoch Tjenstemän i f. d. Krigsoch Eklesiastik-Expeditionerna af Eders Kongl. Maj:ts Kansli hafva, för är 1840, blifvit af besparingarna utbetalda 8,180 R:dr 23 sk. 6 r:st.; men då, såsom Revisörerne omnämnt, Rikets sednast församlade Ständer, från och med år 1841, å Allmänna Indragningsstaten uppfört aflöningen för dessa Embetsoch Tjenstemän, är väl ock behörigheten af dessas aflöning för år 1840 medgifven. c) Angående de i detta moment omnämnda utbetalningar från 2:dra Hufvudlitelns besparingar af 2000 R:dr till vice Presidenten Qviding, 800
Borgare-Ståndet vidblef sina, i afseende på desse punkter, förut fattade beslut. Den Tjugonde femte, angående anslaget till cavallerioch artillerihästars remontering, skoning, m. m. Den föreslagna vole; ings-propositionen godkändes, med iagttagamle deraf, att, på salt Stats-Utskoltet i Utlåtandet N:o 345, tillstyrkt, orden: ”i följd af föreslagen indragning af hästar vid Lifgardet till Häst och Kronprinsens Hussar-R gemente” utur propositionen utgå. Den Trettiondef örsta, angående beloppet af anslaget för Kongl. KrigsCollegii Departementer. Yttrandet i Utlåtandet N:o 345 lades till handlingarne. Den Trettiondeandra, angående underdånig framställning om fördelning af anslaget till Krigs Collegii Departementer. Borgare-Ståndet medgaf icke, alt denna fråga må förfalla, utan vidblef silt, i afseende på denna punkt, förut fattade beslut. Den Trettiondefemte, angående disposition af de besparingar, som å Tredje Hufvud-Titeln kunna uppkomma genom de af Utskottet före,lagua indragningar. Borgare-Ståndet, som vidblifvit sina, i afseende på 21, 23, 24, 26, 28 och 29 punkterna fattade beslut, lade yttrande t i Ut'åtandet N:o 345 öfver den Trettiondefemte punkten till handlingarne. Den Trettiondenionde, angående fördelning af anslaget till exercis för Flottans bemanning. Den Fyrationde, angående skärgårdsflottans complettering. Med vidblifvande af förut fattade beslut, lade Borgare-Ståndet sistnämnde tvänne punkter till handlingarne. Den Fyrationdetredje, angående anslaget till Witterhets-, Historiceoch Anticjvitets-Academien. Prot. Utclr. d. il Nov. 1840. 779 Yttrandet i Utlåtandet N:j 345, i afseende på denna punkt, lades lill handlingarne. Den Fyrationdesjette , angående anslagen till Dramatiska Spectaklet.
Jag kan icke fatta af hvad vigt det är alt göra ändring i detta stadgande; ty det är åt Konungen bestämdt öfverlåtet att välja mellan Svenske män, vare sig frälse eller ofrälse, ty sådane finnas i Sverige, som vi väl veta, af båda slagen; och således finner jag ingen våda uti alt de nämnas i denna §. Då ändringar i grundlagarna, enl. min tanke, endast böra ske då de äro af yttersta behof påkallade, kan jag ej annat, hvad förslaget i afseende på 4 §-n Reg.F:n angår, än helt och hållet afstyrka bifall till detsamma. Dessutom skulle jag tro, att sådana partiella förändringar i Reg.F:n, då de icke i ett systeme uppgöras, i afseende på en bättre utveckling af reger sättet äro mindre väl betänkta; och jag önskar således för min del, att R. o. Ad:s gemensamma tanke mätte blifva den, ätt R. o. Ad. anser den ifrågavar. ändringen af 4 §ä) obehöflig. Ilr Lagerhjelm, Pehr: Jag anser, att Coust.Utsk. icke haft fullt skäl till det förslag, sorn i första afdelningen af Utsk:s belänk. förekommer, och lika med en af reservanterna anser jag Ut<k. icke hafva bort i ett memor. sammanföra 2:ne olika ämnen, hvilket nu skett. Jag skall först yttra mig öfver det första förslaget. Jag anser den 4 §:n Reg.Ftn, sådan den finnes, vara tydlig och klar samt fullt öfverensstämmande, icke blott med andan i vår grundlag, utan äfven med den anda, som lefver hos Svenska folket och under flera århundraden gjort sig gällande. Svenska folket vill hafva en kraftig Konung; men huru kan dess Konung styra, utan all tillika allena styra Riket? Man Den 5 Augusti f. m. säger, atl Const.Utsk. icke vill hafva Hera än en Konung: skulle Const.Utsk. vilja, att Konungen äger förmåga och kialt att allena styra Riket, — hvad vill då Utsk. med sin förändring?
Förliknings-komitéer, i anledning af väckt motion om inrättande af sådana: B. II. 658; Hl/128, 473, A. 473; B. IV. 400; V. 42, A. 42, Förmyndare, i anledning af väckta motioner om förändrad lagstiftning angående förvaltningen af omyndiges egendom, samt kontrollen å —: B. IV. 273, 361; V. 37, A. 37, 40, B. 460, 508, A. 508. Förordnanden för de nyvalda Kommiterade till Tryckfrihetens vård, angående anmodan till Expeditions-Utskottet att uppsätta och till Riks-Stånden ingifva förslag dertill: II. 148. — för Rikets Ständers nyvalde Justitie ombudsman och hans Suppleant, angående: II. 156; V. 553. Förordning angående jords eller lägenhets afstående för allmänt behof, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition med förslag till förnyad sådan: B. II. 61, 91, 93, A. 105, 106, 107, B. 658; lil. 128, 474, A. 474; E. II. 299.
Preste-Ståndet antog den af Utskottet till Ståndet gjorda inbjudning att förena sig uti Ridderskapet och Adelns i frågan fattade beslut, och godkände den votérings-proposition, som Utskottet under lörutsättning af berörde inbjudnings antagande föreslagit, till följd hvaraf Utskottets förslag till öfrige i detta Memorial förekommande voterings-propösitioner ansågs hafva förfallit. miritii ö' .jl« I Hit Prot,-Utdrag den 3 November 1854, 501) N:o 336, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande ifrågasatt anslag till bildande af en teknisk Skola i Borås. Med vidblifvande af sitt i ämnet fattade beslut, godkände Ståndet den föreslagna voterings-propositionen. S. D. Vid förnyad föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 58, i anledning af två Stånds återremisser af Memorialet N;o 57, angående tillägg i 109 § Regerings-formen och 80 § Riksdagsordningen, fann Preste-Ståndet förevarande Memorial å dess sida icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogs och bifölls Expeditions-Utskotlets Memorial N:o 13, angående medels anvisande till gratifikationer åt extra biträden vid Utskottets kansli. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnde Utlåtanden och Memorial: N:o 330, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 301, angående väckt fråga om anslag till Baggens-stäkets upprensning.
I hvarje stad, som eger en folkmängd af tiotusen eller mer, utses en Riksdagsman för hvarje fullt tal af tiotusen, öfriga städer med egen jurisdiktion skola första gången af Konungen, och derefter hvart tionde år af Kammaren, ordnas, så vidt ske kan länsvis, i särskilda valkretsar, som hvardera utse en Riksdagsman, och skall hvarje sådan valkrets innehålla en folkmängd af minst sextusen och högst tolftusen. § 14. Valrätt tillkommer inom den kommun, der han bosatt är, en hvar i kommunens allmänna angelägenheter röstberättigad man, hvilken antingen eger eiler med stadgad åborätt innehafver fast egendom på landet eller i stad till ett taxeringsvärde af minst ett tusen Riksdaler, eller för lifstid eller för minst fem är arrenderar jordbruksfastighet till taxeringsvärde ej understigande sextusen Riksdaler, eller ock erlägger till Staten bevillning för en till minst åttahundra Riksdaler uppskattad årlig inkomst. 6 Konstitutions-Utskottets Memorial M 2. § *»• Val till Riksdagsmän i andra Kammaren verkställas inom September månads utgång näst före början af de tre år, för hvilka valen gälla. Förordnar Konungen nya val eller afgår eljest Riksdagsman för andra Kammaren innan den tid, lör hvilken han blifvit vald, tilländalupit, verkställes ofördröjligen nytt val för den återstående tiden. § 16. Valen förrättas, för landet, inför domhafvande» medelst Elektorer, som utses inför kommunalstämmans ordförande eller, om kommunen utgöres af stad, hvarom i 13 § 2 mom. förmäles, den för sådan stad särskildt tillsatta styrelse. För hvarje kommun väljes en Elektor och derutöfver, efter folkmängden, en för hvarje fullt tal af ett tusen. 1 de valkretsar, som bestå af två eller flera städer, utses inför Magistraten en Elektor för hvarje stad och derutöfver, efter folkmängden, en för hvarje fullt tal af femhundra. Desse Elektorer sammanträda till riksdagsmannaval inför Magi straten i den stad inom valkretsen, som största folkmängden eger. Kommuner, som hafva att gemensamt välja Riksdagsman, ega dock begagna det omedelbara valsättet, derest flertalet af de röstberättigade så beslutar.
Lagerbjelke yttrat, hvilken åsigt äfven blifvit af Hr Stuart under form af reservation inom Utsk:t anförd. Då nemi. Stånd beslutat den ifrågasatta löneförhöjningen, men deremot olika tankar yppat sig ang:de sättet för dennas utgående, så är det tydligt att i först. Utsk. bör voteras endast om detta sistnämnda, eller huruvida den beslutade förhöjningen bör upföras på ordinarie stat eller gälla endast för åren 1861, 62, 63. Jag anhåller, för vinnande af en sådan förändring i voter.-propos., lika med Gr. Lagerbjelke, om återremiss. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef ifr§gav:de förslag till Utslct återremitteradl. Utslcts yttrande rör:de 7:de och ll:te punkterne. Lades till handlingarne. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtslcls d. 22 och 29 sisth Augusti bordlagde Dtlåt. N:o 158, i ani. af väckt motion, ang. åtgärder till beredande af besparing i anläggningssamt driftoch underhållskostnaden för statens jernvägar. Vid punktvis skedd föredragning af LagUtsk:ts d. 22 och 29 sisth Augusti bordlagde Betänk. N:o 45, i ani. af väckta motioner om ändring i litte Kap., 4:de och 7:de §§:na RättegångsBalken, i fråga om stämning, hlef detta Betänk, af R. o. Ad. bifallet. Föredrogs StatsUtsIcts d. 25 och 29 sisth Augusti bordlagde Utlåt. N:o 163, i ani. af väckt motion ang:de uplåtelse af kro - « l)en 1 September. nan tillhörig mark vid Carl Gustafs stads gevärsfaktori för en slussanläggning. Gr. Lagerbjelke: Förhållandet med nu ifrågav:de ärende är det, att då Eskilstuna kanal slutar utanför staden, ansågo flere af dennes innevånare, att den kunde framdragas till en bassin inom staden, hvartill också blott skulle erfordras en sluss bredvid gevärsfaktoriet.
Detta bevisade, att bevillningen, efter riktig beräkning, hade utgått, om ingen minimitarif hade existerat och proc. blifvit beräknad i förhållande till den förhöjda bevillningssumman. Det var naturligt, att en så nv princip som denna skulle för ögonblicket väcka farhågor för möjligheten att erhålla det beräknade beloppet, och det gaf anledning till minimitarifens fastställande, ehuru i fullkomlig strid med grunderna. Hade samma grunder fått följas förbi 1812 års märkvärdiga riksdag och sålunda några års erfarenhet blifvit inhemtad, så kan man med visshet påstå, att dessa grunder säkert blifvit orubbade och fortgått för alltid, att minimitarifen blifvit afskalfad och beräkningen efter inkomst ensamt gällande samt, sedan inkomsterna blifvit hopsummerade, den erforderliga procenten fastställd. Då ha e inga öfverskott kunnat uppstå å bevillningsinedlen, emed'n endast den summa blifvit uttagen, sorn Ständerna beslutat skola utgå. Det är ej en af de minsta olägenheterna af närvarande grunder, att det är oberäkneligt, huru stora öfverskot - D r n 12 ii j f. m t<‘ii blifva, hvilka likväl tynga ganska betydligt. Utsk. har pä intet ställe nämnt den af mig väckta motion om den förändring i 1810 års grunder, att, i stället för behållen inkomst, beräkningen skulle ske efter bruttoinkomst, emedan den är lättare att beräkna än den behållna, hvars beräknande är beroende af hvars och ens sätt att elassiticera sin inkomst. Anledningen lär förmodligen vara den vid denna riksdag antagna sed att remittera mål till blott ett Utsk. Jag är ej säker på, hvart min motion om ett förandradt. statshushållningssystem blifvit remitterad; inen der finnas äfven grunderna för bevillningen upptagnaJag anhåller altså, att Bevilln.Utsk. vid den återremiss, sorn i alla fall måste ske i anledn. af den anmärkning, Hr Cederschjöld gjort vid redactionen, måtte taga mitt förslag och de nu afgifna yttrandena i öfvervägande. Här har blifvit yttradt, att man skulle kunna erhålla stora inkomster genom stämpelavgiften.
Majit sålunda föreslagit, bar synts Rikets Ständer lämpligen icke böra för närvarande till hufvudsakligt afgörande företagas, utan torde denna reglering, äfven om den må vara nödig, ulan olägenhet kunna till kommande riksdag anslå; men då Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad derå, att Öfverintendents-embelets Sekreterare, hvilken icke, såsom Ijenstemännen inom Ritningsocb Ryggnads-afdelningen, eger tillfälle ali genom utförande af enskilda uppdrag bereda sig inkomst, och hvars göromål i tjensten dessutom lära fullt upptaga hans tid, i lön uppbär endast 2,400 R:dr, hafva Rikets Ständer ansett billigheten fordra, att denne tjensteman tillägges någon löneförhöjning, hvilken dock, vid jemförelse med lönebeloppen för andra likartade tjenstebefattningar, synts icke böra utsträckas utöfver 600 R:dr. I enlighet härmed hafva Rikets Ständer alltså funnit sig ej kunna bifalla E. K. Maj:ls nådiga framställning, så vidt den angår löneförhöjning för Ö Iver-intendenten, Intendenten och Karne pera ren samt arfvode åt en Kammarskrifvare; hvaremot lönen för Sekreteraren blifvit, under vilkor alt med befattningen ej får förenas annan tjenst med lön på rikets stat, förhöjd med 600 R:dr, eller från 2,400 R:dr lill 3,000 R:dr. 7:o. Till arfvode för en i viirinningsoch ventitations-inräUningars konstruerande och vård kunnig Ingeniör har E. K. Majit för nästa statsregleringsperiod begärt ett belopp af 1,000 Ridr.
Banco-Utskottet har, efter inhemtad kännedom af hvad-SProtocoll och Handlingar i detta ämne innehålla, funnit den af Herrar Banco-Fullmägtige Provisoriskt vidtagne åtgärden, såsom för Banco-Verket gagnelig, böra gillas, och får, med instämmande uli Herrar Banco-Fullmägtiges bär ofvan framställde åsigt, derjemte hos Rikets Ständer vördsamt föreslå: 6 Banco-Vhskottets Memorial N:o 33. Att en Summa af Trehundrade (3oo) Riksdaler Banco må uppföras på Bankens Stat, såsom årligt anslag, att af Banco-Fullmägtige användas, på sätt de tjänligast finna, till arfvode åt någon byggnadskunnig person, för tillsyn och vård om underhållet af Bankens hus i Hufvudstaden, och, så vidt sig göra låter, äfven af Byggnaderne vid Tumba; samt att dessutom en summa af högst Fyratio (4o) Riksdaler i månaden må kunna af Fullmägtige likaledes användas till serskild vedergällning åt en sådan person för utförandet af större Byggnadseller Reparation s-bestyr, enär sådane erfordras. Hvilket till Rikets Ständers bepröfvande vördsamt öfverlemnas. Stockholm den 3i Mars 1829. Ig ‘ I !l! •i lii STOCKHOL M 1829, tryckt lios Jo N AD. w A T. T. D C N. ‘Ml tlanco-Xh skottet t Memoria’. N:o 34. i fr:o 34. Ankom till ExpertUtsk. d. 6 April 182g: Memorial, i anledning af hvad uti J825 års Revisions - Berättelse blifvit framställdt, rörande dért i Maji månad år 1823 tillförordnade och intill December månad år 1804 fortfarande serskilda Administration, till fullbordan af de efter 1822 års Revision inställde Byggnads-arbeten, Pikets Ständers Herrar Revisorers Berättelse af år 1823 ^tryckta eXempl. pag. 3i} innehåller härom, under Rubrik:
Rikets Ständers afsigt vid sistiidne riksdag, då Krononybyggen, som åtnjuta frihetsår, icke äro hvarken kronohemman eller kronolägenheter, utan en sådan Statens egendom, som i sitt närvarande skick icke gifver någon den ringaste afkastning, men deremot fordrar årliga uppoffringar af innehafvaren, för att i en framtid med ränta och bevillning komma Staten till godo. Likväl då, såsom ofvan sagdt är, stridiga meningar härutinnan uppstått, skulle jag anse behöfligt, att, uti det förslag till Bevillnings-lörordning, som Rikets Ständer vid denna riksdag komma att upprätta, bland befriade fråp bevillning, efter andra artikeln upplagas : nybyggen, för hvilka frihetsår åtnjutas. Om remiss till Höglofliga Bévillnings—Utskottet anhålles. Pehrsson, från Gefleborgs län. Af Per Nilsson från Malmöhus län, om ändring i författning arne rörande afkortning af kronoutskylder för underdriga barn och för fattigdom. Då tillämpningen af de författningar, hvarigenom befrielse från mantalspenningars erläggande medgifvits: 1 :o för underdrige barn, fyra och derutöfver af ett eller flera giften, a) åt dem af allmogen, som ega eller bruka hemman, hvilkas värden icke öfverstiga 1,500 R:dr Runt (Kongl. Förklaringen den 30 Maj innevarande år) och bj torpare, gerningsmän, gemenskapens hustrur samt enkor (Kongl. Förordningen den 8 Mars 1770 och Kongl. Förklaringen den 19 Februari 1773) samt 2:o för fattigdom, åt inhyseshjon och backstugusittare (Kongl. Kungörelsen den 15 December 1854 och Kongl. Majlis nådiga Skrifvelse till dess Befallningshafvande i Jönköpings län den 14 Juli 1855) åstadkomma dels stor orättvisa, i så måtto, att de personer, som sålunda blifvit föremål för Statsmakternes omhuldande, ofta befinna sig i ganska goda omständigheter, hvaremot andra skattskyldige personer kunna förefinnas, som äro i den nödställda belägenhet, att de borde från Motioner i Bonde-Ståndet 1862.
Stad commenderad Officer betala inqvartering, oaktadt eljest, i dylika mål, rättligen tillämpats Inqvarterings-Ordningens föreskrift, att ingen må njuta inqvartering längre än han å orten är tillstädes; Utnämnandet af en Professor vid Universitetet, utan förut till tjensten upprättadt förslag, — samt tillåtelse för en Kyrkoherde att under Cessions-tillståndet fortfara med Embetets utöfning , 1 Constitutions-Utskottets Memorial. JY.o 36. 17 öfning, — elt undantag från Concurs-Lagen, som Kongl. Maj:t likväl icke täckts i Kader medgifva. Åtskilliga af Rikets Ständer eller deras Comiterade i underdånighet gjorda framställningar, hvilka, efter Utskottets öfvertygelse, ej inneburit något stridande mot constitutionela principer, eller mot rättsoch billighets-grunder, synas hafva kunnat af Konungens Rådgifvare utan betänklighet understödjas. Såsom exempel på motsatsen må anföras, frånstyrkandet af bifall till Rikets Ständers underdåniga petitioner om Tre Rusthållares intagande i hvarje Beklädnadsoch Bevärings-Direction, dervid blott en Stats-Rådets Ledamot uttalat tillstyrkande mening, — om sätLet för JustitiasCaneellerens hörande öfver frågor angående Dagblads indragning, — om Tullrnediens levererande i Riksgälds-Contoiret, och om disposition af Strömrensnings-anslaget, synnerligen för de Norra provincerna, — samt till Rikets Ständers Revisorers i underdånighet anmälda begäran om delfående af Stats-Contoirets Protocoll och Handlingar utöfver den tid af tvänne år, hvars afslutna räkenskaper Revisionen omfattade. Med hänsigt till behandlingen af Rikets Ständers Lagförslag, har Ulskottet inliemtat, att Konungens Rådgifvare frånstyrkt antagandet, i r:sta, 2:dra och 5:te punkterna, af förslaget till vissa ändringar i författningarna om fast egendoms och lösörens utmätning och försäljning, äfvensom att Konungens Rådgifvare val först tillstyrkt
Anledningen, hvarföre stadens äldste skola aflemna en förbindelse, som icke erfordras af stadens committerade, är den, att stadens äldste utgöra en redan på förhand organiserad Corporation, som nu erhåller nya skyldigheter, då deremot med emottagande af en plats i egenskap af ledamot i den utsedda committeen redan är förenad skyldigheten att fullgöra de uti reglementet för samma committé' utfästade förbindelser. Hvad Frih. Boye i öfrigt anfört vill jag icke upptaga tiden med att besvara, efter det endast innehöll ord och icke ingick i saken. Likväl får jag anmärka i afseende på hvad Ilr Frih. först yttrade, att Hr Frih. icke vore den ende, som framställt den sats, jag tagit mig friheten relevera, att Hr v. Qvantens anmärkntr, hvarpå Hr Frih. förmodligen syftar, voro af helt annan beskaffenhet. Ytterligare skulle jag önska, att Hr Frih. ville låta bli att vara så ond, 4° Den 8 Januari. när han ger sina repliker, på det man lättare måtte kunna höra, hvad han säger. Frih. Boye: I hopp, att Hr v. Troil skall höra, hvad jag säger, skall jag försöka att höja min röst; och jag anhåller då att till den anmärkn., jag gjorde, få lägga ett skäl, som äfven torde förtjena att eftersinnas, nemi. att sådant som Utsk:s utlåt, nu är, kommer resultatet, efter min öfvertygelse, att innebära en förmån för den förmögne, vägrad ut den fattige. Det är ju uppenbar mannamon, att den förmögne, som kan skaffa borgen och således genast begagna sig af lånetillgången, får tillgodonjuta 5 års räntefrihet, då deremot den fattige, i saknad af den fordrade säkerheten, mäste dröja med lånets upptagande och sålunda tillgodoräkna måhända endast i å 3 års räntefrihet. Månne icke uti ett R. St:s beslut ett så hufvudsakligt fel bör undvikas, sorn det att uppenbart gynna den förmögne framför den fattige? Hr von Troil: