Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S, D, Vid föredragning af ConstitutionsUtskottets Memorial, N:o 7 6, angående behandlingen af Riks-Ståndens skiljaktigheter om Voterings-propositiqnetne i 3:11c hufvudpunkter af förslaget till ändrad Tryckfribets-Lag, bltf nämnde Memorial ogilladt af Preste-Ståndet, sorn ansåg omröstning i förstärkt ConstitutionsUtskott böra anställas endasl öfver de af Herr Cederschjöld uti Reservation vid Utskottets Memorial, N:o 69, föreslagna Vuterings-propositioner. Från Välloflige Borgare-Ståndet. S. D. Efter föredragning af ConstitutionsUtskottets Memorial, N:o 76, angående behandlingen af Riks-Stårulens skiljaktigheter om Voterings-propositionerne i 3:ne hufvudpunkter af 22 Pro t. Utdrag den i5 Mars i83o„ förslaget till ändrad Tryckfrihets-Lag, ogillades den uti Memorialet, N:o 76, föreslagna praeHminaira Voterings-proposition; och beslöts, att i förstärkt Constitutions-Utskott borde röstas öfver de af Herr Cederschjöld föreslagna, uti en Utskottets Memorial, N:o 6g, bifogad reservation intagne trenne Voterings-propositioner, i följd hvaraf Ståndet ansåg de af Utskottet i sistnämnde Memorial uppgjorda Voterings-propositioner komma att förfalla. S. D. Efter å nyo skedd föredragning af Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 75, angående a.'ne Ständs återrernisser på Memorialet N:o 53, med förslag till Grundlagsbestämmelse# om Lagtima och Urtima Riksdagar, förblef Ständet vid dess, i anledning af sistnämnd© Memorial, förut fattade beslut och godkände de i Memorialet, N:o 75, föreslagna Voterings-propositioner, äfvensom Ständet beslöt att anmoda Constitutions-Utskottet att, vid voteringstillfället, hålla Ständets Ledamöter tillhanda erforderligt an ’ tal exemplar af uppsatts öfver de förändringar, som genom Voteringspropositionerne åsyftas.
Bilaga Lit. bb. Enligt resolution af cl. 3 April 1835 och d. 10 Maj 1838, har underteknad god t gjort sig för kosthållning och nattqvarter ät nedanskrefne: 1842 Febr. 17-27 An. Bokbind.Kjellberg, för skärning af Postpapper m.m. 3:ne dag:s kosthållning o. nattqv. å 1: 40. 5: 24 7 D:o D:o å 32. 4: 32 10 8 — Juni 7-8 99 Kammarherrn Rosenblad med betjent: 2:ne dag:s kosthållning och nattqv. å 3: 24. 7 Juni 26} 99 Banco-Commissarierne Brakel och Bergman samt Juli 12/ Notarien Ryberg, 3:ne dag:s kosthållning o. nattqv. å 5:16. 16: — 13 D:o D:o å 3: 39: — 55 — 10-11 99 Smeden Alfvin; för dess engagement vid Tumba 2:ne dag:s kosthållning och nattqv. å 1: 40 . 3 32 — Aug. 29 99 Kamererarne Ygberg och Gråberg, i anledning af Charlas Sigi 1 latae beställning 4 Sept. 10 99 Mechanicus Wikström; för uppsättn. af Ilydr. Press 2 21 99 Kosthållning för Fabriqueur Dihlströms bud med filtkläde — 16 — Oct. 7-9 99 Kammarherrn Rosenblad med betjent; 2:ne dag:s kosthållning och nattqv. å 3: 24 7 Summa B:co R:dr 89 "8 — Tumba elen 31 Dec. 1842. Qvitleras. J. Bagge. D:bts Reseoch Tractaments-C:lo Fol. 108. O.dts Cassa-Conto Fol. 44. Till Till Herrar Banco-Fullmäktige.
Hofrätten meddelade anmärkning derom, att bland Kongl. Hofrättens expensmedels-utgifter år 1861 förekomme, förutom inköpskostnad för 60 stolar, å 18 R:dr stycket, en post å 2,450 R:dr för 49 andra stolar, hvilka således kostat 50 R:dr stycket; i anseende hvartill Revisorerne ifrågasatt, huruvida ej stolar af mindre dyrbar beskaffenhet än den sistnämnde kunnat anskaffas, hvilka för det afsedda ändamålet varit fullt lämpliga, får jag härmed vördsamt afgifva infordradt yttrande. — 337 — Omförmälda pris-skillnad har berott af den väsentligen olika beskaffenheten af ifrågavarande två slag stolar, hvilka, jemlikt Kongl. Hofrättens beslut den 26 Mars 1861, i sammanhang med annan ny möblering inom embetslokalen, blifvit anskaffade. De förstnämnda stolarna, eller de som kostat blott 18 R:dr stycket, äro nemligen af vanlig storlek samt endast i sitserna stoppade och med skinn beklädda; hvaremot de öfriga 49 stolarna, såsom afsedda att begagnas omkring domborden på Kongl. Hofrättens fem sessionsrum, med 25 på stora rummet och 6 på hvartdera af de öfriga, ansetts böra ega mera prydlighet, icke allenast blifvit gjorda efter betydligt större modell och med höga ryggar samt stoppade och skinnbeklädda i sitserna, utan äfven äro försedda med stoppning och skinnbeklädnad på ryggarnas framoch baksidor, hvartill, i följd af dessa stolars större dimensioner, naturligtvis åtgått vida mer af tagel, skinn, knappspik och andra materialier. Vid sådant förhållande och då sistnämnda af ekträ omsorgsfullt arbetade stolar jemväl kunna antagas blifva af mer än vanlig varaktighet, torde den erlagda betalningen af 50 R:dr stycket för dessa, till begagnande under en lång framtid afsedda persedlar, särdeles med hänsigt till dyrheten af varupriser och arbetslöner vid tiden för beställningens utförande, icke skäligen kunna anses öfverdrifven.
Utlåtande, i anledning af åtskillige föreslagna förändringar i gällande författningar om personers af arbet sclassen förpassande, m. m. Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet hafva till Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten remitterat åtskillige Memorial, beledsagade af serskilde yttranden om förändringar eller förklaringar uti förenämnde författningar. I ämnet har blifvit anfördt och yrkadt: Inom Ridderskapet och Adeln: af Herr Adlerberg , Bror Reinhold: att personer af Allmogen i Dalarne oeh Wermland, hvilka söka sin utkomst med utvandringar till arbetes förrättande i andra orter och för sådant ändamål icke äro skyldige taga annan förpassning än Prestbevis, måtte förpligtas, att härförutan förskaffa sig serskildt Prestbetyg om nyktert, redligt och anständigt uppförande, hvilket senare alltid borde uppvisas för dem, som antaga riem till arbete. Härigenom skulle, efter Motionairens tanka, hvar och en, sorn behöfde dylikt arbetsfolk, blifva satt i tillfälle att välja endast duglige och arbetsamme personer, och icke blottställas för bedrägerier; Inom Vällofl. Borgare-Ståndet: af Herr Valley: att uppmärksamhet borde fästas å den klagan, som ofta föres öfver kringvandrande personers, isynnerhet Handtverksgesällers tiggerier, och det besvär, som derigenom tillskyndas allmänheten. Enligt hvad erfarenheten skall visat, vore desse personer oftast sådane, som genom lättja och liderlighet, eller ock sjukdom, blifvit urståndsatte, att i sin hemort försörja sig, och således horde behandlas efter författningarne om Lösdrifvare, eller ock underhållas af den församling, till hvilken de hörde. Icke destomindre skola deras pass stundom finnas flere år gamla, försedde med mångfaldiga på teckningar, hvaraf Motionairen velat sluta, att man ej blott på utgifningsorten, utan ock på andra ställen, endast åsyftat, att så fort sorn möjligt aflägsna pass-innehafvaren.
Vid tredje hlag opunkten erinrade Kongl. GeneralTullstyrelsen, att de af klaganden uppgifne tre personer, hvilka skulle hafva blifvit på deras ålderdom, för vinnande af högre pensioner, befordrade, alla tre förut, lika med Revisorer, innehade andra gradens tjenst; att de vid utnämningen visserligen uppnått 59 till 62 års ålder, men att man icke rättvisligen kunde från befordran eller transport till mindre kroppsansträngande syslor inom samma grad, vid sådan ålder, utestänga fullt tjenstbara personer, då de dertill ägde skicklighet och kompetens o. s. v. Rörande fjerde klagopunkten, i afseende på tullförvaltningen i Sölvesborg, yttrade Kongl. GeneralTullstyrelsen, att af Distriktchefens rapport, angående den af honom den 31 Maj 1859 verkställda inspektion å Tullkammaren i nämnde stad, icke kunde dragas den slutföljd, att uppbörd.stillgrepp eller propriebalans varit för handen, så att balansförfattningarnes tillämpning påkallades. Den Tullkammaren för månaden åliggande redovisning till Kongl. GeneralTullstyrelsens Kammaroch Revisionskontor hade ock blifvit fullgjord, hvad så väl uppbörd som räkenskaper beträffade, på den tid Reglementet föreskrifver. Men, ehuru de under månaden inkomna och packhusbehandlade varorna blifvit till beskaffenhet och qvanti - 6 tet, enligt Uppsyningsmannens packhusattester, i Tullkammarens journaler införda, voro likväl de belöpande tullafgifterna vid Distriktschefens embetsbesök icke indrifna och ej heller i journalerna antecknade. Detta ådagalade obestridligen en högst anmärkningsvärd försummelse, och en följd deraf blef — änskönt allt befunnits rättadt och kompletteradt då, några några dagar efter det Distriktchefens rapport inkommit, Tullkammaren af GeneralTulldirektören inspekterades — att Tullförvaltaren Friherre A. af Kongl. GeneralTullstyrelsen transporterades, genast efter GeneralTulldirektörens hemkomst, till Tullförvaltarebefattningen i Carlstad, enär någon lämpligare plats då ej var att tillgå, och sedermera, den 1 December nästföljande år, till Förpassnings-inspektorstjensten i Göteborg.
Samt såsom en tryckande och ojemn be* skattning borde äfskäffas* Och sådant till Riksens Ständer Vid sista Urtima Riksdagen ofverlemhat* soin i stället å Riks-Stäteii aiislagit medel till inköp äf Ved för Fäst* ilings* och Garnizöiis*orter* der eh sådan Tullveds-Iiikömst egt rum* KöilgL Colle* gium ansåg sig böra i underdånighet hem* ställa* huruvida eli dylik Tull veds-In täckt i de Städer* som af delilia förmån fått sig begagna* tillika skall upphöra* då likväl Kronan årligen borde bekosta deli Vedbrand* Som till Länshäktet i Halmstad erfordras* och ätt i öfrigt Staden Halmstad synteS med stod af åberopade Kongh Maj:ts Kådiga Bref* di 8 Octi 1783, böra förunnas eli billig ersättning för förlusteii af deii till 55 R:dr Uppgifne Inkomsten af berörde Tullvedsa intägt* 37a Stats-Utskottets Betänkandcn. Sedan Kongl.
Det synes icke heller böra ligga utom kretsen af hvarje vanlig fattningsgåfva, att kunna föreställa sig möjligheten af den oreda och villervalla, som kan blifva en oundviklig följd af denna från alla Rikets landsändar sammanträdande ansvariga Öfver-Styrelses stridiga åsigter med den, i både moraliskt och juridiskt hänseende, för sina åtgärder ansvariga Banco-Sty reisen. Den ur minnet visserligen ännu icke utplånade erfarenhet härom, hvilken i83o års Revision, tilldragelserne dervid och foljderne deraf lemnat, synes också, vid den nu ifrågavarande Instructionens uppgörande, hafva förtjent åtminstone något afseende. Som jag dock förmodar, alt de respective Riks-Stånden, lika litet som Banco-Utskottet, äro benägna att frånträda den öfvertygelse de i detta afseende redan uttalat, har jag ansett mig, jemte förnyandet af min reservation emot 3 §. morn. litt. c. uti den föreslagna Revisions-Instructionen, böra uppgöra och Rikets Ständers slutliga pröfning underställa nedanstående, med den af Utskottets minoritet hyllade åsigt öfverensstämmende förslag till förändringar uti nämnde §. Den, enligt detta förslag, Revisorerne åliggande skyldighet att, ej allenast till Rikets Ständer inberätta hvad som funnes vara försummadt eller eljest kräfva rättelse, utan ock serskildt derå fästa Fullmägliges uppmärksamhet, samt att dessutom till laga åtal befordra hvad som ansåges böra dertill föranleda, torde innefatta all den garantie emot föreskrifters åsidosättande eller öfverträdande, som Revisioner, enligt den ide, som derföre ligger till grund, kunna medföra.
Sådant oaktadt, har Stockholms Stads Cassa likväl fått tid efter annan vidkännas aflöning till Stadens Krono-Uppbörds-Verk, ehuru de derföre antagne personer icke, såsom i andra Städer, äro tillsatte för Uppbörden af Stadens enskildta medel, samt att derjemte, under Magistratens tillsyn och Uppbördsmanna ansvar, biträda Stadens Krono Uppbörd; då deremot för Uppbörden af de Stockholms Stad anslagna medel, finnas flera särskildta Stadens Verk med all dertill hörande Betjening, som lönas dels af Borgerskapets särskilta Cassa, dels ock af Stadens enskilta intrader; och hvarföre Eders Kg!. Maj:t i Nåder later finna högst billigt, att de, endast io 6 S Den 11 Juli. endast och allenast för handhafvandet af KronoUppbörds-ärenderna i Hufvudstaden tillförordnade nödiga personer, såsom utgörande en särskild Stat, äfven böra af Kronan ensam lönas, heldst då, genom Eders Kongl. Maj:ts för KronoUppbörds -'Vferket i Stockholms Stad den 16 Nov, sistl. år utfärdade Nådiga Reglemente, de icke lika med andra Städers Uppbörds • Betjente hero af Magistraten, utan äro ålagde både skyl» digheten och ansvar i det närmaste lika med dem af Rands-Staten, som Krono Uppbörden och dertill hörande ärenden förrätta uti ett Höfdingedöme, der alla, hvilka hafva med XronoUppbörds-ärenderna befattning, lönas af Kronan, hvarmed ock Stockholms Stad synes mig i underdånighet desto mer böra anses enahanda, som Krono Uppbörds-summan derstädes, hvilken, enligt 1813 års afgifne Räkenskaper, uppgått till närä 4.00,000 R:dr Banco, är emotsvarande ett större Höfdingedöme i Riket.
Då man måste antaga, att en jernvägsrörelse från det Den 80 Januari. 13# inre landet till hafvet ovilkorligen fordrar en lastageplats, är det klart, att Hr Dicksons vilkor betydde detsamma som ett afslag, men det torde å andra sidan ej böra förbises, att då ett enskildt bolag vill taga i anspråk Statens medverkan för anläggandet af en jernväg i en del af landet, der en annan jernväg redan finnes, så har Staten äfven rätt att fordra full säkerhet derför, att bolaget upfyller sina åtagna förbindelser. Bolaget har tecknat sig för omkring 829,000 ltdr, roen StatsUtsk. har föreslagit att summan skall npgå till 1 mill., så att full säkerhet finnes för arbetets utförande. Och om detta arbete är så fördelaktigt, så är det äfven gifvet, att det ej kan vara någon förlust för aktietecknarne att anteckna sig för en större summa än den, som verkligen kommer att utgå. Kommer deremot denna större summa att utgå, så är det ju påtagligt att det varit nödvändigt att bestämma teckningssuroman till detta högre belopp, så att Staten ej nödgades att ytterligare understödja arbetet. Otn den summa, som från Statens sida erfordrades lör en järnvägsanläggning emellan Borås och vestra stambanan, ej vore större än den summa, som nu föreslagits för jernvägen emellan Söderhamn och Bergvik, så kunde det, i min tanke, ej blifva någon tvist derom, att den förra anläggningen borde framför den sednare understödjas, men då så ej är fallet, har Utsk. sett sig nödsakad att afstyrka det förstnämnde företagets understödjande vid denna Riksdag, och ansett, att då det sistnämnda företaget kunde under denna statsregleringsperiod utföras medelst ett låne-understöd af 500,000 ltdr, borde detsamma beviljas. Men ehuru Staten således är i stånd att lemna detta understöd, är likväl penningeställningen i denna stund sådan, att det verkligen är tvist derom, huruvida Statens tillgångar skola komma att förslå till de beviljade lånens utbetalande.
Dahl från Gefleborgs län bilrädt, memorial, hvari, efter framställning af de förmenta olägenheter, som de städerne förunnade förmåner skola för landthögden hafva medfört, föreslagits förhöjning i den från städerne utgående bevillning. Då sistnämnde memorial, hvilket, jemte en annan motion, jemväl blifvit Bevillningsutskottet meddeladt, icke till dess hufvudsyfte utgör föremål för allmänna Besvärsoch Ekouomi-utskottels behandling, finnér Utskottet sig icke tillhör a att yttrande deröfver afgifva.
Ett Dictarnen af Grefve Rosen, Axel, innehallande anmärkningar vid Herr af Uhrs den ao Mars upplästa Dictarnen. Ett Dictarnen af Grefve Mörner, Adolph Göran, innefattande anmärkningar rörande Allmänna Penningeställningens förbättrande och Magazins-inrättningen. Ett Dictarnen af Herr Ankarloo, Olof, angående Taxeringsmännen vid markegångssättningar. Tvenne fran det Vällofl. Borgare - Ståndet compiunicerade Memorial , af Herr Handelsmannen Stabeck samt Herr Handelsmannen Lindström, angående ett nytt Jude-Reglemente. Ut Supra. Ex Protocollo A. G, Silfverstolpe. Dito Dito. S. D. T_Jppa anmälan af Hans Excellence Herr Grefven och Landt-Marskalken, att, då redan någon tid af Riksdagen vore förliden, och endel af de vid Ståndens och Utskottens Cantzlier antagne tjenstemän vore i den belägenhet, att icke kunna am - ri 6 Den 4 April. umbära den aflöning, sorn dem skulle komma att beviljas, syntes honom tidpukten vara inne att efter vanligheten hos Riks-Ståriden föreslå grunderna oell beloppet af samteliga Riksdagstjensteinännens aflöning; beslöt Ridderskapet och Adeln for sin del, att Promemorior i detta ämne skuile få itf Herrar Talmän, för Ståndens Cantz!ier samt Vaktbetjening, och af Utskottens -Ordförande, för Utskotten, inlemnas till Stats-Utskottet, i afsigt att detsamma måtte med sitt yttrande och hemställan häröfver till Riksens Ständers Plena inkomma. Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silfverstolpe. Dito Dito; S. D. Remitterades till Stats-Utskottet. Ett Dictamen af Grefve Uilljencrantz, Johan Wilhelm , innehållande tillägg till Herr Hagströmer D ictamen, angående Uäns-Dazaretternas utvidgande och förbättring. Till Tag-Utskottet. Ett Memorial af Friherre Cederström, Anders, angående 1:0 Penningböters förvandling till kroppsstraff; 2:0
Men då Gaetano ånyo satt hos donna Elisa, kände han en sådan lycka, att det var honom omöjligt att än en gång fly från henne. Han var så fången, som om han gått in i Mongibello, och bergväggen slutit sig efter honom. Fra Gaetano. En månad hade Gaetano lefvat hos donna Elisa och varit så lycklig, som ett barn kan vara. Ensamt att resa med donna Elisa hade varit som att åka efter gaseller och paradisfåglar, men att bo hos henne var att bäras på guldbår, öfverskuggad af solskärmar. Så kom den ryktbare franciskanern, pater Gondo, till Diamante, och donna Elisa och Gaetano gingo upp på torget och hörde honom. Ty pater Gondo predikade aldrig i kyrkan, utan han samlade alltid människorna omkring sig vid torgbrunnen eller stadsporten. Hela torget var vimlande fullt af människor, men Gaetano, som satt på räcket till rådhustrappan, såg tydligt pater Gondo, som stod uppe på brunnskaret. Han tänkte mest på om det kunde vara sant, att munken bar tagelskjorta under kåpan och att repet, som han hade om lifvet, var fullt af knutar och järntaggar för att kunna tjäna honom som gissel. Hvad pater Gondo talade, kunde ej Gaetano förstå, men det gick den ena rysningen efter den andra genom honom, vid tanken på att han nu såg ett helgon. Då patern hade talat vid pass en timme, tecknade han med handen, att han ville hvila ett ögonblick. Och han steg ned från brunnskaret, satte sig och stödde ansiktet mot händerna. Medan munken satt så, hörde Gaetano ett doft brusande. Han hade ej hört sådant förr. Han såg sig omkring för att få veta hvad det var. Och det var hela folket, som talade. »Välsignad, välsignad, välsignad!» sade alla på en gång. De flesta endast hviskade och mumlade, ingen ropade högt, därtill var andakten för stor. Och alla hade på en gång funnit samma ord: »Välsignad, välsignad!» ljöd det öfver hela torget. »Välsignelse öfver dina läppar, välsignelse öfver din tunga, välsignelse öfver ditt hjärta!»
Borgare-Ståndet föranledda yttranden, hvaruti ifrågavarande under discussionen af motionären ytterligare motiverade förslag dels blifvit understödt, i afseende på alla bevillningsmedlens ingående till Riksgälds-Contoret, af Herrar Brinck, Morsing, Moberg och Petré, m. fl., samt af Herr Halling, i fråga om förenklingen af Stats-Verkets räkenskaper, dels ock, så vidt förslaget afsåg de egentligen så kallade Stats-medlens inlevererande tili nämnde Conior samt controllerandet derstädes af Finance-Departementels anordningar, bestridt af Herrar Lagergren och Wijk, såsom både overkställbar och oförenligt med allmänt antagna och i alla constitutionella samhällen tillämpade grundsatser för styreisernes verksamhet och ansvarighet. 4:o Af Herr A. M. Brinck, som, med åberopadt stöd af 5^, 58, 5g, 60, 61 och 62 §§ i Regeringsformen, framställt det förslag, alt alla ”statsanslag” och all bevillning, som utgå i eller förvandlas till contanta penningar, måtte varda för Riksgälds-Contorets läkning i Banken inlevererade, för att af nyssnämnde Contor Kongl. Stats-Contoret, i nion af behof, tillhandahållas till det belopp, Rikets Ständer sig åtagit och vid Stats-regleringen för hvarje hufvud-titel bestämt; äfvensom att härefter uppkommande öfverskott mätte ofönyckta förblifva under Riksgälds-Contorets Styrelses förvaltning och vård, på det att deraf måtte kunna bildas en räntebärande statsfond, sona, i farans och behofvets stund, samt, enligt de härför af Rikets Ständer fastställda grunder, vore att tillgå för förefallande oundvikliga utgifter; förmodande motionären att, ehuru detta förslag, hvars fördelar för landets skattdragande invånare vore obestridliga, komme att medföra en tillökning i Embetsoch Tjenstemanna-personalen inom Riks - Siats-Utskottets Utlåtande, N\o 355. 5 gälds-Contoret, ersättning för den sålunda erforderliga utgift dock skulle kunna beredas genom den, i följd häraf, omöjliga minskning i Kongl. StatsContorets betjening. 5:o Af Riksdagsfullmägtigen från Södermanlands Län, Nils Persson, hvars i detta ämne väckta och af Riksdagsfuilmäglige Hans Jansson, F. von Zweigbergk samt J.
För öfrigt få Revisorerne anmäla, att de af föregående Revisorer omnämnda, al Kongl. Stats-kontoret, den 30 Juni 1843, till Kongl. Majit afgifna, underdåniga förslag till nya reglementen för Myntoch Kontroll-verken samt till förnyad kontrollstadga äro beroende på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning. Kongl. Kontrollverket. Dess räkenskaper, som för båda revisionsåren granskats i Kongl. Kammar-rätten, för det förra året utan och för det sednare med anmärkningar, utvisa: Debet. år f §50. år t§5« • Balans frän föregående året: Uppbörd: Balans från föregående året: Balans till påföljande året: Någon anmärkning vid räkenskaperna har hos Revisorerne ej förekommit; och åberopas här hvad i nästföregående relation om Kongl. Myntverket förmäles, angående det af Kongl. Stats-kontoret afgifna underdåniga förslag till ny kontrollstadga och förnyadt reglemente för Kontrollverket m. m. Avesta Krono-inspektion. Räkenskaperna äro granskade i Kongl. Kammar-rätten för båda åren utan anmärkning. Ställningen inhemtas af följande tabell: Koppar. Debet. Värde. år 1850. år 1851. ga[ans frän föregående året. år 1850. år 1851. SH>. LTt. %. Credit. Till Stockholms metallvåg 58,630: 56,940: Vid dessa räkenskaper har någon erinran från Revisorernes sida icke förekommit. Kongl. Skogås-institutet. Dess räkenskaper, som för båda revisionsåren äro uti Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning granskade, utvisa följande förhållande; Slebet. Balans från förr (jaen de året: Tillgångar *• Uppbörd: Anslag af skogsplanteringsmedlen För trädplantor oell gräs Tillkomna inventarier Aflöning. Credit. Utgifter: Hushyra.. Plantering, rödjning och stängsel . För revision af skogskartor Reparationer och inventarier .. Ved, ljus, expenser och diverse Balans till påföljande året: Kontant behållning Styrelsen öfver Eke-plant ering ar ne. Räkenskaperna hafva i Kongl.