Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bland Hor till Constitutions-Utskottcts Utlåtande, N:o 36. 9 Bland Äldre Kamarens Ledamöter skola finnas Sex högre Lag färne, hvartill räknas de, som äro eller varit JustitiaeRåd eller Ordförande eller Ordinarie Ledamöter i Rikets HofRätter eller Justitias-Revisionen; Sex högre Militärer, hvartill räknas de, som vid Armeen eller Flottan innehafva eller innehaft ordinarie tjenst af Öfverste-Lieutnants, CommendeurCapitains, eller högre grad; Sex högre Civile, hvartill räknas de, som äro eller varit Presidenter eller ordinarie Ledamöter i Rikels Collegier, eller i något i dessas ställe inrättadt Verk, Öfverståthållare, Landshöfdingar eller Konungens Sändebud hos främmande magter; Femton högre Lärdoms-idkare, hvartill räknas Erke-Biskop, Biskopar, Professorer vid Universiteten, Consistorii Ledamöter, Kyrkoherdar i första classens Pastorater, så oek Ledamöter af Vetenskaps - Academien;] Aderton högre heskattadej hvartill räknas de, som under de Fem sista åren före sitt inväljande i Äldre Kamaren skattat för egande fastighet eller Fidei-Commiss på landet af minst Femtio tu - Bih. till R. St. Ej må någon skildt stadgadt, befattar sista hufvudstadens tiden före någon vistelse; Riksdagsman njute sig upphåller. Äldsta hindras; 17 och 3o §§. ser - sende Riksdalers*) värde eller ock för behållen årlig inkomst af minst Tio Tusende Riksdaler, ehvad den inkomst är af rörelse allena eller af rörelseoch fastighetsafkastning uppkommen; Tjugufyra äldre Riksdagsmän, hvartill räknas de, som den befattning utöfvat vid minst tvänne föregående Riksdagar, utan afseende på, huruvida de varit Riksdagsmän eller ej vid den Riksdag, då de i Äldre Kamaren invalde blifvit. Ej må någon serskildt stadgadt, befattat siste hufvudstadens kyrkor tiden för någon, vistelseort; Riksdagsman njute, för resa och vistandet å riksdagsort, af Statsmedlen ersättning efter de grunder, som Riksförsamlingen vid föregående Riksdag bestämt.
Riddarh.-Direktionen har hedrat mig med det, i anseende till valet, stundom något brydsamma uppdraget, att reqvirera tidningar för Ridd. o. Ad:ns klubb; och om Ridd. o. Ad:ns ledamöter, då förnämsta klubbsalen någon gång besökes, behagade taga i betraktande hvad der på hordet föreligger, skall vid en flygtig blick genast befinnas, att 200 rdr, som Utsk:t anvisat kunna genom expensmedel bestridas, icke skulle förslå långt för detta ändamål, och att de således ännu mindre vore tillräckliga för ett riksarkivs behof af böcker och tidskrifter, hvadan de begärdu 550 Dea 26 April f. ari. 600 rdr ganska väl tarlvas. I)å ärendet redan blifvit af föregående talare utförligare belyst, inskränker jag mig, elter dessa få ord, till att instämma med Gr. Oxenstjerna uti lians yrkande. Hr Th arn, Wilhelm: lifter de upplysningar, som redan blifvit lemnade af Gr. Oxenstjerna, torde det vara alldeles klart, att (Jtsk:t icke inhemtat tillräckliga upplysningar i denna fråga. Det heter visserligen i Betänk:t »enligt Lftsk:t meddelade uppgifter, » men några olficiela uppgifter hafva åtminstone icke lemnats Utsk:t. Den, som för Utsk:t uppgifvit, att 200 rdr skulle vara en för riksarkivets behof tillräcklig summa, måtte alldeles icke hafva några begrepp om, hvad en enskild person måste utgifva för underhåll af sin boksamling och ännu mindre hvilka kostnader äro förenade med inköp af de böcker, som måste finnas i ett riksarkiv. Jag skulle tro, att icke det ringaste tvifvel kan uppstå, huruvida den af en motionär begärda summan är för hög, och jag instämmer derföre med de ledamöter, som yrkat, att Kidd. o. Ad. måtte bevilja ett anslag af 600 rdr till inköp af för riksarkivet erforderliga böcker. Hr Huss:
Utskottet, som förehaft detta ärende och tagit kännedom såväl af de vid Domprosten Rjörlings motion fogade uppgifter å Westerås domkyrkas årliga inkomster och utgifter samt berättelse och kostnadsförslag rörande fullbordade och återstående af den ifrågavarande reparationen, som äfven af de, i anledning af derom vid innevarande riksdag gjorde framställningar, inom Ronde-Ståndet afgifne yttranden rörande stats-anslag till domkyrkors underhåll, får förklara, alt då den åsigt, som, bland annat, legat till grund för Stals-Utskoltets vid föregående riksdagar meddelade och af Rikets Ständer godkände tillstyrkanden om understöd af allmänna medel, för såväl Westerås, som andra Sveriges i äldre tider uppförde, storartade och genom konstminnen dyrbara domkyrkor, att nemligen de dryga kostnader, som med dessa kyrkors Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 103. 3 underhåll äro förenade, icke skäligen kunna utan undantag åläggas de församlingar, åt hvilka sagde kyrkor blifvit till begagnande upplåtne, äfven hos nuvarande Statsutskott gjort sig gällande, och då det icke lärer med anspråk på allmänt erkännande kunna förnekas, att nämnde kyrkors bevarande och upprätthållande utgör en för hela nationen vigtig angelägenhet, har Utskottet ej kunnat instämma i den inom ofvannämnda Riks-Stånd yttrade mening, att omsorgen örn samma kyrkors underhåll borde helt och hållet åt vederbörande församlingar öfverlemnas, eller ock kyrkorna få förfalla. Enär således nödvändigheten fordrar, att medel till verkställande af sådane för meranämnde kyrkors bestånd erforderlige arbeten, hvilka församlingarne icke äro villige eller kunna anses skyldige att bekosta, på annat sätt beredas, och då i nu förevarande fall upplyst är, att domkyrkokassans tillgångar icke förslå till fullföljande af den reparation, hvarom är fråga, torde Rikets Ständer finna att Staten icke bör undandraga sig att för ändamålet bidraga, i den mån, som af förhanden varande förhållanden påkallas.
Augusti under N:o 156 afgifne, samt den 27 i berörde månad eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, öfver väckt motion, om stiftande af en Lag, i afseende på förbrytelser, begångne af åhörare inom Riks-Ståndens Plena, och Plena Plenorum. Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Banco-Utskottets ej mindre den i3 dennes under N:o io3 afgifne, samt följande dagen på bordet lagde, Memorial, angående föreskrifter uti Banco-Reglementet, i sammanhang med RikRidd. 0. Ad. Prot. XI. Band. 2 Afd. 3 34 Den 17 December. sens Ständers beslut, om Allmänna MagazinsInrättningens upplösning; än ock denne dag under N:o io4 aflåtne Memorial, angående ett tillägg för närmare förtydligande af den, till intagande i Banco-Reglementet, föresi agne irsta punct, rörande Allmänna Magazins-Inrättningen; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att Banco-Utskottets berörde 2:ne Memorial Bifalla. Ut Supra. S. D. Upplästes till justering ExpeditionsUtskottets under N:o 412 afgifne förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majrt., angående öfverseende och förbättringar i Rikets Politie-Författningar m. m.; och hlef berörde förslag, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till Expeditions-Utskottet återremitteradt. Ut Supra. Upplästes till justering och godkändes följande Expeditions-Utskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige skrifvelser till Kongl. Maj:t: N:o 420. Angående en årligen intill nästa Riksdag utgående afgift till Veneriska smittans hämmande. N:o 42I> Angående ändring och tillägg uti Kongl. Förordningen den 26 Februarii 1817 angående Socken-stämmor och Kyrka-Råd.
Hur ofta den tömmes kan vår kulla, Britta, där ute på expeditionen nog bäst upplysa om. Minst en gång om dagen får hon väl vandra med den i famnen utför trapporna. Och nog får den vara med om mångt och mycket, den hederliga gamla papperskorgen, det är då sant, och en bra mage har den, om den utan indigestioner smälter allt som vandrar i dess djup. Ni kan inte drömma er, hvilka hårresande saker man får mottaga tidt i emellan på en tidningsredaktion sådan som vår; synd att vi inte från början anlade ett litet florilegium af de utsöktaste praktblomstren — det skulle ha blifvit en dyrbar samling! Vi skulle gärna vilja skrifva en humoresk någon gång om » Iduns papperskorg », bara vi nu finge tid! Men kanske någon annan skrifver den. Vi hade verkligen lust att utfästa ett pris för saken. remsor, en ordonnans med teaterbiljetter till premieren på » Dramaten » samma kväll, ett bud från cn tandläkare med prof på ett nytt slags gurgelvatten, » det enda oskadliga för tändernas vård », och sju telefonpåringningar från » Riks», » Allmänna » och » Bell » till ömsevis redaktören och redaktionssekreteraren — - och det skulle ha varit oss kärt att fortsätta det minst ännu lika • länge, om icke vaktmästargossen nu för andra gången anmält, att där ute i mottagningsrummet väntade en pappersleverantör, en tysk maskinagent och en elektrisk montör påredaktören-direktören, medan en skald, som skulle ha sitt arvode, en fröken med en högst viktig insändare från » Fruntimmersföreningen » och ett bud med manuskript från fru Lovisa Fetterkvist belägrade redaktionssekreterarens dörr. Under sådana omständigheter måste vi tyvärr afbryta och för tillfället lämna vår gäst att fortsätta sina Idunsstudier under vederbörandes tjänstvilliga ledning på andra » departement ». Från första stund Idun grundades, insåg dess utgifvare, att en dylik kvinnotidning — Gustaf Lindquist. (Mari Mihi).
Huruledes åter en sådan slapphet och svaghet i lynnet hos folket bör söka alt botås, det är efter min tanke sjelfva problemet i fråga om nvkterhetens befrämjande, men ligger utom gränsen för närvar, öfverläggning. Jag bar blott velat antyda detsamma. Jag förenar mig med dem, sorn yrka återrémiss, och hoppas, att Utskrn komma att antaga frihetsprincipcn till grund för sitt nya beslut. Förmår den ej att göra sig gällande, så måste man naturligtvis in på den gamla vägen af restrictioner m. m.; och liksom split och tvedrägt kominor att hvila öfver dess uppkomst, så blir lagbrott och elände de säkra följderna deraf. Frih. Cederström, Anders: Vid föredragning af K. M:s nåd. skrifvelse, som föranledde detta betänk, bade jag tillfälle att uttala mina åsigter i ämnet, hvilka hufvudsakligen äro desamma som Frih. Hamiltons, hvarföre jag fullkomligen instämmer uti hvad HrFrihm yttrat, så väl muntligen, som tili den vid betänk, fogade reservationen. Jag får blott tillägga några ord i anledn. af de anmärkmr, som tiar i dag blifvit gjorda. Om jag ej missförstått Hr Sandelhjelm, sade lian, alt binäringar äro för allmogen nyttiga och nödvändiga, och alt brännvinsbränningen Vöre alt anse såsom en binäring, utom hvilken innebyggarne i åtskilliga trakter, enligt talarens förmenande, icke skulle kunna subsistera. För min del anser jag åtminstone denna binäring mera Skadlig än gagnande; och min öfvertygelse är, att så länge brännvinsbränningen kommer att fortfarande tillböra landtbruket, skall landtboo finna sin fördel uti sädesodlingen, men 1 samma man landtbon mera vinlägger sig om sädesodlingen, blir ängsodlingen eftersatt, ehuru man i sednare tider så väl i Sverige som andra länder kommit under fund med, ätt ilugsodlingen, Verkställd antingen genom circulation ellef den vanliga temolhei-igenliiggningen är vida fördelaktigare än sudesproduetionen.
Fullmägtig för Albo, K i nine-, -aids och Norrvidinge Härader af Kronobergs Län. L. S. Carl Scensson. genom JV. Håkansson. Fullmägtig för Tveta, Wista oell illo Härader af Jönköpings Län, L. S. i55 Anders Paulsson, enligt Fullmngt, Fullmägtig för Westra Härad af Jönköpings Län, L. S. Johannes Larsson'. Fullmägtig lör Norra och Södra Wedbo Härader af Jönköpings Län, L. S. A. Sandstén. Fullmägtig för Ostra Härad af Jönköpings Län. L. S. Johannes Svensson Fullmägtig för Ösbo Härad af Jönköpings Län, L. S. Anders Larsson. Fullmägtig för Wessbo Härad af Jönköpings Län. L. S, Anders Andersson'. Fullmägtig för Wassby Fögderi, Torstuna, Simtuna och YtterTjurbo Härader af Westerås Län, L, S. Lars Jansson. Fullmägtig för Sahlberga Fögderi, Wåla och Ofver-Tjurbo Härader af Westerås. Län. L. S. Eric Larsson. Fullmägtig för Åkerbo Härad af Westerås Län. L, S. Lars Pehrsson. Fullmägtig för Norbergs och Skinnskattebergs Bergslager samt Wagnsbro Härad af Westerås Län. L. S. And. Jansson. Fullmägtig för Norrbo Härad af Westerås Län. L. S. Eric Andersson. Fullmägtig för Tuhundra och Siendo Härader af Westerås Län. L. S. Olof Olofsson. Fullmägtig för Snä/rmgs Härad af Westerås Län, L, 8. i54 Jons Isaksson. Fullmägtig för Lysings och Dahls Härader af Östergöthlands Län. L. S. Anders Joachimsson. genom Joh. Olson Longberg. Fullmägtig för Aska och Göstrings Härader af Östergöthlands Län, L. S, Lars Lidman. genom P. Persson. enl. Fullmagt, Fullmägtig för Östkinds, Björkekinds och Lösings Härader af Östergöthlands Län. L. S. Anders Nilsson* genom Olof Månsson'. enl.
S. D. Vid förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets den 10 sistlidne Februarii aflåtne, och den 5 dennes e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af väckt motion om upphäfvande af Ridderskapets och Adelns beslut, angående anslående å Adeliga CadettSchoIaeFonden af 2:ne Stipendier åt de Adelsmän, hvilka egna sig åt Näringarne; blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln afslagit. Ut Supra. Justerades 3:ne ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Ple - 4 Den 26 Mars f. ru. nnm den a3 dennes e. m. i öfrigt fattade heslut. Herr Crusenstolpe, Magnus, Jacobf anförde skriftligen: 56 §. Riksdagsordningen, lämpad till den oblida behandling, som i sista Plenum vederfors min då väckta motion, berättigar och föranlåter mig, att i dag väcka en ny, den nemligen: att, förmedelst en ändring af eller ett tillägg uti Kongl. Maj:ts Nådiga Ordning för Dess och Rikets Canzli, HofCancelleren må tillåtas, att, då handlingar, skrifna eller tryckta, ur Riket till utländsk ort transporteras för hvilkens räkning som helst, sjelf eller genom Ombud, i händelse af befogenhet, undersöka , om bland dem något finnes, som RiksArchivet eller Statens Bibliotheker tillhör eller tillböra bort, och, i sådant fall, draga försorg alt detsamma dit återförskaffas, emot eller utan betalning, allt efter sig företeende omständigheter. Lades på bordet. Grefve Strömfelt, Hans Fredrik, uppläste följande:
Valley och Westman sig förenat för Sta* derne Gefle ock Söderhamn. S. D. Till Stats - Utskottet, remitterades Herrar Aspehus och Crotiii Memorial, om Stats-anslag, i ock för Deras Kongl. Högheierg Hertigarnes af Skåne och Upland uppfostran. S. D. Remitterades till Banco • ZJtshottet : 1:0 Herr Falkmans Memorial, angående bet gärdt Banco-lån till Staden Malmö, till reparation af St, Petri Kyrka derstädes; 2:0 Herr Crom Memorial, angående Vermlands invånares begärda lån-rätt uti Bankens Låne-Contor i Götheborg; 3:o Densammes Memorial, angående förslag, att Städernes Allmänna Brandstods - Bolag må vinna Lrne-rätt i Banken; uti hvilken Motion Herrar Langenberg,Ålund, Bergelin, Mattsson och Gezelius sig föreaat; 1’rot, Uldr. d. i"2 Dec, igig. 2-27 4:o Herr Lambergs Memorial, angående tillåtelse för blifvande Discontsoch Låne-Contors Directioner, att emot vissa vilkor lemna lån å varor. 5:0 Herrar Santessons, Lambergs och Leffler* Memorial, angående vilkoren vid återbetalningen af ett lån, sora Götheborgs Stad i Banken erhållit. 6:0 Herr Santesson* Memorial, angående värdet af vågbara effecter, vid beläning i Banken och Banco -Djsconten. Herrar Santesson*, Lamberg* och Lefflerr Memorial derom, att den lättnad för indragning af beloppet för Svenska exporter, hvilken ämnas handeln genom invexling af Silfver till viss cours, i händelse Rikets Ständer uppdraga till Fullnägtige i Banken att densamma fortsaL' ta, må i Götheborg begagnas vid Banco - Discontens dervarande Låne -,Contor. S. D. Till Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten remitterades Herr Hiessleiters Memorial, angående upphörande af nu varande i ut länningar om Utländska va - SfS Trot.
B, Lika litet som full mensklig utveckling ar möjlig utan att mannen lär något af hustrun och dermed fyller ett tomrum i sin halfhet som menniska, lika litet kan hustrun undvara detsamma ' från honom; &gt;och de två egenskaper, de främst hafva att tillegna sig af hvarandra äro kyskhet och mod,. Det etiska äktenskapsidealet ställer således samma trohetskraf på mannen som på hustrun och fordrar af henne mod att vara sig sjelf, i stallet att förlora sig i mannen eller på omvägar göra sin vilja gällande gent emot hans. Men då ett sådant äktenskap icke skulle kunna byggas i strid mot rådande sedeopinion och lag, blir dess verkan också retroaktiv. Så förutsätter det den unge mannens likställighet med qvinnan i sedligt afseende och qvinnans likställighet med inannen inför lagen samt i fr %ga om förståndsutveckling, ratt till zrbete, o. s. v. Bygdt p % sådan grund blir aktenskapsförbundet nog starkt och innerligt att utan fara kunna bara ansvaret för det konimande slagtets uppfostran till sedligt starka menniskor, mäktiga att älska och tro. Likaså kan det utan fara bära sådana förändringar i arbetets form och fainiljelifvets omsorger, som den nya tiden medför. Det etiska aktenskapsidealet skiljer sig allts % från den kyrkligt ortodoxa och den verldsligt konventionela uppfattningen, så ock från den isigt, som i äktenskapet ser blott naturförhållandena, eller förbiser makans uppgift p r moderns och husmoderns. Sökande friheten i sanningen, vill det i sig upptaga det kristliga sedebegreppet, den kristliga personlighetsidéen och den kristliga kärlekens art. Helt visst skall det också under den kristna lifsåskådningens hägn vinna sin högsta fullkomning. Se L. H. Abergs förklaring af äktenskapets väsen. t; Mot detta aktenskapsideai har nu, som vi namnt, en reaktion intradt, hvars hufvudriktningar vi har ville antyda. För att ej blifva alltför vidlyftiga skola vi likväl begränsa oss till tie skrifter i iimnet, soni har i norden förekomniit under de tvi i tre sista ilren.
ConstltutionsUtskottets Memorial N:o 7») rörande de i Särskildta Utskottets förslag till ny reglering af Styrelse Verken förekommande grundlagsfrågor; fana PresteStundet, att det förra af dessa, bör hvila till afgörande vid nästa Piksdag; hvaremot det sednare till Constitutionslltskottet återremitterades, m ed åtskilliga dervid gjorde anmärkningar, hvilka Standet förklarade utgöra dess gemensamma tankar. 2 Från Wälloflige BorgareStåndet, S. D. De i StatsBancooch ÉkonomiUtskottena nu å nyo föredragna jémnkningsförslag, N:o 6ö6, uppgifna stridiga frågor, i BiksStåndens beslut, rö» rande A'lm.’Magazinsinrätttiingefi, öfverlemöades till prutning i Förstärkt Utskott, på sätt förslaget inne-* håller, med godkännande äf de Upprättade Voteringspropositionerne; och gillades för öfrigt hvad Utskottet tillstyrkt, att iakttagas vid Expeditionens uppsättande till Kongl. Maja, i afseende pi de mindre? tillägg fröt. Vtdr, ti. så Nott, igsg. sos tillägg och forändringar, som BiksStåndens beslut innefatta. SD. Vid förnyad föredragning af Bevillnings Utslcottets Utlåtande N:o 58, öfver de vid forsla, get N:o 48) till en förnyad Bevillningsföroi dning gjorde anmärkningar, gillade BorgareStåndet det först afgifna förslaget, med de ändringar celi til] lägg det sednare Utlåtandet innehåller, utom hvad angår 4 Art. 5 §. om skydd för Taxeringsman; hvilken §. Ståndet ansåg böra sålunda förändras ”att den sorn ofredar Taxeringsman i och för denna deras befattning, straffas enligt särskild Tåg” Och ville Ståndet i anledning af LagUtskottets derom afgifne Betänkande särskildt bestämma den ifrågavarande Tagen. SD. Lag-Utskottets Betänkanden N:o 235, öfver 5 §■ i 4 Art. af den vid nuvarande Biksdag Bihang till B. St.
Min öfvertygelse är således, att de varfvade Soldater, som genom arbete förtjena sin föda, böra njuta samma rättighet, som andre välfräjdade personer inom Riket; och om någon bryter emot samhälls-ordningen, af hvad namn det vara må, han derföre straffas, efter hvad KrigsArtiklar och Allmänna Lagen utstaka. Herr Lefrén, Johan Pehr: Sedan Ridderskapet och Adeln beslutat återremiss af Betänkanderne rörande Höganäs Stenkolsverk, samt remitterat Herr af Urhs motion, rörande ett nytt Bolags inrättande till Verkets drifvande framdeles, anhåller jag att få beledsaga nämnde Handlingar med några anmärkningar. i) Jag delar med Herr af Uhr den öfvertyg geise, att ett nytt Bolags inrättande, är det enda verksamma medel, att för framtiden upprätthålla detta för Landet i många hänseenden angelägna verk, och anser med honom, att Staten bör afskrifva hela sin fordran hos gamla Bolaget, i det ögonblick det nya är formeradt och deponerat säkerhet för de 200,000 Riksdaler, »örn Deli 5 Augusti e, m, 87 ansetts behöflige till Verkets framtida drifvande, 52) Men som hos många betänklighet vid denna afskrifnings medgifvande kunde uppstå, och det ändamål Herr af Uhr åsyftat sålunda förfelas; torde den medelväg kunna vidtagas, att nya Bolaget åläggas betala ränta för den afskrifna skulden, på så lindriga vilkor, att actieteckning ej derigenom hindras. Man kunde till exempel bestämma, att ingen ränta skulle betalas förr, än utdelpingen per actie upphunnit 9 procent; att en half procents ränta skulle betalas till Staten, då Actie-utdelningen stigit till 10 procent; en procent, då den stigit till 12 procent, o. s. v.; hvarigenom Staten, då Actieutdelningen upphunnit ig procent, erhåller 5, och Actie-ägarne under tiden äggas, att drifva Verket med kraft, emedan de dela hälften i den successiva förkofran Verket vinner. 5)
På tal om denna vår flitiga kvinnliga forskare kan Idun fägna sina läsarinnor med den underrättelsen, att d:r Fries för vår räkning under den närmaste framtiden godhetsfullt åtagit sig utar betandet af en uppsats om » Gustaf-Vasaminnets kvinnogestalter », afsedd att, åtföljd af lämpliga porträtt, inflyta i vår tidning till det i början af maj stundande 400-årsminnet af Gustaf Vasas födelse — en värdig och helt visst med stor tillfredsställelse mottagen pendent till den intressanta studie öfver » Gustaf-Adolfs-minnets kvinnogestalter », som d:r Fries för vår räkning nedskref till Gustaf-Adolfs festen i december 1894. Till (jraffrid vigdes här om dagen i stora grafkapellet å Nya kyrkogården stoftet efter framlidna fru Hanna Vinge. Bland de talrika närvarande märktes naturligtvis många framstående medlemmar af konstnärs världen. Sedan den med kransar rikt prydda kistan placerats på katafalken, framträdde kyrkoherde J. Brodén från Medåker, Vesterås stift, och förrättade jordfästningsakten. Till texten i Eomarebrefvets kap. 8, vers 37, knöt griftetalaren en enkel, men anslående dödsbetraktelse. Sedan de öfliga begrafningsceremonierna försiggått, bars kistan åter ut och nedsattes i familjegrafven. Bland kransarne märktes sådana fiån sällskapet Nya Idun med följande inskription: Din var idéens eld I Den steg som flamma I glädjens stunder, i din allvars id. Den brann som glöd ännu, när döden sakta Kom att din rika ande skänka frid. Det lif, som själfullt lefves, är en smärta 1 Sof nu i ro från smärtans långa tid. samt från Handarbetets vänner, » med minnesgod tacksamhet till Hanna Vinge, en af föreningens stiftarinnor och dess första konstnärliga ledarinna. » Skolbarns fotbeklädnad blifver ämne för den diskussion, som anordnas å Fredrika-Bremerförbnndets dräktreformförenings årsmöte, hvilket äger rum måndagen den 23 mars kl. 7 e. m. i läkaresällskapets lokal. Vid samma tillfälle kommer ett föredrag att hållas af fröken K. Dahl från Kristiania, hvilken under en längre tid studerat dräktreformen i Amerika. Teater och musik. Kungl.