Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sådan var, mine Herrar ! den beskrrning på allmänna tillståndet i Skåne, soni gais oss af den Embetsman, hvilken var närmast i tillfälle att känna det; och likväl vill man nu, att, sedan tillståndet sjunkit djupare i 1 cr!ägtnhet , vi skola på en gång , både till stor del förminska RörelseCapitalet, och äfven borttaga de Lane anstalter, hvarest något biträde för Gäidenärerne kunde sökas; men likafullt fordra, det alla Gäldenärer skola innom fem år deras Skulder till Disconterne till fullo inbetala. Följderne, som dessa Förslags antagande skulle medföra, äro ingalunda svåra att förut-: se. A-lla KronoUtlagor beräknade, då Nation nen åtog sig dem efter då varande Penningen tillgångar, skulle, liksom alla enskilta Skulder, indirect fördubblas. Procenteriet skulle sti» ga till en höjd, mägtig att förqväfva Indu. ftrien. Jorden skulle, genom Kronoutskylder-; Den 17 Martil, /. »«.’ *9 nes tyngd och FörlagsRäntans dyrhet, falla till vanvärde, att hågfällas ingen annan än Fordringsägaren, som tog den för så litet han ville, sedan ExecutionsLagarne af sjelfva nöden förvandlades till PlundringsLagar. Näringärne skulle aftyna, Productionen förminskas allt mer och mer; samt, i slutföljd, Populationen aftaga. Snart skulle också FordringsäJ garre sjelive dela Allmänhetens öde, då Rän* tor på inteckn^de Capital i-cke mera ingingo; och ingen annan Inteckning blef god, än cLn första. Och det är dessa Förslag, som Utskottet kallar: "att afhjelpa Panninge-förlägenheten och afböja Allmänhetens olyckorMå mig likväl tillåtas att fråga : Hvilken större förlägenhet, hvilka stöire allmänna olyckor kunna vara att befara , än just de , som ligga ovilkorligen innom Betänkandets egna Resultater ?
första I enligt våningen hvad af ofvannämnda den berömde Wetterstrand yttrat till hypnotisören oss kanske 1 hufvudstaden » och därför sökt läkares af denne utländska ländska slå patienter, familjer, sig ned i cietetslif » rar inberäknadt E n rikligt ett språk, synnerligt rättframma nan, salong, som som vacker och gemensamt matsal, varierande annan innehåller mellan person, minstone samma te, kaffe; på hos D e n 18). en för att utomhus. flickor Redan enkelt söka stanna long, ser gällande v i d inträdet erbjuensamma i är gemensam en allvarlig Väggarna damer den rymliga och s o m äfven m a n, att här. beroende systrarna — hvilka flickor detta — sina och alla frukost m e d för rätt; D e n, pensionat. finnas 65 — 70 tiderna bestå på förmiddagen, öl rätter, vanlig se p å liksom Teater och musik. nöjda. g o d, och Prisen rum, beroende klockan p å aftonen. af Målnio, smörgås middag tre o m söndagen, Djurgårdsteatern. I måndags afton afslutade hr och fru Castegren sitt gästspel å denna scen med en beneficeföreställning, vid hvilken de hade att glädja sig åt en till sista plats fullsatt salong, som med blommor, applåder och inropningar till det älskvärda konstnärsparet sade ett au revoirl I tisdags återupptogs det från förra sommaren bekanta roliga lustspelet » Gendarmen », där hufvudrollerna fortfarande innehafvas af fru Eliason, fröken Magnusson, hrr Ranft, de Wahl och Eliason. Till efterpjes gifves fortfarande under stort bifall sommarrevyn » Spökerierna på slottet ». äro sängliune och k r. f ö r deladt. af frukost tesupé är m e n utan och två vid maten kr. för ensamt samt — s o m smärre, äro glada möblerade; 75 — 100 mera bästa kolonien. » inackorderingshem » sig ät Rummen, pris, o c h varm värdinnorna, pensionärers meddelar bo åtEn indisk prinsessa — sannolikt den första söm någonsin besökt Sverige — gästar för närvarande Stockholm i sällskap med sin make, indiske fursten Ihakoren Saheb från Gondal (en tributärstad till Bombay).
Auction på en eller annan grund varder af dem inställd, med näst derefter afgående post till Banken insända Utdrag af det vid tillfället å LandsCancelliet deröfver förda Protocoll; å hvilket Edert sålunda fattade beslut J begärt Min nådiga stadfästelse. Efter Högste Domstolens och StatsRådets börande, har Jag funnit godt samtycka till Eder berörde begäran, i följd hvaraf Allmän Kungörelse om den sålunda stadgade förändringen kommer att utfärdas. Efter Högste Domstolens och StatsRådets börande, har Jag sluteligen funnit godt lemnå bifall till Edert, uti skrifvelse af deit | 112 Ben 7 Ja nu irrn f. re. 19 sistlidne Oclober, i underdånighet framställde Förslag, att Lagens föreskrifter om fordringars bevakande i concurs och elter årsstämning icke må lämpas lill sådane frän Banken emot pant utgifne af särskilt beskaffenhet varande Lån, för hvilka gäldenär icke afl em nar någon förbindelse, utan deremot sjelf af Banken erhåller ett Bevis eller så kallad Pantsedel; kommande Allmän Kungörelse härom att i vanlig ordning utfärdas. Jag förblifver Eder, Gode Herrar och Svenske Män, med all Kongl. Nåd och Yna trest städse välbevågen. CARL JOHAN. Vä 1 b o r n e, Ädle och Välbördige, Ärevördige, Vördige, Vällärde, Äreborne, Förståndige, Välaktade, Hedervärde och Redlige, Gode Herrar och Svenske Män!
Densammes denna dag väckta motion om stiftande af ett lagstadgande, rörande underhållandet af vissa arbeten, som genom bidrag af allmänna medel blifvit understödde och utförde; Herr Munck af Rosenskölds, Nils Rudolf, denna dag väckta motion, angående stats-anslags beviljande till löner för lärarinnor uti offentliga * ivt.-utdrag den 25 December 4847. jj. Remitterades till Banko-utskottet Kongl. Maj:ts nådiga pro. cron om beviljande af kreditiv-rätt å Rikets Ständers bank för Stockholms stads drätsel-kommission till ett belopp af högst 200,000 r:dr banko. S. D. Lades till handlingarna Stats-utskottets memorial N:o 2, med den till Rikets Ständer af fullmäktige i Riksgälds-kontoret afgifne berättelse. Den 23 December. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Expedition s-utskottets den 22 dennes f. m. på bordet lagda memorial N:o 5, i anledning af erhållen anmodan om införande i riksdags-beslutet af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående åtskilliga föreslagna lagförändringar, instämde Ridder skåpet och Adeln uti det af Högv. Preste-ståndet fattade beslut, att anmoda Expeditionsutskottet att i det riksdags-beslut, som kommer att utfärdas, meddela underrättelse om innehållet af berörde nådiga skrifvelse, och beslöt Ridderskapet och Adeln derjemte att genom utdrag af Protokollet inbjuda Vällofl. Borgareoch Hederv. Bonde-ståndet alt i ämnet fatta enahanda beslut. S. D. Remitterades till Stats-utskottet: Friherre Ceder ströms, Clas Rudolf\ denna dag väckta motion om utsträckning på flera år, medelst nedsättning i årligt löne-afdrag, af den Landshöfdingen i Wermlands län åliggande ränteamortissements inbetalning till gäldande af fordna ackords-summan vid tjensten; jemte ett af herr von Troil, Samuel Gustaf, i sammanhang med denna motion väckt förslag.
Om ContraPropositionen wunnit wid voteringen den 22 Juni, hade Banco-Utskottet, utan allt yttrande, redan öftverlcmnat Handlingarnc, rörande Realisationsplancn till Rikets Ständer , till'deras pröfning och bcdömmande; men Majoriteten borde hafwa ansett mindre lämvljgk, i anseende till ämnets beskaffenhet, att det hän> skjuta till Rikets Ständers öfwerläggningar, och att derföre 543 Den iZ September. derföre Utskottet borde gifwa desi yttrande derom, jemte förhällandct, RiketStänder tillkänna; Beslutet härom är aldrig molsagdt, eller förändring deri äsyftad, utan konnuer ait gä i werkställighet; men detta bestut kan dock olid. ig upphäfwa c:t Riks-Ständs eller eller nägon enffilds rät,', att i grund af tryckfriheten begära allmän kännedom af det som ej bör hemligt hällas; att det oftanämda Sammandraget rörande Realisations-Planen icke kan förklaras hemligt, dä det genom votering warit stätdt i fräga, att öfwerlemnas Rikets Ständer, har jag förut wisat; och att Ban» quens handlingar, da de icke äro af hemlig beskaffenhet , äro iner än andra undantagnc frän allmän kännedom, medgifwer hwarken Regerings-Formen eller äldre tiders praxis, och torde wara mindre rädligt, att för Banqucn i detta afseende göra ett generclt undandantag.
Samma olägenhet eller rättare sagdt underflef skulle Lagen aukkiorisora, om inlöst och bördköpt jord innebegripes uti ek sädant undantag, hwilket, såsom i sin prmcchs alltid stridande emot räktmisa och billighet, atmindstone icke bör sträckas kil annan jord än sadan, som i ägarens hand är werkeligen arffallen eller af den beskaffenhet, ar han ej mä densamma försälja eller förpanta. Med iakttagande af förenämnda omständigheter lärer hwar och en för öfrigt lätteligen inse förmäncrna bade för Landet och enskillda af hwad Konungen i Räder prc,^<Erar Riksens Ständer l denna del, och torde, enligt med propositionen, Is. §. i i6. Cap. Jorda - Balken kjenligast kunna förändras ungefärligen pä följande sätt: "Säljer man borrt Hus och Tomt k Staden, kä bryter köp legostämma och hafwe Köparen magt Hyresmannen i rätta» tid upsäga, dock silke qwar til laga fardag. Warder ägaren huewill och tränger hus i Staden sjelf nyttja, ware om upsägning och fardag Lag samma» 2)9 Lifttids städja a Landet ma ej brytas, utan gange Hervin, som förr sagdk är." Som Kongl. Maj:ts Nådiga ?sc>postkian tillika innehaller det förslag, at Landtbo-Limträäerns böra wid Härads - Rätten upwisas och incecknas, och ar om fordringsägares räll något stadgaö ma, sa torde denna förcstrist iämpeligast kunna hel och hallen intagas i i. §. of förenämnda Capitcl, och efter de grunder jag för mia del kror harwid böra följas innehållet af samma §. vl.fwa följande: " Nu will Jordägare sit Hemman til Landtbo uplata, sörens sig ka om städjan pa längre eller forskare tid' then öfwercnskommelfe skall jle stristeliga i kwänne wittnens närwaro, som then jamwal undersklilwa och bör a nasta Ting cherester eller sidst inom then tid för upbud i 4.
Intradesfordriugarna för kiirsen i gatnnialsuensk konstuäfnad gro: nhgoii vaua vid simpel vafnad och insigt i konsten att uppsatta en vaf. Kursen pAg&amp;r tv8 mAnader med tre lektionstimmar i veckan. e I afgift erliigges 30 kr. Idun PRENUMERATIONSPRIS PR ÅR TJTGIFNINGSDAGAR: IDUN KR. 5: — IDDNS MODETIDN. MED PLANSCHER OCH HANDARB. IDUNS MODETIDN. TJTAN PL. LÖSNUMMERPRIS: 8 ÖRE. EMILIA BROOMÉ, &gt; 3: FÖDD LOTHIGIUS. DEN REDAKTÖR OCH UTGIFVARE: FRITHIOF HELLBERG TRÄFFAS SÄKRAST KL. 2 — 3. REDAKTIONSSEKR. : 12:TE ÅRG. JOHAN BYRÅ OCH EXPEDITION: KLARA S. N O R D L I N G ALLM. vältaligt manade Sveriges kvinnor att göra sin insats i det internationella fredsarbetet. Uppropet, som förvandlade så många förut i frågan likgiltiga eller kalla till varma fredsvänner, verkade på andra håll som brandpilar. En tidningspolemik uppflammade, under hvilken såväl redaktioner som föreningar och enskilde uttalade sig för eller emot fredssaken. Genom striden klargjordes m e d önskvärd tydlighet å ena sidan försvars-, å den andra fredsvännernas syften, eller med andra ord den vid fädernetorfvan och det närvarande fjättrade försvarstanken samt de, jämte fosterlandet och nuet, framtiden och all världen famnande fredsidéerna. I januari 1898 höll fru Broomé i Stockholmsföreningen » Studenter och arbetare » inledningsföredraget till en diskussion om » Kvinnan och fredssaken ». I öfverensstämmelse med de under meningsutbytet häfdade åsikterna, att fredsarbetet kräfver kvinnohjälp och att de svenska kvinnorna alltför länge dröjt att lägga hand vid fredsverket, grundades få dagar efter diskussionen på fru Broomés initiativ Sveriges kvinnliga fredsförening.
M:s nåd. propos. angtde en uppkommen brist i 183g års anslag till beväringsmanskapets vapenöfningar; N:o 402, i anledn. af Hr Petres motion ang:de befordrande lill verkställighet af den ordin, statsregleringens definitivt afgjorda delar; N:o 406, i anledn. af Hr Lefrcns, J. P., motion om Den 9 Januari e. m. 7* skyndsamt bestämmande af förskott till bedrifvande af befästnings-arbetena vid Carlsborg och i Stockholms skärgård; N:o 4°7) * anledn af Hr von Hartmansdorff^, A., motion om uppgift å de ökade anslag, som kunna erfordras lill förhöjning i embetsoch tjenstemännens resekostnader, i följd af R. St:s beslut ang:de skjutsninganstalterna i Riket; N:o 4°8, i anledn. af K. M:s nåd. propos. angtde ett årligt anslag af 15,ooo r:dr lill understöd förde i hufvudstaden förlagda garnisons-regttens matinrältningar; N:o 4°9j med förslag till voler:s-propos. i anledn. af RiksSltns skiljaktiga beslut i fråga om eftergift af Landskamereraren , Kammarrättsrådet Lindbergs ersättningsskyldighet, i och för numera aflidne Kronofogden Hofling? balance; Nio 410, angrde sökt låneunderstöd till uppförande af en ny kyrka i Hernösand; JN:o 4n, i anledn. af anmärkntr vid Utskrs betänk. N:o 355, angtde åtskilliga statsbidrags ingående till Riksg.contoret; N:o 412, i anledn. af motion om förklaring af R. St:s beslut, angtde de för universiteten beviljade professors-emeriti—löner-, samt lönetillökningar för professorer; Statsoch LagUtskotten; N:o 113, i anledn. af väckta motioner om ändring och tillägg uti ansvarighels-Iagarna för R.
Rehbinder för den compliment han, troligen emot sin vilja, om mig yttrat, torde det derjemte tillåtas mig fästa uppmärksamheten derpå, alt den praktiskt stationäre Frih. redan vid början af anmärkn:rne icke synes varit besvärad af någon logisk tankegång eller conseqvens; emedan Hr Frih. först förklarar, alt tidens anda vore att nedrifva utan alt åter uppbygga, samt att jag genom ifrågakomne motion visat mig vara en tidens man; men straxt derpå yttrar; ”det är sant, motionären har dock velat uppföra en ny dam, i st. f. den han velat borttaga, ehuru han velat borttaga en tjenlig dam, samt deremot sätta en annan, sorn icke fyller ändamålet”. Hvad nu sjelfva saken beträffar, så öfverlemna!’ jag åt hvarje upplyst man att blifva skiljedomare i denna fråga emellan mig och den ädle Frih., och jag är trygg i medvetandet deraf, att mina i detta afseende framställda åsigter destomindre må anses för några hugskott, som desamma delas af den utmärkte man, åt hvilken R. St. vid 2:ne riksdagar uppdragit Just.ombudm:sembetet. Frih. har vidare förklarat, att jag som skäl för min motion endast skall hafva åberopat Ständernas beslut vid förliden riksdag samt K. M:s i anledn. deraf fattade beslut.
Det ifråga var. anslaget, beräknadt för 4 år, gör blott 200 r:dr om året för en person , som skall sitta till hands, näthelst någon behagar infinna sig för att uttaga något häfte. Kär man besinnar mödan alt liela året på sådant sätt vara uppvaktande, och alt hälften utaf detta arfvode icke erhålJes förr än efter 4-de årets förlopp, så torde man äfven finna att tillstyrkandet ingalunda är öfverdrifvet. Jag har biträdt Utsk:s tillstyrkande hufvudsakligen derföre, att R. St:s egna fullmäktige uti Riksg cont.. som känna denna saken bättre än någon annan, hafva vägledt Utsk. i dess beslut. Frih. Cederström: Det måtte väl vara klart, att då lönerna inom Riksg.cont. blifvit bestämda till det belopp StatsUlsk. föreslagit, och en indragn.stat i följd deraf uppkommit; så måtte väl någon af desse på indragn.stat uppförde tjenstemän kunna besörja ifrågavar. utdelning, om dertill användes någon af den tid, som eljest måhända begag nas på tidningsläsning. Jag anser derföre arfvodet ingalunda behöfligt och vidblifver derföre min anhållan om afslag på betänkandet. Frih. Rålamb, Claes: I likhet med hvad Frih. Leijonhufvud sednast behagat yttra, anser jag mig äfven böra vitsorda nödvändigheten af det utaf StatsUlsk. föreslagna arfvode af 200 r:dr b:co 0111 året , som skulle tillkomma den tjensteman, som emellan denna och nästa riksdag kommer att besörja vården och utdelningen af dessa numera ganska di gra riksdagshandlingarna. Den person, som har delta uppdrag sig ålagdt, är dessutom sysselsatt med en annan tjenstgöring, och är nödsakad att i och för det ifrågavar. bestyri t , om det skall ske omsorgsfullt, dagligen vara tillstädes och vårda dessa handlingar i åtskilliga localer. Det är med anledn. häraf jag icke kan annat än tillstyrka bifall till Utskis utlåtande. Gr. Mörner, Carl Göran:
Frölich ej menat annat, än att K. M. borde pröfva dessa, så vida de kunna anses böra basera sig på i83o års banklag, så förundrar det mig, att Hr Gr. icke sammanfört de 6 eller 7 stadganden, som kunna anses beroende af nämnde banklag, och begärt K. M:s pröfning endast af dessa. Jag drager likväl från Hr Gris deduetion den slutsats, att hans afsigt ej torde vara den öppna, han gifvit tillkänna, utan den, att å en biväg bereda Regeringen tillfälle att granska och med K. M:s underskrift låta utfärda hela blcoreglementet, d. v. s. att tillvälla sig en magt, som hon enligt grundlagen ej äger. Gr. von Fersen: I anledn. af Hr Cederschjölds yttrande har jag begärt ordet och instämmer med honom deri, att saken är obetydlig; men den vändning, den nu fått, gör den vigtig, ty det var ej, såsom Hr Dalman trott, för att göra Gr. Frölich till viljes, som jag yrkat, på antagande af PresteSlts inbjudn., utan emedan jag finner ett sådant beslut lämpligt, passande och lagenligt, anser jag ändamålet bäst vinnas, om PresleStls första inbjudn. antagesoch BancoUtsk. ej sedan sätter sig på tvären. Vi komma annars till den lagstridiga sats, att Konungen skulle kunna befalla fullmäg - 373 Den a3 Maj. tige, såsom Hr Dalman sagt; men då conclusionen 5r så olaglig, måste äfven premisserna vara det. Hr Cederschjöld har åberopat bevilln.förordningen. Jag anhåller få fästa uppmärksamheten derpå, att Bevilln.Utsk. infört en eftermening af innehåll, att äfven de §5 ' ^en gamla bevilln.- förordn., mot hvilka inga anmärkntr blifvit gjorda, likväl underställts Ständernas pröfning, och jag erinrar mig nu ej bestämdt, men tror likväl, att Ständerna äfven antagit förändringar i de §§, hvari Utsk. ej gjort några.
När Carlskrona stads innevånare i anledn. häraf hördes å allmän Rådstuga d. 24 Mars 1834, förklarade de, att då de åtagit sig erlägga 1500 B:dr årligen, det skett i afsigt att erhålla källvatten, men att de icke funne sig belåtna, att efter den ändrade planen blifva försedde med åvatten, och således ej heller ansåge sig pligtige att vidkännas den afgifna förbindelsen af den 15 Maj 1824, deremot de medgåfve anläggningen af reservoiren på Stortorget, med vilkor, att utan afgift fä derutur begagna vatten; äfvensom ersättning för den jord på inre Warnö, hvarigenom vattenledningen skulle gå, endast vilkorligtvis fordrades, för den händelse, att mulbetet betydligt skadades, men tillika yrkades, att den gatuläggning, som för vattenledningen inom staden komme att rifvas, måtte iståndsättas utan kostnad för husoch tomtegare; hvilka yttranden föranledde Förvaltningen af Sjöärenderna att tillstyrka, det vattenledningen blefve anlagd på Kronans Varf endast för Flottans behof, eller stadens innevånare kändes skyldige att, efter fastställd taxa, gifya ersättning för vattenledningens begagnande. Emellertid blefvo genom Förvaltningens af Sjöärendena försorg för den ifrågaställda vattenledningen anskaffade 2958 stycken jernrör, om 9 fots längd, utom en 4 1/1 tums muff eller skarf, 7 tums invändig diameter och 6/io'-dels tums gods, samt 637 stycken af 7 fots längd, 4 tums diameter och lika tjocklek, hvilka rör, som 1834 och 1837 besigtigades och betaltes med 78,600
Den 25 April e, ni. 1820, åro utom 165,785 R:dr xi sk. 1 rist. $ hvilka utgöra verklig behållning, åfven upptagne 52,218 R:dr 29 sk. 5 r:st., hvilka blifvit afskrifne, och dessa båda summor åro såsom gemensam inkomst utförde. £fvad denna afskrifning vill betyda, kan ej af Utskottets Betänkande inhämtas. För 1821 står, att den vanliga inkomsten för Statsverket varit l6o,o56 R;dr 42 sk. 5 r:st., och att till Posthusets i Stockholm reparation åtgått 23,333 R:dr 16 sk, ; hvilka båda summor utföras med 191,370 R:dr 10 6k. 3 r:st. Häruti måste vara en misskrifning, eller en miss-summering, ty då dessa båda summor sammanläggas, utgöra de ej mera ån 183,570 R;dr 10 sk, 5 r:st. Äfven den i afseende på dessa medel af Utskottet föreslagne summa, anser jag visserligen komma att utgå om BevillningsUtshottets förslag blifva antagne; men jag tror likväl att sådant ej i förhand kan bestämmas. Åfven den inkomst, som af ChartaSigillata blifvit beräknad med 200,000 R:dr, torde kunna utgå, men den har likväl icke utgjort 3821 mer ån 23i,75i R:dr 16 sk. 8 rist, oell ehuru råkenskaperne för 1822 ännu ej åro afslutade, är det anledning förmoda, att inkomsten för detta år ej uppgår till 25o,ooo R;dr; men efter de nya förslag, som af Utskottet, rörande detta ämne, skol* framläggas för Riksens Ständer, torde åfven denna brist kunna fyllas; det beror likväl ännu allt på Riksens Ständers pröfning. Att Brännvinsbrännings-afgiften blifvit upptagen till 425,ooo R;dr, fruktar ja« år ett misstag; ty jag tror ej, att denna summa kati gå uté
Stats-j Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten : Af Riksdagsfullmägtige, Anders Svenssons, Petter Anderssons och Börje Börjessons Motioner, rörande dispositions-rätten till de så kallade Kyrkohemman i Halland; Petter Pehrssons, om olägenheter, som äro förenade med forsslandet af Kronotionde; Olof Månssons, om befrielse från Båtsmans-indelning för Lotshemman; Tufve Larssons och Anders Pehrssons, om rättighet till skogsfång och mulbete på Ombergs KronoAUmänning. Stats-j samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten : Af Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner, om anslag af medel till NavigationsSkolors inrättande; samt om fortfarande anslag till strömrensningar och lättade vatten-communikationers befrämjande; Af följande Riksdagsfullmägtiges Motioner:
Prot. 1862 & 1863. 9 Sami. 8 58 Prot.-Uldrag den 26 November 1862. indragning samt göromålens öfverflyttande på Kronouppbördsmännen, Regementsqvartermästaren och Regements-komrnissarien mot lämpligt arfvode till de båda sednare; jemte ett af Olof Nilsson från Westerbottens län, i anledning af denna motion, afgifvet yttrande; v 2:o Olaus Eriksson från Göteborgs och Bohus län, om låneunderstöd för an läggning af en jernvägsbibana från Herrljunga station å vestra stambanan öfver Wenersborg till Uddevalla; 3:o Paul Andersson från Jemtlands län, om statsanslag för anläggande af jernväg, chaussé och kanal emellan Sundsvall och Bräcke; 4:o Nils Olsson frän Malmöhus län, om indragning till Statsverket, efter nuvarande innehafvares afgång, af alla militieboställen samt anvisande i stället af kontant ersättning åt militärtjenstemän; 5:o Johan Eriksson från Jönköpings län, om statsanslag och lån till sänkning af Soljen m. 0. sjöar inom södra Wedbo härad, samt förhöjning i det af Kongl. Maj:t nu äskade anslag till odlingsföretag inom riket; 6:o Johan Olof Sundgren från Stockholms län, om anslag till lön åt en Veterinär-läkare för Roslagen, med station i Norrtelje; 7:o Herman Jönsson Öbom från Norrbottens län, om beviljande af ett räntefrilt amorteringslån till bestridande af arfvoden åt landtmätare vid laga skiften inom länet; 8:o samme man, om anslag lill lön åt en agronom inom Norrbottens län; och 9:o samme man, om mindre, kronan tillhörige, jordrymders upplåtande åt hemman och nybyggen inom länet, emot utgörande af skogsränta. S. I). Föredrogos ånyo och remitterades till Lag-Utskottet motioner af: l:o Gustaf Bjerkander från Skaraborgs län, om åtskilliga ändringar i 25 Kap.