Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Öfverfältläkaren, Doktor Fredrik Bågenholm, efter erhållet entledigande från sina beställningar, årlig pension n Andre Bataljonsläkaren vid Calmar regemente, Doktor Ehren frid Jeremias Kampf, från och med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller afsked från regementet, årlig pension „ Löjtnanten vid Westgötha regemente Carl Julius von Holten, från och med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller afsked ur krigstjensten, årlig pension „ Underlöjtnanten vid Jemtlands hästjägarekorps Carl August Gustafsson Stjernefeldt, från och med månaden näst efter den, i hvilken han undfår afsked ur krigstjensten, årlig pension „ Regemcnts-kommissaricn vid Södra Skånska infanteri-rege mentet Johan Krook, från och med månaden näst efter den, i hvilken han entledigas från Regements-kommissarie-befatt ningen, årlig pension „ konstituerade andre Bataljonsläkaren vid Svea Artilleri-rege mente Fredrik Adolf Zettergren, från och med månaden näst efter den, i hvilken han entledigas från Bataljonsläkare-förordnandot, årlig pension • Transport Riksmynt. Skrifvelse, N:o 186. 9 Transport Till f. d. Kapten-löjtnanten Carl Edvard Törnbohm, årlig pension af „ Kommissions-landtmätaren Per Adolf Toll, från och med månaden näst. efter den, i hvilken han erhåller afsked, årlig pension . Kronofogden i Norra och Södra Wedbo häraders fögderi af Jönköpings län Nils Fredrik Ekwall, vid afskedstagandet, derest han då styrker sig fortfarande vara af sjukdom hindrad från utöfningen af sin tjenst, årlig pension „• f. d. föreståndaren för Svenska Slöjdföreningens skola, Kaptenen Baltzar Cronstrand, en årlig pension af „ f. d. Landshöfdingen m. m. L. A. Prytz' enka, Fredrika Elisabeth Bosenberg, årlig pension af „ Navigationsskole-inspcktörcn C. A.
Och jag vill för eder straffa frätaren att han icke skall förderfva fruktena på markene, och att vinträt i åkrenom icke skall vara eder ofruktsamt, säger Herren Zebaoth; Så att alle Hedningar skola prisa eder saliga; ty I skolen vara ett kosteligit land, säger Herren Zebaoth. I talen hårdeliga emot mig, säger Herren. Så sägen I då: Hvad tale vi emot dig? Dermed, att I sägen: Det är förgäfves, att man Gudi tjenar, och hvad båtar det, att vi hållom hans bud, och förom ett strängt lefverne för Herranom Zebaoth? Derföre prise vi de föraktare; ty de ogudaktige växa till; de försöka Gud, och det går dem alltsammans väl utaf. Men de, som frukta Herran, trösta hvarann alltså: Herren märker det, och hörer det; och det är en tänkeskrift för honom skrifven, för dem som frukta Herran, och tänka uppå hans Namn. De skola, säger Herren Zebaoth, vara min egendom på dem dagenom, den jag göra skall; och jag vill skona dem, lika som man skonar sin egen son, den honom tjenar. Och I skolen deremot åter se, hvad för en åtskilnad är emellan den rättfärdiga och den ogudaktiga, och emellan den som Gudi tjenar, och den som honom icke tjenar. Ty si, en dag kommer, som brinna skall, lika som en ugn; så skola då alle föraktare och ogudaktige vara halm, och den tillkommande dagen skall upptända dem, säger Herren Zebaoth, och skall hvarken lefva dem rot eller qvist. Men eder, som mitt Namn frukten, skall uppgå rättfärdighetenes sol, och salighet under hennes vingar; och I skolen gå ut och in, och växa till, lika som gödokalfvar. I skolen trampa uppå, de ogudaktiga; ty de skola varda till asko under edra fötter, på dem dagenom, den jag göra skall, säger Herren Zebaoth. Kommer ihåg Mose, mins tjenares, lag, den jag honom befallde på det berget Horeb till hela Israel, samt med bud och rätter.
R;df 32.4,707: 34. 6. drages Contanta Anslaget för förra Ar tiller ieSta terne 247,194: 3.6. och för Konungens Eget Värfvade Regemente 4<3,53o: x&. - „ c - ■ 29o»734: 17- o» återstår behof af tillökt Anslag R:dr 27,983; 17. — hvilket Utskottet föreslår att å Stat uppföras; hvarvid Utskottet bör upplysa, att den genom sistnämnde Regementes indragning uppkommande besparing af Spannemål in natura * af 1979 T:r, ej utgör någon tillgång till förminskning af detta tillökta Anslag, enär samma Spannemåls besparing är påräknad för andre behof inom Tredje HufvudTiteln.—Rörande indragningen af Konungens Eget Värfvade Regemente har väl Frih. Anckarswärd, Carl Henric, hos II. R. o. A. anmärkt: att 14 §■ RcgeringsFormen, hvilken säger att Konungen äger högsta Befälet Öfver Krigsmagten till Lands oell Vatten, ej äfven innefattar, att Konungen kati efter behag hushålla med organisationen af denna Krigsmagt; samt att,- då R. St:r beviljat anslag för tillvaron af ett Regemente, de åtminstone böra fa del af de vilkor, som medgifvas för det sålunda upplöste Befälet. — Utskottet får härvid vördsamt anföra, att, som denna förändring uti orga - ao4 Stats-Utskottets nisationen af Armeen icke fordrar något nytt Anslag och det reducerade Befälets Bibehållande vid lagligen erhållne Löneförmoner har sin grund uti 16 §. Regeringsformen, Utskottet ansett Frih.
Prot. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd.\ 13 Höft. 2 10 Stats-Ulskotteis Utlåtande M 42. nästlidne riksdag motioner blifvit både inom Borgareoch Bonde-Stånden väckte om undersökning, huruvida kungsgården Ollestad med underlydande hemman i Gasene härad af Elfsborgs län, hvilken under vissa vilkor blifvit den 20 Oktober 1736 förlänad åt dåvarande Öfver-jägmästaren Anders Gyllensvärd och hans arfvingar, borde återgå till Kronan. Då Stats-Utskottet, på sätt dess Utlåtande JY2 66 för sisthållne riksdag utvisar, i anledning af sistberörde motioner upplyst, att Öfver-jägmästaren J. D. Arrhenius, boende på Hagelstena i Erlinghundra härad, då var gift med enda lefvande arfvingen till Öfver-jägmästaren Gyllensvärd, och på grund deraf funnit honom hafva laglig besittning af ifrågavarande egendom, har motionären förmält sig häraf hemta anledning att, med framställning af förhållandet, hos Rikets Ständer anhålla, det StatsUtskottet äfven vid denna riksdag ville göra sig underrättadt, huruvida den omnämnda srfvingen af Gyllensvärdska slägten ännu vore lefvande eller om nämnde egendom kunde komma att tillfalla Kronan. Stats-Utskottet har tagit denna motion i öfvervägande; men enär ifrågavarande egendom, enligt hvad Utskottet vid frågans behandling förra riksdagen erinrat, finnes upptagen bland de uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 28 April 1810 uppräknade kungsgårdar, och det följaktligen, enligt lag och författningar, tillkommer de embetsmyndigheter, som hafva vården af Statens egendomar sig anförtrodd, att i det af motionären ifrågaställa hänseende iakttaga och bevaka Kronans rätt, finner Utskottet förevarande framställning ej böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Utlåtande, i anledning af vackt fråga om ersättning af allmänna medel till innehafvaren af komministers-bostället
Beträffande åter de årliga utgifterna för hvardera försöksanstalten, hvilka institutens styrelser funnit böra beräknas till något högre belopp, än Akademien i sitt förra utlåtande upptagit, hade Akademien dock fortfarande ansett att, åtminstone lill en början, större anslag än 4,500 Riksdaler icke kunde blifva för ifrågavarande utgifter vid hvardera anstalten erforderligt. Vidkommande slutligen Försöksanstalten på Akademiens experimentalfält, hade Akademien fästat Kongl. Majits nådiga uppmärksamhet derå, att denna anstalt, som ännu vöre under organisation, stöde i liera fall uti en helt annan kategori, än de begge öfriga; att den icke hade till sitt stöd något stort jordbruk, med deraf (oljande tillgång på djur till försöks anställande samt lätthet att erhålla arbetsoch handtlangningsbiträde, men deremot egde tillgång till ett utmärkt väl ordnadt laboratorium i Stockholm samt de vetenskapliga fördelar, hvilka hufvudstadens närhet ensamt kunde skänka ; att den särdeles väl lämpade sig till en centralanstalt och sammanhållningspunkt för de båda andra anstalterne; att till sin organisation den likväl fordrade något större pekuniära medel, enär den dels ej kunde disponera öfver någon större jordareal och ar - Bil. N.o 4 tilt Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o t, om Statsverket 1859. 21 betsstyrka, dels ock ej hade att tillgå den ledare af åkerbruksdetaljerne, sorn vid hvarje landtbruksinstitut måste finnas uti dess föreståndares person, hvilken utan särskild aflöning kunde hafva öfverinseende! öfver det hela ; att uppgiften i förevarande fall således måste lösas på annat sätt, och anslagen derföre i flera hänseenden ställas olika; alt det vore på dessa skäl, som Akademien ansåge sig höra upptaga kostnaderne för den ifrågavarande anstaltens försättande och vidmakthållande i fullständigt skick, till följande belopp: a) Utgifter Jör en gäng: Inköp af boskap, en ljur och tio kor 2,500 Inventarier för mjölkens förvarande, transport och behandling
R:dr till understöd lör inrättande af höyre folkskolär; hvilka understöd dock ej för någon sådan skola böra öfverstiga 1,000 R:dr; b) Tjugesexlusen R:dr till Seminarierna, efter den fördelning, Kongl. Maj:t anser lämplig; c) Tjugetusen R:dr till understöd för Sentin orii-elever ; d) Tolftusen R:dr till förbättrande och underhållande af undervisninysmate rielen samt till understöd vid ulgifvandel af lämpliga böcker och kartor m. ni. för folkskolornas behof 3:o Hvad sålunda icke blifvit för vissa bestämda utgifter anvisadt af ifrågavarande hälft utaf personliga skyddsafgiften, är släldt till Kongl. Maj:ts disposition för ali till folkundervisningens befrämjande i öfrigt användas. Derest under de år. innevarande riksdags statsreglering kommer att omfatta, Kongl. Stats-kontoret af under bänder hafvande medel förskottsvis utbetalar hvad under dessa år för folkundervisningen varder af Kongl. Majit anvisadt att utgå utaf den dertill anslagna andel af meranämude afgift, eger Kongl. Stats-kontoret alt, antingen efter hvarje år och sedan bevillningen till Riksgälds-kontoret influtit, eller ock förut, om sådant lin - StatsUtskottets Memorial N:o 284. nes behöflig;!, från della verk erhålla godlgörelse för hvad sålunda blifvit förskjutet. De besparingar, sorn å de för ifrågavarande föremål anslagna medel under ett år uppkommit, må under ett följande för samma ändamål användas.
9- Å de personer, som, enligt i §., lösören öfverlåtit och emotlagit, samt köpeskillingens belopp, äfvensom å dem, som, enligt 3 §., förskingringsförbud eller qvarstad erhållit, och å dem, hos hvilka qvarstaden blifvit verkställd, samt gäldenären och värdet å qvarsatta egendomen, upprätte Öfverståthållare Embetets Canzli, Magistrat och Kronofogde, för hvarje månad, förteckning, och läte densamma, inom medlet af följande månad, antingen inforas i stadens tidning, der sådan utgifves i den stad, der ofvanberörde egendom finnes, eller ock från predikstolen uppläsas, i den församling, der egendomen förvaras. Samma föreskrift galle äfven rörande de i 2 och 8 §. §. föreskrifne anmälanden. §• JO I lösen för bevis, som, enligt i §., eller öfver verkställd qvarstad, eller förskingringsförbud, eller enligt 2 och 8 §. §. gjord anmälan, meddelas, kostnaderne vid det i g §. omförmälda kungörande i samma; lösen inbegripire, erlägges tretiotvå skillingar banko. Herr Nordenanckar, W. F., att, med upphäfvande af i f rå ga stål Ide Förordning, stadgas måtte, att eganderätten till försåld lösegendom ej öfvergår till köparen förr, än egendomen blifvit till honom öfverlemnad, livilket, enligt motionärens förmenande, skulle öfverensstämma med den i gällande lag antagna, fastän blott otydligt uttryckta, grundsats. Herr Lector TVallman, det måtte, med Förordningens bibehållande, till försvårande af bedrägliga transactioner, ytterligare stadgas: att, sedan skriftlig afhandling om lösöreköp blifvit, i enlighet med samma Kongl. Förordning, upprättad, densamma skall, inom två veckor, in duplo inlemnas till Rådhus-Rätt i stad, och till Kronofogden på landet; att det ena exemplaret 5 Lag-Utsholtets
Nådiga skrifvelse, ega en tillfredsställande försäkran, att deras underdåniga ansökningar och hemställanden om ändring eller befrielse härutinnan uti hvarje särskildt fall varda i Nåder pröfvade och efter dervid sig företeende skäl och omständigheter helland lade med rättvisa och billighet: och Utskottet hemtar ytterligare stöd för denna tanka af det vid detta Riksmöte inträffade förhållande, alt Kongl. Maj:t till Riksens Ständers afgörande i Nåder öfverlemna! den förut i administratif väg utredda frågan öm Allmogens i någre Härader af Skåne dagsverksskyldighet till Flyinge och Dahlby Kongsgårdar, uti hvilket behandlingssätt Allmogen för sig finner en banad väg hvarpå del mål bör sökas, dit Riksdags-Fullmägtige med sine Motioner syftat. Till Riksens Höglofl. Ständers närmare bepröfvande hemställes detta vördsamligen. Stockholm den sg Martii i8a3. Ankom den 1 April itS23. Utlåtande, i anledning af Herr Prosten Grapes Memorial, om aflöning för Uppbördsskrifvare i Norra orterne eller Löntillökning för Länsmän, till Kronofogdarnes biträdande i executionsm?1' Stats-Ut sko t tets fletänkanclen. /{o3 TPill Högv. Preste-Ståndefc har Herr Prosten J. Grape ingifvit ett Memorial, sorn derefter blifvit till Stats-Utskottet remitterad t, innehållande hufvudsakligen, att då Herr Prosten haft tillfälle Öf vertygas om billigheten af Kronofogdarnes i Westerbottens Län deröfver förde klagan, att de icke medhinna i vederbörlig ordning indrifva Krono-Restantier och Kongl. Allmänna Marga zins-Directionens fordringar, i anseende till Fögderiernes vidsträckta läge och executionsmålens i sednare tider tilltagande mängd.
585 ningarne 26 R:d 32 sk., 3:0 TingsgästningsPenningarne, sällan öfverstigande ett belopp af 100 ]R:d ; och 4:0 den honom tillkommande ^:del i TreskiftsBöterne. Dä allt detta sammanlagt icke upgår till mer än omkring 250 R:d, skall således återstoden af hvad Häradshöfdingen för dess eget och dess Familles samt Hushålls underhåll tarfvar, hämtas af Expeditionslösen. Om än det må medgifvas, att berörde Hösen i de större
Ridderikaper och Adeln, kill B rnco U'lkottets ritlatande remitterade framställningar, är till Utskottet, genom Remisi ifrån Hederwärha Bonde-Standet under den i i denna manad, öfwerlemnat, att sig utlaka, öfwer Riksdagsmännen Hans Hanssons sch Eric Anderssons fran Dalarne, med afseende pa Rikets närwarande belägenhet. och desi allmänna Penninge-Wcrk Banquen, gjorde hemställan, om nödwändigheten deraf, att inga Asiignareurer, eller Private; fa aga rättighet, att halla Länoch Discont-Inrättningar, samt att utgifwa Sedlar eller Asiignatiouer, som i Riket omlöpa, lika med Banco Transport-Sedlar; hvaribland isynnerhet de senare Octroyerade Private Discont-Jnrattningar wörö att räkna, hwilka genast med Octrovernes stut borde upphöra; samt att författning wid denna Riksdag tages, att inga sadane mera mätte fa privilegieras; men Riks-Banquen ensain utgifwa Sedlar, som i Riket gällaäfwenledcs, alla private Asiignanter, de der pa lika sätt med stne Asiignationcr utspäda Penninge-stocken i Riket, och såmedelst göra Banquen och Riket lika skada och förlust, genast mätte förbjudas och indragaS, antingen de draga stne Sedlar pa Banquen eller Private. Genast ester Banco-Utstottets sörsta sammanträde^ har det hufwudsakeligaste af hvad i sa matto till Riksens Ständers eftersinnande och åtgärd blifwit framställt, icke undfallit desi noggranna uppmärksamhet , samt utgjort föremålet för dest äfwen sa ömtåligt», soin i ste^g asseenden wigtiga öfwer, Mnjngar.
Derföre förklarade jag äfven vid de gemensamma öfverläggningarna min förundran, att man med sådana data för ögonen icke gjort sig mödan att närmare studera dessa förhållanden, så att något likartadt kunnat framläggas för national-representationen, likasom man icke lemnat upmärksarahet åt försvars-systemet inom Danmark, ehuru man vet, att en styrka af 60,000 man kan upsättas der med en befolkning af något öfver 1,000,000 menniskor. Jag skulle således tro, att om än 11. St:r stanna vid Utsk:s förslag, är dervid ingen fara, och i denna min öfvertygelse styrkes jag ännu mera deraf, att endast en ledamot i Utsk. reserverat sig emot denna punkt. Af de i ämnet väckte motionerne och af hvad vid gemensamma öfverläggninngarne yttrats äfvensom af utkomna skrifter har Regeringen tillräcklig anledn. att nästa Riksdag framlägga för R. St:r en genomförd plan till försvarssystemets ordnande. Till följd af mitt yttrande vid de gemensamma öfverläggningarne har jag ansett mig pligtig att uttrycka min åsigt, och jag röstar för bifall till Utsk:s förslag. Hr Lefrén: Min åsigt i denna fråga kännen J alle mine Hrr. Jag har begärt ordet för att understödja den åsigt, som synes här göra sig gällande nemi. att beväringen skall exerceras i 2 i stället för ett år, och om man framdeles blir mera uppmärksam på fäderneslandets väl, än som nu synes vara händelsen, hoppas jag, att man skall blifva i tillfälle att öka exercisdagarnes antal för den 2:a klassen efter behof. Jag anser således, att man beträdt en rigtigare väg än då man vill öfva beväringen 30 dagar under endast ett år. En ledamot har sagt, att försöket att förena beväringen med indeldt trupp slagit väl ut. Man gjorde det för att se, huru det skulle slå sig ut, och för att erfara det minimum af exercisdagar, som erfordras, för att kunna med den in - 116 D en G Juli e. m. deldta truppen förena Beväringen.
244 alt helt och hållet utgå; hvaremot det belopp, som, enligt Förstärkfa Eib. Jill R. St. N:o i35» Banco-Fullmäglige ega alt disponera för biträde åt Banco-Secreteraren vid räkeuskaps-göromålen inom Fullmägtiges Expedition, skulle upptagas ibland föreskriflerne uti ofvanberörde Artikel.
Vid tulltaxans uppgörande måste man alltid hafva tvenne syftemål, nemi.; skydd för inhemska näringarna och inkomst för staten; men då måste man äfven tillse, om varan är lätt smugelhar, såsom det heter, i hvilken händelse det är alldeles ändamålslöst alt belägga den med hög tull, emedan den då alltid tu11försnillas. Jag ser emedlertid sådana öfverflödsartiklar som spetsar och vanill® mIb, hvilka äro Den 18 Oefober. af den egenskap, att resande kunna medföra dem till högt värde i sina fickor, och således lätt insmugla dem, enär det är svårt för tullbetjeningen att företaga visitation å kroppen, hvilket är belagdt med högt ansvar, om förbjudet gods icke anträlFas, — jagser, säger jag, att dessa artiklar äro belagda med så hög införseltull, att de ganska sällan eller aldrig skola passera lullkamrarne, oell delta anser jag oförståndigt; hvadan jag önskar, alt Ulsk. måtte rätta sitt förslag i denna del och tillse, att grundsatsen i tillämpningen icke må föranleda till tullförsnillning och minskade inkomster. I afseende på tullbevakningen föreslår Utsk. slutligen: att officerare och manskap af K, M:s Flotta hädanefter å de tider af året, då sådant kan låta sig göra, måtte användas till seglande kustbevakning å för ändamålet lämpliga snällseglande f a rtyg. Om jag stöde här ensam i egenskap af chef för Tullverket, skulle jag visserligen svara ja til! delta förslag, ty det är alltid förmånligt för Tullverket att få ökad bevakning, och resultatet deraf, ehvad det vore större eller mindre, skulle alltid verka fördelaktigt på omdömet om förvaltningen; men då jag står här äfven i egenskap af nationalrepresentant, är det min pligt att tillse, huruvida resultatet af detta förslag skulle motsvara kostnaderna. Jag bar i sådant afseende eftersett förhållandet för hela den tid, då tullbevakningen haft förstärkning från Flottan, och resultatet har visat sig sålunda: Uppbörd, utgörande tull m. samt båklotsmedel. m. och \ Omkostnader | för armerade j kustbevakningen. Den i8 Octobcr.
och det af General-Assistance-Contoiret nyttjade hus i stället inredas för Riksgälds-Contoiret, har Kongl. Majrt, enär kostnaden för denna inredning utan tvifvel blifver ganska betydlig, och i öfrigt en för Riksgälds-Contoiret mera tjenlig local i grannskapet af dess nuvarande hus torde kunna emot byra erhållas, utan att skillnaden emellan en sådan hyra och inrednings-kostnaden blefve för Riksgälds-Contoiret serdeles betungande, velat härmed i Nåder fästa Rikets Ständers Stats-Utskotts uppmärksamhet på nyttan och nödvändigheten deraf, att det af Generai-Assistance-Contoiret begagnade hus på Riddarholmen, med dertill hörande lägenheter, må, för den blifvande Lombardlåne-T örelsen bär i Hufvudstaden, under viss bestämd tid, hyresfritt upplåtas med skyldighet för den eller dem, sorn kornma att företräda General-Assislance-Contoirets Kongl. Maj is Nådiga Skrifvelse N:o 88. 7 ställe, att underhålla huset med inventarier, samt ansvara för dess onera, allt, på sätt Rikets år 1823 församlade Ständer, vid då väckt fråga oin General-Assistance-Conloirets upplösning och förvaltningens öfvertagande af en Lombard-låne-iurältning, beslutat. — Utan en sådan ytterligare uppoffring å Statens sida, synes det af Rikets Ständer åsyftade ändamål, med en för Hufvudstadens mindre bemedlade Invånare nödig ansedd låne-inrältning, ej kunna uppnås; hvaremot, i händelse af bifall till DrätselCommissionens framställning, Lombard-rörelsens bedrifvande möjligtvis kunde, till minskning af Statens förlust, äfven innan år i832 ifrån Riksgälds-Contoiret förflyttas. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-Utskött med Kongl. Nåd och Ynnest Välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. C. D. Skogman. 8 Bil. till Kongl. Maj.-ts Nådiga. Skri/v.
— Att af de nya tillkomne Hemman, räntan, de första 5 åren borde betalas endast till £:del, de påföljande 5 åren till hälften, de därpä följande 5 atén till £:delar, och därefter till fullt belopp, samt Hern* månen först efter 20 år roteras, och ingå i skjutsningsbesvär och andra onera, som tillhöra de i Orten varande Hemman af Krono-Skatte-Natur. -— Att Skogsmarkerne skiftas i mindre bråk af helt Hemman, på det flere, äfven med ett mindre Capital, måtte blifva i stånd att göra anbud derpå; Att all skattelösen af Kronans tillhörige Skogar måtte nu genast upphöra, intill dess Kongl. Maj:t och Riksens Ständer hinna besluta om detta angelägna ärende; Att pälysningen om Auctionerna icke inskränkes inom det Eän där jordén är belägen, och att Auctionsslället väljes så nära de till salu varande agor, sorn beqvämligheten medgifver, samt att Betalnings-Terminerne måtte afpassas så, att ^:del af Eöseskillingen ärlägges hvar 6:te Månad, hvarigenom en lätt och förmånlig afsättning förmodas: Och om nu alla Kronan tillhö* rige Skogar, äfven Sockneoch Härads.Allmän - Ståts-Vtskottets Betänk anden. ■»445 ningar, genast fridlysas, indelas till Hemman,' Skartläggas och försäljas på nu föreslagit sätt, förmodar Herr Reutersköld, att Staten skall icke allenast i sjelfva Skattelösen erhålla en stor tillgång för sina behof, utan ock göra en högst betydande vinst genom den årliga Skatt, som af Hemmanen utgöres och den ökade production, som af denna anstalt skall blifva en one« kelig följd. Då, i följd af den erhållne remissen, det åligger Stats-Utskottet, att sig häröfver utlåta, har Siats-Ulskottet ansett sig böra upplysa, att redan vid 1809 och 1810 arens Riksdag väckte den Allmänna Skogshushållningen Riksens Ständers uppmärksamhet.. Riksens