Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ofversle-Löjtnants-boslälle utgöra, måtte, när de nuvarande arrendena deraf upphöra, eller dessförinnan, om uppgörelse i sådant afseende med vederbörande arrendatorer kan träffas, komma i åtnjutande af befrielse från dagsverkenas utgörande in natura, enligt de för dylik reglering i allmänhet stadgade grunder. Beträffande åter de af E. K. M:t framställda Nådiga förslag i och för upphörande af den nuvarande arbets-skvldigheten till krono-ängen Hushagen i Stora Kopparbergs län, Öfverste-bostället Lilla Bjurum i Skaraborgs län samt åtskilliga, såsom boställen åt embetsman och det högre militär-befälet anslagna, Kungsgårdar i Christianstads och Malmöhus Ilin; så och enär förbindelsen att utgöra ifrågavarande onus in natura otvifvelaktig! mäste menligt inverka på de dagsverks-skyldige hemmanens jordbruk, och lindring förut medgifvits i dagsverksskyldigheten till Kronans behållna egendomar, samt Rikets Ständer redan vid 1840 och 1841 årens riksdag, med förklarande, att de ansågo rättvisa och billighet fordra, det enahanda lättnad bereddes den del af allmogen, som var underkastad dagsverksskyldighet till boställen oell lönings-hemman, för sin del beslutat, det åliggandet att denna skyldighet in natura utgöra skulle för framtiden upphöra; och härtill komBih. till R. St.
Jag hade årnnat att dervid göra en anmärkning, som jag nu i stället utbeder rnig, att få framföra, pådet att den må kunna följa hufvudsaken till Utskottet. Jag har förut under Riksdagens lopp haft äran fästa Högloll Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att ConvoyCommissariatets räkenskaper voro ibland de redogörelser som ej af Riksens Ständers Revisorer granskas. Nu då Ständerna anlitas om ett creditiv till denna Cassas förmon, skulle jag, för min del, anse det vara rigtigt, att detta creditiv icke beviljades, utan under förbehåll, att Riksens Ständers Revisorer finge granska Convoij-Commissariatets räkenskaper, och att dess rättighet till creditivets begagnande förlorades, om denna granskning blefve Riksens Ständers Revisorer vägrad. Herr Klingstedt, Guftaj Fredric: Då redan af flere värde Ledamöter åtskilligt blifvit anfördt om Magazins-Inråttningens skadlighet för Landet, med dermed förenad önskan om dess upphörande, skulle det kunna Den i Martii. 9* anses öfverflödigt, att med detta ämne vidare uppehålla Högloflige Ridderskapets och Adelns dyrbara tid, men då ett sådant språk blifvit fördt vid flera föregående Riksdagar utan att kunna leda till annat resultat, ån organisation af en förändrad styrelse, sorn alltid lika litet svarat emot Landets fordringar, så anser jag mig böra fästa uppmärksamheten deruppå, att det understöd som till de af missväxt hemsökte Landsorter blifvit lemnadt, meråndels blifvit dyrare ån det i missväxt-orten gångbara pris, hvaraf som exempel kan anföras sista missväxten i Norra Orterne år i82r, då priset på undsåttnings-spannmålen i VesterNorrlands Län med den mindre aflägsenhet denna ort äger ifrån Hufvudstaden blef så högt, att enskilta personer sålde den vida under det af Magazinslnråttningen fastställde pris, och då jag ej tviflar att dylika förhållanden äfven kunna hämtas från andra orter, skulle jag förebrå mig, om jag ej genom framställningen deraf gaf ett förökadt skäl till Allmänna Magazinslnrättningens upphörande.
I sammanhang med detta ämne hade jag förmodat, att StatsUtskottet skulle meddela ett omdöme om lämpliga tider för blifvande revisioner. Ehuru ett omdöme derom kan anses afvikande ifrån behörig ordning, torde min erfarenhet vid Statsrevisioner blifva en ursägt för ett för - Den 15 Ja n u a r i i f. m. tidigt yttrande, att nemligen jag anser nästan omöjligt, vid tillökning af mångfaldiga göromål, som under denna Riksdag hänskjutas till Revisorernes handläggning, att en revision fullständigt kan förrättas under den i Grundlagen föreskrefne tid af tre månader, om Revisionen blott hvartannat år förrättas; hvarföre jag anser en årlig revision nödvändig; hörande icke en utgift af några tusende Riksdaler hvartannat år anföras såsom hinder, emot hvad allmänna nyttan af årlig revision, i förening med angelägenheten af noggrannhet i revisionsarbetet, ovillkorligen påkallar, Då jag anhåller att desse anmärkningar blifva, jemte Utskottets förslag, till Utskottets Utlåtande remitterade, får jag dervid foga den önskan, att Utskottet ville benäget meddela upplysning, huru långt Utskottet sträckt dess granskningsåtgärder, så väl i afseende på ziftergranskningen, sorn Statsförvaltningen i allmänhet, samt när först infallande revision anses höra inträffa. Grefve II örn j, Claes Fredrik^ anförde skrifteligen: Sedan Rikets Ständer, i följd af StatsUtskottets Utlåtande N:o 353, finna sig nödsakade att ingå i pröfning af ett förslag till ny Instruction för deras Revisorer, grundadt på en Kongl, proposition i ämnet, synes frågans särskildta ari, och anledningar - Den ij .1 annai 11 l'. m. ne lill dess väckande, påkalla en allvarlig granskning af förhållanden mellan de båda Stätsmagterna, som visserligen aldrig borde äga rum, men som måste uppkomma genom felaktiga stadganden till följe, må hända, af ömsesidigt missförstånd af Grundlagens anda och syftning, samt ett, till misstydning af lagens bokstaf ledande, maktinkräktningsbegär å ena sidan, jemte misskännande af Lagstiftarekallets värdighet å den andra.
Herr 'Lsrlmeäen, ^ a eoch ^ i cIg § begärde den tilläggning, at dä betalning af LunLo-ffulder sker i (ueäir-Sedlar, gängbark dcrwid macke erläggas; 06) conkormersäs sig för öfrigt med HanS LxoetlenLs Friherre Di!iiencrLM2 och Herr voa Arocksnliröm, Herr Grefwen och LandtMarskalken förmalte, det han läkit upsätta de under äiseaurtorna förekomna betänkligheter i verta amne, hwilka Hans Lillenäs nu lär upläfa sä lydande: i:o Huru sörhallaS bör med de Lanea-L-rpirs. ler, som inom de twänne arén genom sörskrifningarna äro til betalning förfallna, och om icke de uti samma Mynt böra ätergäldas? 2:0 Ac dä en Debitor uragtkater at erlägga den uksästade räntan, han icke af denna Författning mä sig fa begagna. z:o Huruwida Kongl. Majit täckres göra afseende pä der lidande, hwaruti Lanea-Fordings-ägare försättas derigenom, ar de Riksgalds-Sedlar de emot» Mga endast lil ^ delar wid Leslilarioneu i Lanea fvrrvandlas 4:0 Huru med Oautionilisr skall förhällgs HZ eamiovsn endast inom de 2:ne gren är utfatt. Herr 6^11 e n-,ä l er , Lamuel ^rcob, erinrade at en Författning ar 1778 är utfärdad, som berättigar en OuriomK ak upsäga sin borgen. Herr Isrlmsclsn förmälts sig bland besia punkter sakna den af honom gjorda tilläggning. Herr 8reär trodde, ak Ja-^rripolilionenborde blott innehalla bifall ti! Betänkandet, och al tillagningarna kunde göras endast i Lonrra-proposuionen. För öfrigt förklarade han, ak om ber tredje momsmer ej ukginge, begärde han vorera öfwer propoliiion.
S. D. Vid förnyad föredragning af Bonde-Ståndets uti Protocolls-Utdrag af den 12 deimes, hvilket samma dag blifvit lagdt på bordet, gjorde inbjudning, till instämmande uti Ståndets, i anledning af ConstitutionsUtskottets Memorial N:o 77, fattade beslut, fann Ridderskapet och Adeln, som den 12 dennes hufvudsakligen fattat enahanda beslut, som Hedervärda Bonde-Ståndet, ofvannämnde inbjudning nu mera ej erfordra annan åtgärd, än alt läggas till handlingarne. S. D, Återremitterades Banco-Ut kottets den dennes på bordet lagde Memorial, N:o 91, med förslag till ålskillige förändringar 1 4. Vrt. 5 Afd. af i83o års Banco-Reglemcnte. S. D. Å nyo föredrogos och biföllos Stats-Utskottets den 9 dennes på bordet lagde Utlåtanden t N:o 406», öfver anmärkningar vid Betänkandet, Nto 355, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående medel för undsättningar i svårare missväxtår; N:o 4,07» öfver anmärkningar vid Betänkandei, N:o 388, i anledning så väl af Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse lill Rikets Sländer, rörand.e en uti staden Wenersborg inträffad eldsvåda, som Kongl. Majits sedermera till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition, angående låne-ansläg till återuppbyggande af nämnde stad; N:o 4°8, i anledning af Fullmägliges i Riksgälds-Co-ntoret skrifvelse, med hemställan om dispositionen, så väl af Lappmarks-Ecclesiasticpie-Fondens till bemälde Conior levererade capital-tilfgångar, som af trenne andra Cassors intecknade fordringar. S. D.
Tiden för Pröfnings-komitéeruas sammanträde är icke närmare bestämd, än att i 112 § af samma Förordn. säges, att K:s Befhde skola utsätta tiden derför, med iakttagande af, två månaders rådrum ifrån det taxeringarna blifvit fulländade. Erfarenheten har visat, att denna mellantid icke blifvit för knappt tilltagen, enär Pröfnings-komitéerna ofta icke sammanträda förr än i Oktober månad. Nu innehåller den nu ifrågav:de bränvins-försäljnings-förordmn, att afgifterua skola i förskott erläggas för försäljnings-året, som börjar med d. 1 Oktober, hvaraf följer, att skyldigheten för närings-idkaren att erlägga afgiften kan inträffa förr än tiden för Pröfningskomiténs sammanträde, eller åtminstone innan dess beslut vunnit laga 406 Den 18 Juni. kraft eller fastställelse. På grund häraf anser jag, att Utsk. haft mycket rätt, då det föreslagit, at.t Taxerings-komités beslut skulle lända till efterrättelse, till dess detsamma blifvit genom laga kraftvunnet beslut ändradt. Att säga, det Pröfnings-komités beslut skall lända till efterrättelse, skulle leda till förvillelse, enär denna komité mången gång icke ens meddelat något beslut på den tid afgifterna skola erläggas. Jag får således yrka bifall till hvad Utsk. i denna del föreslagit. Hr Printzensköld, Carl: Så länge den nu gällande För fattrnn oförändrad bibehålies, är det stadgande, som förekommer i sednare mom. af denna § riktigt, ty Författmn säger uttryckligen, att Taxerings-komités beslut icke får af Pröfnings-komité ändras, såvida ej besvär blifvit anförda. Nu har den förändring blifvit föreslagen, att Pröfnings-komitén, i fråga om bestämmandet af det kannetal bränvin, hvarför bränvins-försäljarne skola erläggn afgift, skall få samma makt som den eger i fråga om bestämmandet af den skattskyldiges bevillning.
Guldmedalj London 1884 London 1885, Prisbelönad Prisbelönad Antwerpen Köpenhamn 1885. Prenumeration torde ske oförtöfvadt. Upplagan mest spridda tidning f ö r fruntimmer sverlden. 4: — kr. pr år och 1: 25 i qvartalet, fä Iduns abonnen ter densamma för 2: - 50 pr år eller 65 öre i qvartalet. utgifvas år 1890 till följande pris: MODETIDNINGEN P R I S E T erhålla Iduns abonnenter (och endast de!) den eleganta och rikhaltiga Modeoeh MönsterTidning I D U N. Guldmedalj E S ' TO MED L A samt införas. — Utgifves i Stockholm af med. d:r E. W. Wretlind. [674] P N N numerantsamlare antagas. — Annonser N R utkommer hvarje fredag i 12- k 8-sidigt format, tryckt på fint, glättadt papper; Mannens slägtlif, O E För I större illustrerad gratisbilaga om N M N H F A S T A utgör nu inalles inga lösnummer-köpare. Se annonsens midtfält! 7,650 E X. Densamma utgjorde vid 1888 års utgång endast 4,750 exemplar. BYRÅ O C H EXPEDITION: 48 Drottninggatan 48. Pris 1 kr. [GGO] En ung o. rask köpman, egande ett nätt och trefligt hem samt god aflär i vacker trakt Å landet, önskar sig en öm och god maka (helst från landet) med förmögenhet. Svar med fotografi, märkt » A, ' - B. », torde godhetsfullt med snaraste insändas till Idun, Stockholm. R S Å T J K E oeh K O O R &gt; A J F I Undertecknad, som studerat utomlands och eger flerårig praktik som lä- rarinna, undervisar i franska, tyska, engelska och spanska språken samt i stenografi (Arends ' system). UPPGÅNGEN. U L K H _ ra. a. L A J i sept. T 3 L X L. &lt; 3 L £ T.
St. uti ett jernvägsföretag, medelst en skuldsättning af mera än 100 mill:r; så torde del icke få anses, som så alldeles otillbörligt, om man dervid yttrar en förundran, att Sveriges försvarsanstalter deremot blifvit, med undantag af de äskade löneförhöjningarne, vid detta tillfälle temmeligen lösligt behandlade — Ibland Sveriges försvarsanstalter, hade jag föreställt mig, Artilleri-vapnets upbringande till det största möjliga antal pje ser, såsom ett. för våra förhållanden oumgängligt, behof; och det är med ledsnad jag uti K. M:s Nåd. Propos., trott mig sakna den erforderliga framställningen härom. 96 Den 34 Januari. Jag hade föreställt mig, att man skulle varit betänkt på någon utväg, att genom tilldelandet af vissa Art il 1 eri—pjeser, på hvarje Infanteri-reg:te, kunna af stammen bilda er service, som åtminstone erbjöd något af det behöfliga för ett fot-artilleri, hvilket näppeligen genom mindre kostsamma utvägar torde kunna åstadkommas. Det har med ett ord, varit bristen å hvad jag hade önskat tinna, uti K. M:s Nåd. Propos., som ifrån mig framkallat de anmärkn:r, jag tagit mig friheten här föredraga, och jag har äfven dertill funnit mig föranledd, af en felslagen önskan, att af någon annan mera qvaliflcerad hafva härutinnan blifvit förekommen. Beträffande den Kongl. Propos:n angrde —Sjöförsvaret eller Femte Hufvudtit:n, utbeder jag mig få fästa StatsUtskrs upmärksamhet å följande förhållande: Novembertraktaten har. i politiskt hänseende, ställt Sverige uti ett mera bestämdt förhållande till vår örstra granne. Vårt Kabinetts politik får numera icke vackla, än åt den ena sidan, än åt den andra: dess mål är stäldt alldeles i likhet med Turkiets, till en innerlig förening med Vestmakterna; och i afseende å dem, förnämligast med England, med hvilket Skandinavien, såsom i det närmaste kringflutet, i anseende till intressen och konstitutionalitet, bör tänka sig politiskt vara förenadt. Sedan Gr. v
Schram: B. VIII. — S — 251 90. 165, 219, A. 220; B. X. 107, 171, A. 171; B. XI. 4. 118. A. 118 Stats-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 141- i anledning af väckt fråga om anvisande af ett amor terings-län till vattenkur-anstalten vid S:t Ragnhilds källa i Sö derköping: B. VIII. 90, 165, 220, A. 220. — N:o 142- i anledning af väckt fråga angående indragning af Konvoy-Kommissariatet: B. VIII. 90, 165, A. 165. — N:o 143. i anledning af väckt motion angående aflemnande af ritningar, för hvilka anslag af allmänna medel blifvit Kapitenen Baltzar Cronstrand beviljadt: B. VIII 90, 165, A, 165. *— N:o 144. i anledning af Herr af Robsahms motion, angående utdelningar från en af motionären uppgifven kassa, samt indragning af kassans återstod till Riksgälds-Kontoret: B. YHI. 90, 165, A. 165. — N:o 145. i anledning af väckte motioner, angående förändring af sättet för markegångs-prisens bestämmande: B. N:o 146. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse angå ende väckt fråga om förhöjning i ersättningen till svaga soldatrotar: B. IX. 3, 82, A, 82. — N:o 147. i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 101, i fråga om förändrade grunder för mjöloch såg-qvarnars beskattning: B.
Den a5 April. af i3 cap. 4:n Missg.btn, emedan jag skulle tro, atl om betänk. återremitteras, skall detsamma, när det återkommer, möta många svårigheter. Hr Cederschjöld, Robert Theophron: Ehuru jag uti ett föregående plenum förklarat, alt, efter milt omdöme, ingen gradation af straff borde finnas utöfver lifvets förlust, hvilket jag ansåg böra utgöra yttersta gränsen för straffrättens utöfvande; tror jag likväl rättvisan ovillkorligen fordra, att alla andra straff under lifsstraffet , så vidt möjligt, är, stå uti behörig gradation i förhållande till de olika brottens mer eller mindre svåra beskaffenhet. En sådan slraffgradation skulle dock i betydlig mån tillintetgöras, om LagUtsk:s betänk, i sin helhet blefve såsom lag antaget. — Inbrottsoch fickstölder anses enl. gällande lagar vara af svårare natur än enkel stöld, och hafva äfven så blifvit af LagUtsk. betraktade; men sådant oaktadt, skulle de förra i de flesta fall ej blifva hårdare straffade än enkel stöld, ifall LagUtskrs förslag vunne bifall. Ehuru den, som begår enkel stöld första gången och tillgriper t. ex. 4o r:dr b:co, skall straffas med 28 dagars fängelse vid vatten och bröd, skulle den, sorn tillgriper samma eller dubbla summan utur annars ficka eliel’ genom inbrott, efter LagLTtsk:s förslag ej blifva svårare straffad. Delta står, efter min åsigt, i uppenbar strid emot rättvisans fordringar, hvadan jag ock finner mig föranlåten att bestrida bifall till LagUtskrs betänk. i denna del. — Ingen kan lifligare än jag önska afskaffandet af de rysliga och för menniskan förnedrande spö- och risstraffen; men jag vill likväl ej med min röst biträda beslutet om deras borttagande, förrän något annat mera lämpligt straff sättes i deras ställe.
Sjöfarts-comilden hade hört att klagomål förekommit i afseende på skeppsmätningen, och ehuru sättet dervid är det bästa möjliga, emedan Chapman uppgjort sjelfva planen dertill, så ingick sjöfarts-comiteen till Konungen och begärde någon jemkning i sältet att bestämma classificationen af fartygen. I följd deraf remitterades frågan till Förvaltningen af sjöärendena, der ett förslag i ämnet uppgjordes, och jag har här i afton horf, att K. M. bifallit det. Således är redan en förändring gjord. På denna grund får jag vördsamt anhålla att Utskrs betänk, måtte afslås. Allm. Besvärsoch Ekon.Utskrs utlåt. N:o 88 blef af K. o. Ad. afslaget. Vid förnyad föredragning af Allm. Besvärsoch Ekon.- Utsk:s betänk. N:o 89, i anledn. af väckt motion om inrättande af pant-låneconlor 1 Rikets större städer, blef samma betänk, af R. o. Ad. bifallet. Föredrogs ånyo Allm. Besvärsoch Ekon.Utskrs den 5 dennes på bordet lagda betänk. N:o 90, i anledn. af väckt motion om rättighet för tiondegifvare i Skåne att lösa kyrkornas behållna tionde efter årlig markegång. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag anhåller att detta betänk, måtte få ytterligare hvila. Jag märker att det innehåller ett tillstyrkande, som kunde blifva nog skadligt för kyrkorna. Frih. Cede rströrn, Jac., förenade sig med Hr von Hartmansdorff. Lades till handlingarna Allm. Besvärs-och Ekon.Utskrs den 5 dennes på bordet lagda utlåtrn : Nro gt, i anledn. af anmärknrr vid Ut,k:s betänk. N:o 37, atigrde instruction för länsstyrelserna och dem underlydande tjenstemän; Nro 92, i anledn. af anmärknrr vid Utskrs betänk..
Deremot fkall i annuitets - räkningen årligen, J tilläggas den af ägarena till förut privilegierad jord påtagna grundfkatten, och fedom refningen öfverallt för fig gått (hvilket o vilkor - ligell bör vara gjordt inom loppet af 20 år,) fkall den ny-onererade jorden årligen af Kronan utbekomma 5 procents ränta, både å de förila annuitets-fordringarne, och å de famxnanlagde kapital, hvilka fedan refningens början i Statskaifän influtit. På detta fatt ikall den hittills privilegierade jorden, efter 20 års förlopp, uppbära intereffen af ett i mån af desfe tillikott förökadt kapital emot det forn är infatt, hvarigenom ägarena vunnit full erfättning för det onus de fig åtagit. Men lika orubbelig forn dede fordringsägares rättighet är att lyfta nämnde intereffen, lika väfendtlig är ock för Staten den rättigheten, att behålla kapitalerna orörda, till defs de med Rikets fördel kunna fmåningom åter utbetalas, hvilket ej inträffar förrän den utländika fkulden hunnit efter denna plan alldeles förvandlas uti fkuld till ägarena af Säterie och Frälfe. Till beftyrkande af möjligheten att utgöra de medel forn erfordras till vår nu varande utrikes Statsfkulds öfverflyttning, äfvenfom till bevis på Compenfationens riktighet, bifogas härvid ilere i fådant affeende upprättade Statiftiike Tabeller. I fammanhang med den ofvan åberopade nyttan af jord-utikyldernes jemnande , när vår Reprefentation en gång ikall förändras, tror jag mig äfven böra yrka att en fullkomlig likhet i prerogativer Städerne emellan , måtte införas, och då reprefentations-förändringen förutfätter vilkoret af Stånds-privilegiernas upp - — 45 -—• hafvande, förfvinner derigenom all olikhet i onera på Stadségendomar och Stadsjord, för ► hvilka ingen Compenfation behöfves, emedan ägande rätten ej kan anfes rubbad i affeende på en befittning, lorn icke har farlkild natur utan i följe af ägarens ftånd.
HPvåu en i San Francisco bosatt lands maninna har Idun haft nöjet mottaga nedanstående vackra versifierade hälsniug till fosterlandet, som helt visst med odelad sympati skall mottagas af alla våra läsarinnor. Hur Vid Och Sig bördens rätt i skuggan tråder bildnings fackla mer och mer, folkets blyga dotter gläder att hon vägen öppnad ser. San Francisco, Kalifornien. Sept. lS !J. ' i. Sophie Sonnichsen. (Ringström.) Från Stilla hafcets ljumma stränder, Från Kaliforniens rika sand En hjärtlig hälsning hän jag sänder Till Sverige, till mitt fosterland. Il IDUN 1893 kostar på att sjunga en konsert om dagen. sen första juni, dä vi började, ha vi uppträdt i olika bondkyrkor hvarenda kväll; vi ha tagit så erbjudes eder i dag, ärade läsarinna, ett jämnt med oss Skåne, Småland, Östergötland, enastående tillfälle alt för en mycket ringa och sen ska vi ta östra Småland och Bleuppoffring göra dem en stor glädje. För att kinge i hemväg. Usch ja, det är ett släp! » göra Kamraten, illustrerad tidning för » Fröken tycks inte vara särdeles belåten Sveriges ungdom, känd och skattad i vida med det där kringflackande lifvet? » sade Elsa kretsar bland den publik, för hvilken den är i litet snäf ton. Hon hade hela tiden gått afsedd, har redaktionen anordnat delta års och haft en förnimmelse af, att den där unga sista kvartal till ett profkvartal, som erhålles damen pratade alldeles för ogeneradt och tog för det nedsatta oerhördt låga priset af för litet hänsyn till, att det var en kyrkoherdefru hon talade med. » Å, det går väl an, » svarade fröken Rosom prenumeration nu genast verkställes på alba och flyttade öfver notpacken till den anposten. Vi bedja eder noga uppmärksamma dra armen. » Det värsta är, att jag så litet det profnummer, som i dag medföljer Idun. får leka med mina jämnåriga. Det roligaste Det skall alltid blifva Kamratens främsta bejag har haft på hela sommaren var i en klocmödande alt bland sin unga läsekrets väcka kargård någonstans i Skeningetrakten. jag och bibehålla en sedlig och fosterländsk anda, minns inte hvad socknen hette.
Den, som vill, att, på sätt 3 Stånd beslutat, införselslullen å krokar till fiske skall bibehållas vid 24 sk. per skålpund, röstar Ja; Bih. till R. St. Krukmaka rcarbeten. Krut. Kappar. den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, nedsättes införselstullen u denna artikel till 8 sk. skålp. Med ogillande af Utskottets förslag angående krukmakarearbeten, hafva Ridderskapet och Adelil, Presteoch Bonde-stånden å denna artikel bibehållit gällande införselstull, 3 sk., samt Borgare-ståndet åter nedsatt tullen lill 1 sk., allt per skålpund; och lärer, derest Borgare-ståndet icke frånträder sitt beslut, samt förenar sig med öfrige Stånden, följande omröstning böra anställas: 203:o. Den, som, på sätt 3 Stånd beslutat, anser införselstullen å krukmakarearbeten, ej specificerade, böra bibehållas med 3 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, nedsättes denna lull till 1 sk. skålpundet. Utskottets förslag, att upphäfva förbudet mot införsel af krut, hafva Borgareoch Bonde-stånden bifallit, men Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet ogillat; och lärer alltså samma förbud skola bibehållas; I följd hvaraf Utskottets tillika gjorda förslag om underdånig skrifvelse, angående nödige försigtighetsmått i afseende å upplag och försäljning af utländskt krut, hvilket förslag dessutom endast blifvit af ett Stånd, Bondeståndet, godkändt, måste förfalla. Som endast Borgareståndet godkänt, men de öfriga Stånden, bibehållande gällande taxa, ogillat Utskottets förslag, alt nedsätta införselstullen å käppar, alla slag, från 32 till 24 sk. skålpundet, hemställer Utskottet, att Borgare-ståndet ville från sitt beslut afstå och instämma i de öfrige Ståndens. För annan händelse föreslås till omröstning följande proposition: