Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Debet och Credit i Inventarii-Boken. Sedel-Contor e t. Allmän Sats. Sedel-Contoret åligger alt besörja, controlera och redovisa, så väl Bankens Sedeltillverkning, från och med .papperets förfärdigande vid Tumba, som Bankens Sedelinlösning, till dess de annullerade sedlarne blifvit antingen i brännugnen förstörde, eller till förvar aflemnade i Bankens Räkenskaps-Archiv. A. Bokföring. Den redovisning, som genom] Sedel-Contorets Bokföring skall sökas och beredas, är lill föremål och omfattning trefalldig: a') att redogöra för sedlars tillverkning och alla dermed gemenskap egande behandlingar ifrån och med papperets fabrication vid Tumba, ända till dess sedlarne blifvit färdige aflemnade till allmänna magasinen, under behörige nyckel vårdares förvar och Cassa-Afdelningens Bokföring ; b~) att redogöra för hvarje sedel, som af Banken blifvit inlöst för att icke åter utgifvas, ifrån det att Contoret densamma emottagit, tills den är antingen förstörd genom bränningsanstalten, eller aflemnad till förvar i Bankens Allmänna Räkenskaps-Archiv; c') att frambringa en lätt och städse tillgänglig öfversigt af hvarje Sedel-Contos balance, och alla balancernes sammanlagde summa, på sätt, att, då, enligt Cassa-Afdelningens räkenskap, afdrag sker Banco-Utskottets Utlåtande N.o 38. för hvad, sora ligger inom Bankens egna Magasin och Cassör, Verkets skuld för ibland allmäheten löpande representativt Bancomynt kan, enär sora helst, i Sedel-Contoret utrönas och uppgifvas. Redovisningen Litt. a. hlifver föremål för en bok: SedeltillverkningsSpecialen. Redovisningen Litt. b. likaledes för en bok: Sedelinlösnings-Specialen. Summarisk redovisning till Banken för hvad Sedel-Contoret uti papper, blanketter, färdiga nya Sedlar och annullerade gamla Sedlar har under sitt förvar, uppställas på grund af nyssnämnde specialer uti SedelContorets Magasinsbok.
Företer sig anledning , att inlemnadt .betyg ar o~ rigtigt, bli fve inlemnaren genast tilltalad i laga ordning, och erhålle ej inträdespollet, innan han sig in för Domstol rättfärdigat, oell må han, i händelse betyget befinnes falskt, hafva förlorat för den då påstående Riksdag, all rätt till säte och stämma bland Ridderskapet och Adeln. Innehålla de å Riddarhuset befintliga Genealogier fullständig underrättelse om den söj kandes ålder med dag och dato, är ej annat bevis af nöden; men påstår den sökande att Bil, till Ridd. o. Ad. Pr. VIL Band. 17 \ trg Den iS Augusti e, m. Genealogiens uppgifter äro origtige, hvile frågan om Pollets erhålt lande, till dess han anskaffkr bevis. Anmäla sig på en gång flere, som göra anspråk på hufvudmannarätt för samma ätt, ellerpånärm are ättemannarätt, eller klagar någon öfver utlemnad polletpå grund af påstådd origtig Genealogie, då blifve, el. ler fortfare att vara, antecknad, den som enlligt Genealogien är närmast berättig ad, tili dess den andre sin bättre rätt med antagliga bevis inför vederbörlig Domstol styrkt. §• l8- Ej må någon fullSvarar mot 17 § magt-för gällande anses, RiddarhusOrdningen. som icke af ättens verkliga hufvudman, eller af den som, efter denna Riddarhusordning, dertill berättigad är, blifvit utgifven. Rörandes Fullmagten, antingen Den 18 Augusti t, m. sja med utgifvarens stil öfver allt skrifven och underskrifven eller laglig bestyrkt, ovillkorligen vara författad efter följande formulair:
Den värde Tajarén, nemligen, anser Statshjulet böra bringas i än kraftigare gång; det år i hans tanka genom detta hjuls svärtgrtingar, sorn lifvet skall spridas i Nationen; hade ej Götha Canal varit, säger den värde Talaren, eller strömrensningarhé, eller väganlåggningärne, eller fästningsbyggnadert, eller öfningslågren och Kö. iiUngens resor, så skulle* i hans tanka, förlägenheten - Deri i Martil. gfenheten hafva varit ån större* öch erfarenheten af det gagn sorn härigenom åstadkommits, anser han böra vara oss en ledning vid öfverlåggnirtgeh öm sättet att afhjelpa ali fÖr^ lägenheg En granskning af Theoriehs Vigtighet, öni dess resultat skulle synas ofördelaktigt, skulle kunna blottställa mig lör tillvitelsen att hafvä velat Utmärka mig gehom Otillbörligt klander. Jag viii derföre blött hämna, att theöriens princip år lika gammal Söm Egyptens pyramider. Angeläget likväl anser jag, Och det år hvad jag utber mig att få fästa Utskottens Uppmärksamhet Uppå, i händelse Utskotten skulle vilja i motionen finna en ledning Vid dess ÖfveHäggnihgar om sättet att afhjelpa förlägenheten att dö Landsörter^ vid den blifvahde bevillilingens fördelande, böra skonsammare behahdlas* Öfver hvilka iStatshjulet aldrig milar* der inga byggnader företagas* inga Öfriingsläger hållasj Och Söm icke komma ätt hughas af KonUngetii besök. Jemte motionfeii har på Ridderskäpets OcH Adelns bord blifvit hedlagt ett tVÖäggädt sVärdj hvars administrativa och finahciella Sidor börd© härmare betraktas, inhah det till ett mintiö fÖf kömmahde slägter, förVäras bland dé öfrige hilder deh härvarande tidens strider* förda vapen»
CommerceCollegii, år 1772 affordrade underdåniga utlåtande, skall äfven ovilkorligen hafva tillstyrkt Portofrancooch Nederlagsråttigheten för Gottland, Sedermera blef denna motion å ny o väckt år 1806, under den dethroniserade Konungens regering och förnyades åter våfi 000 Den o Martu, j8og och 1812 års Riksmöten, då resultaten af Öfverlåggnirgfjrne blefvo, sorn skönjes utaf Riksdagsbesluten, af den 2 Maj 1810 och 18 Augusti 1812, att detta amne stalie såsom ett Economiemäl öfverlämnäs till Konungens nådiga godtfinnande, jemte det underdåniga tillägg, att ibland de flere städer, sorn voro före6lagne till erhållande af nederlagsfrihet, fanns ingen dertill mera passande ån Wisby på Gottland ; och lärer Kongl. Maj:t, af denna anledning i nåder hafva infordrat vederbörande Autoriteters underdåniga utlåtanden, hvilkas innehåll år för mig ännu alldeles okändt; likväl år troligt att de tillstyrkt Portofranco-frihet för Gottland, då den Comitté som år 18(2, på nådig befallning förordnades till förslags afgifvande om Portofranco-inråttningen, äfven lärer hafva den tillstyrkt; dock endast att Slitö och Wisby, skulle dertill utses, försedde med särskilda TransitoTullkammare, och att Ksppelhamns och Klintö Landtharnnar skulle med Wisby under denna rättighet inbegripas, dit, efter sig lämpande vind, alla öfver 10 fots djupgående Fartyg, skulle förvisas, under controll af Wisby Tullkammare. Äfven skall nämnde Comitté hafva proponera!, att Nederlagsafgiften skulle ökaa till t k 1 och en half procent m. m., hvarom allt jag längre fram får åran vördsamt yttra mina tankar.
Bonde-Ståndet delgifna och af Paul Fritz Mengel från Upsala län såsom egen upptagna motion, att Stals-Ulskoltet måtte anmodas med görligaste första inkomma med en summarisk detaljerad uppgift öfver användandet af de vid sednaste Riksdag till neutralitetens upprätthållande heviljade medel, tillika med deraf föranledda yttranden; och 2:o Samme mans, hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln väckta, Hederv. Bonde-Ståndet delgilna och af Paul Fritz Mengel från Upsala län såsom egen upptagna motion, om förflyttning af skyldigheten att fortskaffa resande från ett enskildt åliggande till ett statens bestyr, jemte i anledning af samma motion hafde yttranden. Den 10 December. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: l:o Herr von Krcemers, Anders Robert, den 4 dennes f. m. på bordet lagda motion, om införande af ett medelporto för telegraf-depescher inom riket. 154 Prot.-Utdrag den iO December 1856. samt förändring af åtskilliga andra sådana depescher rörande stadganden; tillika med de i fråga om denna motion nu afgifne yttranden; 2:o Herr Mannerskantz s, Carl Axel, den 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, angående ordnandet af Sveriges försvarsverk; tillika med de i anledning af denna motion nu afgifne yttranden; 3:o Grefve Taubes, Henning Edvard, den 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, angående beviljande af ett kontant löne—tillskott för de tjenstemän, som äro berättigade att dem å lön tilldelade räntor, utan förenkling, efter markegångs-pris eller i natura uppbära, men förklara sig villige att låta förenklingen af desamma enligt Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855 försiggå och derjemte från uppsägnings-rätten afstå; tillika med ett af motionären nu algifvet yttrande i ämnet; 4:o Grefve von Plåtens, Baltzar, den 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, med förslag till reorganisation af Kongl.
Brefvet af den 6 Febr. 1849, eller om det skall bero på en Pastors godtfinnande, alt utan ransakning, utan högre myndighets pröfning af hans åsigts behörighet, utan laga dom qväfva så väl bruk som missbruk, hvarvid den som ett sådant Pastoralförbud icke hörsammade skulle beläggas med böter till ett belopp, 5 gånger högre än hvad som stadgas, för spillande af menniskolif, hvaruppå sedan alltid följde landsförvisning, i händelse han verkligen funnes skyldig till irrlärors spridande; eller slutligen om denna discussionsfrihet, denna upbyggelsefrihet skall ställas under en presterlig polis af sådan omfattning, att denna späda nyfödda frihet i sanning då kunde förliknas vid en till händer och fötter väl inlindad Mumie, anständigt befordrad till en förtidig graf. De af detta Stånds ledamöter, som tagit närmare kännedom om detta ämne, finna lätt, att härmed är antydt Ulsk:s förslag, och det af Prof. Bring i dess reservation framställda. Den siste värde talaren har lill utgångspunkt tagit Prof. BriDgs förslag med några vissa modifikationerJag att - 328 Den 21 Juni f. m. håller atl få laga Utsk:s förslag, och härvid får jag först hembära Utsk. min tacksamhet derför, atl det proklamerat den vigtiga principen, att upbyggelsefrihet bör finnas. Hvad förslaget vidkommer, skulle jag vilja tillstyrka detsammas antagande med följande modifikationer. Utur ingressen ville jag borttaga orden: ”samt undan”rödjande af Kongl. Brefvet den 13 Dec. 1762, och Kongl. Cirkuläret d. 20. Jan. 1837, ang:de lagsökningar i religionsmal, som ”äro af grannlaga beskaffenhet”, hvarigenom nu gällande helsosamma stadgande om Just.-kanslerens utlåt, innan åtal får anställas, blefve qvarstående. 1 § önskade jag bibehållen.
Hvad sålunda af enskilde motionärer, i fråga om understöd af allmänna medel för hamnoch kanalbyggnader inom serskilda delar af riket, blifvit föreslaget, har Utskottet tagit i öfvervägande; men då statsverkets för närvarande ringa tillgångar icke medgifva beviljandet af anslag för berörde föremål, äfven der dessa kunnat finnas vara af mera allmän nytta, samt, hvad beträffar den begärda afskrifningen af Carlstads hamnoch kanalbolags återstående skuld till handelsoch sjöfartsfonden, Utskottet anser sig ingalunda böra genom tillstyrkandet af bifall härtill gifva anledning till framkallande af likartade anspråk från andra låntagare, hemställer Utskottet, IG Stats-UlskoUcts Utlåtande, N:o 194. att dessa motioner icke må till någon åtgärd hos Rikets Ständer föranleda. m) I afseende å en hamnanläggning vid Wadstena stad, hvarom vid nästföregående riksdagar fråga hos Rikets Ständer förevarit, hafva följande motioner blifvit väckte: hos Ridderskapet och Adeln, af Herr Pereswetoff Morath, A. W-, som begärt, att för berörde ändamål måtte af Rikets Ständer, såsom lån, utan ränta, anvisas 32,000 r:dr, hvilken summa på det sätt borde återbetalas, att af hamnumgälderna, sedan årliga underhållskostnaden bestridts, två tredjedelar afsattes och till staten inbetaltes till dess lånet vore guldet; och har motionären upplyst, att stadens borgerskap åtagit sig att i hamnbyggnadskostnaden deltaga med 16,000 r:dr, utgörande nära en tredjedel af den summa 47,981 r:dr 8 sk., hvartill nämnde kostnad blifvit, enligt förslag, beräknad; inom Borgareståndet, af Herr 0. U.
att det icke blott är arbetet i och för sig, utan isynnerhet den iira och rit~~~iirbcfse, som derined skulle vinnas, hvilka sUiiiida skulle omskapa ej blott qviniionattiren, utan derjemte ocksa den allintiniin opinionen, detta ända derhän, atf hustnrr och mii&amp;ar s41ifle Run~ina att i framtiden betraRtas s9so1n varcfser Idngi finderfngrna dc ogryta qzinnor, AvifRa p ~ o m arbcht.wunnit r~tmiirRclse, att, i följd haraf, stcriltctcn skvlfe bomma ritt anscs s9ro111 cn ära, ni. m. Har nu allt detta iiagoii grund? H d t visst icfic, s9vida man ej vill upphöja till lag och regel enstaka undantagsförhdll.ln&lt;leii, Iivilka existerat i alla tider. Arbetet skall byta form, det skall komma att för qvinnan likasom för mannen blifva en pligt. en nödrandighet. Lifvet skall foga sig derefter. ersättande p9 ena hallet menniskokraften med niaskinen för att taga henne i ansprsk p9 ett annar. Derta nya skdl till en tid bringa i olag eller verka stOrandc på gammal sed och gnmla isigter. Men sinhingom viinjer man sig vid det ovana, förstir att för det goda gamla, hvilket bör, ej blott besta utan fdqwqas, göra sig till godo fördelarne af det nya, och sa förv ?uiar man sig, att man till en tid kunnat jamra sig s9 illa öfver detta nya. Lefva vi icke just nu i en sadan tid af ilet nyas och det g a m h sammansmaltning och försoning, och vill derför n5gon pasta, att äktenskapen Tro mindre lyckliga, familjelifvet mindre innehallsrikt, mindre tilldragande an förr? Vi skulle snarare tro motsatsen.
Pa det Kongl. Mast och Kronan ma återfå de förskott som efter behöriga räkningar anwändas a sadana förestagne underwisningsoch till, werkninas-anstalter samt atgar för tillsynen, Con. trollen och Uppbörden af Saltbitter, tillwerkningeu ej mindre äa till Premiers meddelande naaon wid inrättningarnes början, hafwa Rlkstnv Ständer trott sig böra förestå, att af den betalning kill En R:dlr 24 st. per Lispundet, som till Hemmansägare a Landet är bestämd, sa mycket arli^n innehalies. som efter steende redowisning och uträkning lill Lane Styrelserna swarar emot besa kostnader; Och torde det leda till förmånlig werkan, om ester steende anmälan, genom Eders Kdngl. Majus Befallningshafwantze, Eders Kongl. Maut och Kronan förstottswiö undker enahanda ersättningswillkor af dem, sein sadana requirerar, anstaffade de erforderliga stud, ningskäril, sam någon kunde åstunda och sakkännedomen såsom förmånligast för till construction och stor, lek bestämt. 6:0. Den i? Augusti. 2691 z:o. Härwid anmärkas dock, att de Orter, Socknar eller enskilde Jordägare, som ulan art beswara Eders Kongl. Maut och Kronan med under, danig anhållan om förskott af Kokpanna eller andra omkostnader, stola njuta oafkortad betalning a En N-dlr 24 st. Banco per Lispundet för deras ar, liga Saltbitter. lefwerams. 7:0. Rikets Städer förbindas äswen, att k mohn af deras Jordägare eller Hemmantal, lika med Landet och mot samma pris och willtor till Eders Kongl. Maj:t och Kronan ärligen aflämna Saltbitter in natura, och kunna de om tillwerkningen deraf samt om Salrbitter Plant-Ladors upprättande till dest större och mera sortstyndande lillwäxt, antingen sjelfwe föranstalta eller derom med en eller flera nära belägna Socknar sig förena. 8:0.
Det är icke för det att StatsUtsk:s ledamöter hafva beviljat ett anslag, och icke för det jag misstänker, att det dervid frångått sin öfvertygelse, utan emedan jag anser denna väg alt erhålla anslag vara alldeles oriktig och alltför vådlig, icke blott för närvar. Ständer, u~ tan äfven för kommande, enär man dermed icke handlat efter hvad man kallar grundsats, som jag motsatt mig dessa anslags beviljande. Hr von Hartmansdorff: Lika med Gr. Frölich anser jag det visserligen bättre hafva varit, om K. M. hade kunnat framlägga en allmän plan för de vägbyggnader och andra dylika arbeten, som kunna komma i fråga. Men skälet hvarför så icke skett kan icke vara något annat, än just brist på det anslag, som R. St. nu förmodligen komma att bevilja lill en styrelse i och för undersökningar rör:de allmänna arbeten. Om medel dertill funnits, och undersökningarne följaktligen kunnat göras, så hade K. M. också kunnat för R. St. framlägga en omfattande plan lill sådana arbeten intill nästa riksdag. Men när nu sådant icke kunnat äga rum, och R. St. äga tillgångar vida utöfver dem, som tillförene funnits; så måste jag anse riktigt, nyttigt och för landet lyckligt, att man genom enskilda motioner uppgifvit sådana behof, hvilka genast blifvit föremål för R. Sits pröfning. Det är möjligt att R. St., likasom deras StalsUtsk., kunna misstaga sig uti bedörnmande af det ena eller andra föremålets större eller mindre vigt. Men sådana misstag hade likaväl kunnat äga rum, om K. M., utan förberedande, omfattande undersökningar, uppgifvit föremålen. Vanligtvis hafva de propos:r, K. M. vid denna riksdag framställt, varit underkastade mera klander än enskilda motioner. Det hade således kunnat hända, att R. St. satt i främsta rummet hvad K. M. satt i det sista o. s. v. Man mäste derföre taga omständigheterna sådana de uro. När man icke har andra propos:r eller uppgifter, än dem, som framkommit från enskilda motionärer, och öfver hvilka SlatsUtsk. yttrat sig, så bör man besluta öfver dem. Frih.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos: 1:0 StatsUtskottets utlåtande N:o 22, angående föreslagen vakt vid LandsCar.celfiet eller LandsContoiret i Skaraborgs Län. 2:0 Stats, och BancoUtskottens Betänkande N;o 23, angående förändring i tiden och sättet för indrifningen af Götha CanalBolags, Götheborgs och Malmö f. d. Dis» contverks ännu utestående fördringar. - 3:0 StatsUtskottets Utlåtande N;o 24 i anledning af väckt motion, om inköpande af Hus med Sessionsrum för Riksens Ständers Utskott och för Hederv. BondeStåndet m. m. Frän Hederv. BondeStändet, S. D. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskottets den .22 sistl. Februarii meddeldte och den 3 i denna månad på Bordet lagde utlåtande, N:o 2f. i anledning af de utaf aflidne C jmmerceRadet J. Sederholms i Finland bosatte Arfvingars anspråk, att, i likhet med hvad som blifvit bemäldte CommerceRåds inom Sverige boende Arfvingar vid x§ty års Riksdag bcviJjadt undfå eisätt; ning Prot. Utdr. d. it Mars 1823. 57 ning af Svenska Staten för den del, som af CommerceRådets hos Franska Regeringen egande erkände fordran, förstbemäldte Arfvingar kan efter Lag tillkomma. d. 7 Mardi 1823. Frän Vållofl. BorgareStåndet. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Stats Utskottets Utlåtande N:o 25 , i anledning af framledne CommerceRådet Sederholms i Finland bosatte Arfvingars ersättnings-anspråk hos Svenska Staten. Den II Martii 1823. Från Hoglofi.
Chef för bägge vapnen, sina förslag till hvad som hvarje år kan och bör för Försvarsverkets förkofran göras; tryggom oss dervid, och öfverlemnom åt Hans kraftiga omsorg dessa ämnen. Om i följd deraf vi skulle få se Den 31 Mars. 34 7 3 Linieskepp byggda på ett år, elier om icke ett enda b lefve bygdt på tio, böre vi i bägge fallen vara lika öfvertygade, att ingendera försvarsgrenen det oaktadt saknat den uppmärksamhet, som den mest förutseende omvårdnad kunnat deråt lemna. Dessa erinringar har jag vågat framställa, visst icke som klander på hvad som blifvit anfördt, utan tvärtom för att ytterligare upplysa ett ämne, om vigten hvaraf jag fullkomligen delar den värde Ledamotens öfvertygelse; och skulle Högiofl. Ridderskapet och Adeln finna dem förtjena något afseende, torde de få åtfölja remissen af Herr Blomstedts Memorial till StatsUtskottet. Uppå gjord proposition, remitterades Herr Blomstedts Memorial, samt Friherre JVirséns härvid gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet, hvarjemte det blef Herr Blomstedt tillåtet att sina Memorial med de öfriga respectiva Stånden communicera. Herr Blomstedt utbad sig få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet deruppå, att han redan i sitt Memorial sjelf sig yttrat, det han ansåge frågan om Flottans förökande för ett mål, som ytterst berodde på Kongl. Maj:ts Nådiga ompröfning. Upplästes ett från StatsUtskottet inlemnadt Memorial, af förlidne gårdag, hvaruti 348 Den 3 i Mars. föreslås att, då äfven innan Financeplanen kan uppgifvas och Riksens Ständers granskning underställas, en summa till Riksdags, kostnadernes bestridande måste förskjutas, denna summa måtte till ett belopp af 1.50,000 R:dr B:o anslås, att såsom tillförene utaf Bevillningsmedlen af RiksgäldsContoiret utbetalas, mm. Lades på bordet.
Tvärtom lär erfarenheten m e d den största bestämdhet att sprit, äfven i m y c k e t små mängder, icke blott icke g ö r barnet nytta, utan tvärtom vållar det skada. Man anser, att den i vår tid, äfven hos ungdomen, så vanliga nervsvagheten, neurastenien, med dess retlighet, hufvudvärk, hjärtklappning, sömnlöshet o c h nedstämning, till en del framkallas af en f ö r tidigt o c h i snabb stegring tilltagande förtäring af spritdrycker. Den genom d e m skadligt påverkade unga hjärnan förmår icke fylla de af skolarbetet på densamma ställda fordringarna, o c h sålunda uppstår en öfveransträngning, s o m icke sällan lägger grunden till barnets senare nervositet. E n schweizisk läkare har f ö r icke länge sedan meddelat följande lärorika iakttagelse till belysning af spritdryckernas verkningar på barn. T v å familjefäder, hvilka ansågo att v i n i måttlig mängd var nyttigt f ö r något äldre barn, ville pröfva huruvida detta stegrade dessas arbetsförmåga hemma o c h i skolan, eller o m det nedsatte den o c h föranledde en snabbare utmattning o c h förslappning till k r o p p o c h själ. D e t endast till måltiderna förtärda, alltid med vatten utblandade o c h i o c h f ö r sig svaga vinet utgjorde dagligen f ö r de yngre gossarne 70, f ö r de äldre 100 gr. Försöket räckte halftannat år o c h utfördes sålunda, att flere månader med (Forts.) UR NOTISBOKEN. Kronprinsessans hälsotillstånd har under den senaste tiden varit något mindre tillfredsställande. Den försämring, s o m inträdde i hennes kroniska lungkatarr vid återkomsten till Baden sistlidne vår, fortfar ännu m e d betydlig slemafsöndring och envis hosta. » Allas vår Lea *, den uppburna författarinnan o c h då o c h då äfven s o m medarbetarinna i Idun synliga fru Josefina Wettergrnnd, fyllde i måndags 65 år.
Ett knappt hörbart «ja» framsuckades under dödsrosslet. Själasörjaren läste högt välsignelsen. Imedlertid inträdde lifmedicus Dalberg och gick fram till sjuksängen. En djup pust hördes. «Andedrägten afstadnar», yttrade presten, vändande sig till läkaren, som tog Beylons kalla hand, den Voullaire dittills hållit. – «Det är förbi; han är död», – svarade Dalberg långsamt. I detsamma öppnades dörren af konungens hofkansler, hedrad med det höga uppdraget att bemästra sig den aflidnes papper. Gustaf III var i begrepp att stiga i vagnen, för att på Ulriksdahl bevista ett hofspektakel, då han i trappan mötte ilbudet, som medförde underrättelsen om föreläsarens dödsfall. Konungen vände om till sina rum, vred sina händer och yttrade, med uttryck af djup bedröfvelse, till vakthafvande kabinettskammarherren baron Ehrensvärd: «Jag har förlorat en sällsynt trogen tjenare; derföre skall jag låta en sällsynt utmärkelse vederfaras hans minne. Jag skall låta nedsätta hans lik vid kyrkan på Lofön, mellan mina begge lärare Dalin och Klingenstierna» 58. Efter ungefär en timmas förlopp frågade Ehrensvärd, om Hans Maj:t befallde, att vagnen kördes bort och att återbud skickades till Ulriksdahl? «För ingen del!» – svarade konungen – «Man skulle då inbilla sig och utsprida, att Beylon varit mig oumbärlig Mig oumbärlig En kung skapar nya tjenare, då han förlorar de gamla. Les affaires font l’homme . Dessutom spelas i afton «Tillfället gör Tjufven«, der Bellman, på min begäran, kommer att utföra Marktschreyarens roll, som man sagt mig att han i enskilta kretsar skall ge just con amore 59. Jag vill en gång se huru en skald bär sig åt som skådespelare Jag har låtit vänta på mig en timma mer än vanligt. Så mycket bättre! Det är derföre jag är kung, att de öfriga skola afvakta min vilja Säg till lifkusken, att han kör så mycket fortare.« Befallningen gafs och åtlyddes. Det kostade konungen en störtad häst. «Vår stackars