Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nog vet du att jag besvarat dem förr om jag kunnat! – Tänk att jag kommit lefvande till Montreux och är inte ens sämre efter resan, endast fasligt matt, hvilket du kan se på stilen, den är mest lik en 8 årings, men du ursäktar. Herr Ammentorp har jag att tacka för allt – ingen kan föreställa sig med hvilken storartad godhet han vårdade mig på resan och uppoffrade sig för min skull. Jag kan ju sjelf inte gå 2 steg och han har burit mig ur kupé i kupé, ur vagn i vagn, bäddade sjelf ned mig i kuddar och filtar, klädde och kammade mig, ja hade jag diarré, han hjelpte mig. Det är ju något mer än ovanligt af en ung man, men att han är med. kand. bidrar ju naturligtvis till att man kan ha så stort förtroende för honom och han tar också allt så allvarsamt och på sådant sätt, att man kan säga allt till honom utan att genera sig. Herr Lundsgård ansågs på sista tiden i Ajaccio vara betydligt starkare än jag, han promenerade och åkte utan vidare, men resan hit var för ansträngande för honom, han dog fyra dar efter sin hitkomst och begrofs i förrgår. Herr Paulsson lär hafva vårdat honom såväl hela tiden under resan som här. Lyckligt var det för Lundsgård sjelf att få dö, ty han plågades så förskräckligt de sista dagarne. Jag blef så ledsen när jag fick höra att du ändrat dig och ej hade råd till Göteborgsresan, men du får trösta dig med hopp att nästa år kunna resa dit i stället, när man har helsan, kan man hoppas allt; ack Mimmi, bevara den i tid, ty är man en gång riktigt angripen, då blir man aldrig frisk igen.157 – Jag är så lycklig öfver att vara i Montreux och hoppas att snart få komma hem – fast ensam kan jag aldrig resa och har ännu ej hopp om att få ressällskap med främmande. Alla resa hem antingen sjelfva sjuka, och oförmögna att hjelpa andra, eller så friska att de vilja roa sig på resan, göra lustturer etc, och kan man ej vänta att alla ska vara så uppoffrande som herr Ammentorp. Alltså vågar jag ännu ej tänka på att resa hem.
På alla dessa skäl, och då derjemte härtill kommer, att bifall till nu ifrågavarande motion i sjelfva verket afser beredandet af en så beskaffad godtgörelse eller afskrifning för Grosshandlaren Liljewalch, sorn redan, jemlikt Stals-Utskoltets Utlåtande N:o 3o8, blifvit af samtlige RiksStånden afslagen, får Utskottet, med åberopande jemväl af hvad i nämnde Utlåtande är vordet yttradt, hemställa, alt motionen må lemnäs ulan afseende. Stockholm den 16 November 1840. 4 Stats-Utslottets Memorial, JV:o Sjö, Hes ernation af Herr Moberg: ”Då, enligt mitt förmenande, alla behöfvande böra af Statsmagterne vara lika berättigade tiLl dess omvårdnad, så måste ing reservera mig emot detta beslut, hvarigenom den i armod varande allmoge, som under de olycklige missväxtåren, enligt af Regeringen gifven hänvisning, erhållit understöd af Tit. Liljewalchicke skulle få komma i samma calegori, eller i åtnjutande af samma fördelar, som den allmoge, hvilken erhållit understöd af Statsverket. De personliga förhållandena emot Herr Liljewalch vid discussion, som af en del Utskottens medlemmar framställdes, anser jag lika olämplige, som på saken alls icke inverkande.” Herrar Wedberg och Foenander instämde uti första delen af denna reservation» N:o 370. Ånk. till Exp. Utsk. den 20 November, kl. 12 middi Memorial, med framställning om föreskrifter, i afseende ä åtskillige till Stats-re gier in gen hörande frågor, hvaruti Jtiks-Ständen stannat i skiljaktiga beslut.
Enär tryckningen af Revisions-berättelsen ingalunda lärer böra uppskjutas, i afbidan af de Utlåtanden oell förklaringar, sorn från vederbörande Embetsverk kunna i Nåder infordras, och då dessutom befattningen med nämnde ... ö tryckning otvifvelagtigt med mera skäl bör åt ett Rikets Ständers Verk uppdragas, bar Utskottet hemställt, det måtte Fullmägtige i Riksgälds-Coutoiret äfvenledes få sig ålagd t alt föranstalta om Revisions-berättelsens tryckning och utdelande. Sedan, i följd af de utaf Kongl. Majjt och Rikets Ständer vid denna Riksdag beslutade Grundlagsförändringar, de Hof-Canzlern förut tillhörande åligganden numera blifvit åt Justitiae-Stats-Minislern uppdragne, har, i enlighet härmed, blifvit af Utskottet föreslaget, att, i händelse Revisorerne finna sig i behof af muntlig eller skriftlig upplysning af någon Konungens embetsman eller något publikt Verk, dylik upplysning bör hös Justitiae-Stats-Minislern begäras. 1 öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit yttradt, har Utskottet upprättat och får härmedelst Rikets Ständers pröfning vördsamt underställa följande: Förslag till Jnstruction för Rikets Ständers Revisorerj i hvad sorn rörer deras befattning med Stats-Verket. §• i Rikets Ständers Revisorer skola tillse, det dem i behörig ordning tillhandahållas: l:o afslulade räkenskaper för båda Revisions-åren öfver alla medel, af hvad beskaffenhet sorn helst, ordinarie eller extra ordinarie, sorn genom allmänna bidrag tillkommit eller genom tractater med främmande magter Riket till flutit; 2:o Stats-Contoirets, så ock alla öfriga vederbörande Verks och Myndigheters till Kongl. Maj:t i underdånighet afgifne berättelser om tillståndet och slyrelsen af de under deras förvaltning stående delar af Statsverket för samma tid; samt 3:o alla de Kongl. Bref, protocoll och handlingar, utan undantag, på hvilka nämnde räkenskaper och berättelser sig grunda. §. 2.
Efter förrättadt val af Directeurer och deras Suppleenter vid de jLåne-Contoir. som enligt Riksens Ständers beslut komma att i Götheborg och Malmö inrättas; beslöts att i händelse någon taf dem, som till dessa befatningac nu utaf Ståndet 2?Q Prof. Vtdr, d. rz Desemb. 1823. blifvit utsedde, skulle före nästa Riksdags början med döden afgå, eller genom laga förfall sättas utur stånd att detta uppdrag bestrida; bör ifrån det LåneCo toir, hvarest denna brist uppkommit, i* sådant fall anrnälas hos Herrar BaDco-FuImägtige’ hvarefter Ståndets Ledamöter i Banco Styrelsen inba* rättat förhållandet lill Ståndets Cancelli Direction, som genast bör gå i författning om nytt val i den efgångne Suppleantens ställe, Om hvilket beslut så val Fullmägtige vid Låne-Contoiren som.Banco-Styrelsen och Preste-Ståndets Cancelli-Direction äfvensom de Resp. med Stånden skulle genom Brotocolls-Utdrag vördsamt och vänligen underrättas'' S. D. e. m. Fördrogs å nyo och lades till Hand. lingarna Bevillnings och Ekonomi-Utskottens ytterligare Utlåtande N:o 68, i anledning af väckt fråga om införande här i Riket af Dravback, eller 'Restitution af Tull å Råämnen, då de förädlande utfuras. Trot, Utär, d ia Decemb. JSiJ s?i Från Wälloflige Borgare-Ståndet. S. B. Föredrogos åter följande Utlåtande: Bevillnings-Utskottets: N:o 64, i anledning af anmärkningar -vid Betänkandet N:0 52, med förslag till förnyad Författning an. gående Bränvins bränningen och de derföre bestämde afgifter: saint Bagoch Ekonomi-Utskotten:
Men detta sätt att låta sins emellan fria lyriska dikter hopsmälta till en enhetlig organism är Bellmans eget mästerdrag, och den litet systematiska begåfning, som det onekligen innebär, öfverraskar hos en så naivt anlagd man som han. Men ett naivt svenskt geni från 1700-talet var det ju också, som första gången till en cykel sammanförde alla de skiftande, lefvande poem, som äro markens gräs och örter, Linné, den ende i sitt sekel, som i okonstlad och omedelbar dyrkan och hänryckning inför naturen, i naturbeskrifningens friskhet och flykt kan jämföras med Bellman. Men genom denna universalitet har Bellman vunnit plats bland dessa diktkonstens få suveräner, som härska öfver hela, afgränsade riken. – Bellmans stat är blott en enda residensstad, omgifven af ett par insjöar och skogsparker, men hur idylliskt skön, hur orgiastiskt genljudande af musik, kyssar, slagsmål, af ett ständigt toklustigt klingande af glas och mindre aptitliga käril är icke denna stad, där den ligger, ej inom befästningar och bastioner, utan omgifven af krogar och värdshus med vinkande ögon och bägare. I alla gatornas fönster skymta duniga peruker, lysa brinnande blickar och nakna bröst öfver de tusen skyltarna med drufvorna och pokalerna, och öfver det hela – hvilket trolskt ljus! Om dagen strålar där ständigt öfver hus och himmel Bacchi solsken, gyllene eller vemodsgult som vinet i Olympens bålar, om natten tindra där ständigt Fröjas bloss, Venus’ stjärnor, gnistrande, tårögda och berusade ... Och människorna i denna stad, alla dessa original, en vild och surrande värld af längtan, begär, lustigheter och vemod, hvar och en, hvem vågar skildra dem annat än med upprepning af skaldens egna ord? Gå ensam en vinternatt, då lyktorna släckas på Österlånggatan, och du skall kanske se dem komma ur den gyllene Fredens källare, stimmande, skrålande, raglande, ett färggrant och dansande följe af yngre och äldre gubbar, alla i skörten på en höftbred Rubensk brunett, Fredmans, Movitz’ och Mollbergs gudinna, Ulla från Pafos.
) » sistnämnde stad, för samma hamnbygg nad, emot årlig inbetalning under 14^ års tid, af 8 procent å det erhållna lånebeloppet, dervid räntan bör beräknas efter 2 procent å kapital-återstoden. (Beviljadt vid 1840 och 1841 års riksdag samt utbetaldt år 1848.) till bestridande af kostnaderna för återstående hamnarbeten vid Åhus samt Hernesta kanals fullbordande m. m., å ett ursprungligt belopp af 20,000 R:dr, hvilket lån återbetalas genom erläggande årligen af 6 procent utaf förenämnde summa, dervid ränta först beräknas efter 4 procent å det obetalda kapitalet. (Beviljadt vid 1853 och 1854 års riksdag samt ut gifvet år 1855.) » staden Carlshamn, för islåndsättande af stadens hamn, emot årlig inbetalning af 8 procent å lånesumman, 30,000 R:dr, under 14^ år efter 1851 års slut. (Beviljadt vid” 1844 och 1845 års riksdag samt utbetaldt år 1846.) » staden Sölvesborg, för hamnens upprensning och fullbordandet af en kajbyggnad vid denna stad, emot enahanda årliga inbetalning efter 1855 års slut. (Beviljadt vid samma riksdag och utbetaldt år 1847.) » staden Linköping, å 20,000 R:dr, för hamnbyggnads-arbetcn destädes, emot årlig inbetalning af 5 procent å detta belopp; börande häraf 3 procents ränta för den återstående lånesumman godtgöras. (Beviljadt vid 1840 och 1841 års riksdag samt utbetaldt sistnämnde år.) » staden Westerås, å 20,000 R:dr, för utvidgning och förbättring af stadens hamn, emot återbetalning af 6 procent årligen å hela lånebeloppet, hvarvid beräknas 4 procents ränta för det återstående kapitalet. (Beviljadt vid 1847 och 1848 års riksdag samt utbetaldt år 1849.) » staden Christinehamn, för uppmuddring af hamnen och segelrännan vid denna stad, å 24,000 R:dr, emot enahanda återbetalnings-skyldighet.
Inqvarterings-tolagen blef deremot, efter hvad sjelfva benämningen utvisade, städerna förunnad till lindring i inqvarterings-besväret. Ordinarie tolagen fastställdes för Stockholm år i636 till e/i~’procent af inkommande varor, ehvad de voro främmande eller inhemske tillhörige, och 1/2 procent af alla slags utgående varor. Öfrige städers ordinarie tolag bestämdes genom Kongl. Brefvet den 28 Februarii 1717 till en procent af inkommande, tillarbetade, samt utgående råvaror, och ijfa procent af utgående, tillarbetade eller fabricerade varor; och skulle Stockholms ordinarie tolag ifrån nämnde tid älven på enahanda sätt beräknas. Sedermera hade tolagen undergått åtskillige förändringar och utgjordes för det närvarande till så skiljaktiga belopp i Rikets stapelstäder, att, då t. ex. tolagen i Calmar erlades endast med 3yS:dels procent för så väl utgående som inkommande varor, denna afgift i närmaste stad Carlskrona utginge med 3 procent af tullvärdet på inkommande, tillarbetade varor och 1 1/2 procent på inkommande råvaror, samt 3 procent på utgående råvaror och procent på utgående tillarbetade varor. I de flesta städer gjordes ej någon skilnad i tolagen på råa eller förädlade varor; i några deremot egde en sådan skilnad rum. Till grund för tolags-beräkningen tjenade i allmänhet de i nu gällande Tulltaxa bestämda varuvärden till efterrättelse, men i vissa städer följdes de tullvärden, sorn voro utsatte i 1816 eller 182G årens Tulltaxor. I de om ordinarie tolagens uppbärande meddelade Resolutioner före - (6 Allm. Besy. celi Oecon.-Utsh. Utlåtande N:o 187. komma ej några föreskrifter, som ålade vederbörande myndigheter att controlera uppbörden af denna afgift eller vaka öfver dess användande till föreskrifna ändamål. Deremot syntes af 1688 års Kongl. Bref, att de medel, som inflöto af inquarterings-tolagen, skulle förvaltas af någon viss af stadens betjente och borgerskap, och att desse skulle för nämnde medel göra redo och räkenskap i KammarCollegium.
Med denna lärarestyrka har undervisningen under sednaste år nöjaktigt kunnat bedrifvas fullständigt på bägge bildniugslinierna, utan att någon öfveransträngning för lärarne beböft komma i fråga. Men då rektor är tillförordnad endast för en tid af fem år och hans plats icke alltid kan supponeras erhålla en för bibringande af klassisk undervisning kompetent innehafvare, då dertill det nuvarande exceptionsförhållandet inom de bägge högsta klasserna icke längre bör såsom ett sådant existera, får jag på ofvan utvecklade skäl och grunder anhålla, att Rikets Höglofliga Ständer måtte besluta, det Hudiksvalls högre elementarläroverk, från och med början af nästkommande statsregleringsperiod, utvidgas till ett högre fullständigt elementarläroverk och att för sådant ändamål anslag för en lektion i klassiska språk vid nämnda läroverk från och med samina tid varder af statsmedel bevilja dt. Anhållande jag vördsammast om remiss af denna motion till Höglofliga Stats-Utskottet. Stockholm den 15 November 1865. Pehr Ericsson, från Gefleborgs län. ilio Af Pehr Ericsson från Gefleborgs län, om andag för utsträckning af Hudiksvalls jernväg från Forssa station till Näsviken. Vid 1856—1858 årens riksdag beviljade Rikets Ständer för anläggning af jernväg, om fyra fots spårvidd, emellan hafsviken vid Hudiksvall och Dellsjöarnes vattendrag viii Forssa kyrka ett låneunderstöd af 370,000 R:dr Runt mot fyra procent ränta och en procent årlig kapitalafbetalning. Denna jernväg, som genast efter Rikets Ständers ofvannämnda beslut sattes i verket samt fullbordades och afsynades år 1860, ställdes i förbindelse med en af numera aflidne Baron P. A. Tamm tidigare påbörjad och samtidigt med jernvägen afslutad kanalanläggning från Dellsjöarne ned till Forssa kyrka. Kostnaden för jernvägsanläggningen var af dåvarande Kapitenen Cl. Adelsköld beräknad till 560,000 R:dr, men anläggningskostnaden uppgick vid tiden för jernvägens afsyning till 624,000 R:dr, således 64,000 R:dr Motioner i Bonde-Ståndet 1865.
Denna aflöning vore visserligen icke tillhinlig att löna och underhålla en duglig Skrifvare, som säkert kostar 200 Rcdr Baned på året, men skulle dock mindska den förlust oss nu så kännbart drabbar, och, på ofvan anförda skäl, innebär åtmindstone egenskap af billighet så medelst, att Kronan ej ger i annat och större förhållande än hon njuter den renta, som grundlagt Mantals-skrifningsi, provisionen. Sluteligen torde ännu ett andragande Den i fi M*j. oss höggunstigast tillåtas. l8l3 års Mantals, skrifntng, hvarifrån vi, genom Högst omförmäldta Kongl. Maj:ts Nådiga Förordnande voro befriade, förrättade vi dock med alla dess besvärliga åligganden, och sådant i anledning af Högvälborne Herr Grefvens och Landshöfdingens yttrade åstundan, samt under godt hopp om tillgodonjutande, äfven för detta år, af den blifvande belöningen. Likväl tillåter Höglofl. Kongl. KammarCollegii Bref om hvart 3o:de Mantals beräkning, icke början dermed ske förr än för lgl4. Hvad vi för i8l3 gjort, och de kostnader sådant medfört, skulle således blifva alldeles oersatt, ehuru det icke var en ovilkorligt åliggande skyldighet, utan ett åtag, föranledt af vår innerliga böjelse, att vara Staten gagnelige, och efterkomma vår vördade och Höga Förmans, Herr Grefvens och Landshöfdingens yttrade vilja. Genom Högvälborne Herr Grefvens och Landshöfdingens kraftfulla åtgärd och ömma behjertande af vår belägenhet, hoppas vi vinna bifall antingen till vår befrielse eller, om den är alldeles omöjlig, att erhålla den aflönings-förbättringj vi vågat, såsom på anledning grundad, föreslå, samt att den vidtager med året 1813.
• • • 750,000 BancoDiscontens fond O O O O Intraden deraf beräknas å a3 procent . 4 • • 952,200 Fastighetslån på 1815 års vilkor .. 5,820,000 Intraden deraf, bestämd som ofvan . • • • 372,600 Fastighetslån på 1818 års villkor .. 3,2 10,000 Intraden deraf å 8 procent .. • • . 256,800 Odlings-lånefonden 1,470,000 Intraden deraf å 12 procent .. • • • 176,400 ManufacturDiscontens lån ... 1,100,000 Intraden deraf å 4 procent O O O Summa Hypothekerne 25,315,000 och Intraden för nästa år . 2,552,000 Hörer till Ridd. och Ad. Prof, V. B. i Afd. sid 626. B I hvilken ställning Banquens Hypothequer skulle åt nästa Lagtima Ständers åtgärder öfverlemnas, utan att under den tid, de på våra beslut berott, hafva blifvit hvarken ökade eller minskade, men väl genom varsamt utbyte emellan Classer, bringade betydligen närmare det mål, att icke beslå i Disconlfordringar, utan i sådana, hvars natur mera ofelbart qvarhåller Capitalerne i productiva Näringar. Bilagan Lit. B. Beräkning af Rörelse-Capitalets ökning genom Disconterne. i8i'4> Dec. 3i. Malmo Disconts Assignationer 3 procents Obligationer Banken, som afgår Götheborgs Discont: Emedan inga autlientiqva uppgifter hunnit erhållas, upptages ställningen lika med d. 3i i8i5. Det är troligt att, som Discontens rö: 1814 var större, var äfven dess Sedelmassa u«, och att således det här nedanföre upptagna resultatet är för litet. Der 31 Dec. x 815 voro: Assignationerne . 3 procents Obligationerne Creditivet obegagnadi.
Ståndens lugn och förtrolighet efter mitt omdöme af så stor vigt, att den icke nog kan granskas och öfvervägas , lemnar jag gerna åt Högloft. Utskottets bättre upplysning och rådighet, att vidtaga de utvägar, som äro mera lämpelige; och, nöjd att hafva yttrat min tanka, utan att deröfver begära votering, önskar jag endast att den i Protocollet må förvaras och blifva Utskottets Betänkande till Respeclive RiksStånden följaktig. Herrar Wijkman, Aspelin, Backman och Osterman af Högvördige PresteStåndets Herrar Uedamöter, samt Herr Fogelmark förenade sig härmed. Ut supra. i BtvillningsUtsk. Betänkanien. Riksens Högloft. Stan förs Bevill' nings-Ut skotts Memorial, angående rättelse i Utskottets Memorial, om je?nkning i afseende på Tullens utgörande. Hos Riksens Höglofl. Ständer anser BevillningsUtskottet sig böra vördsamligen tillkännagifva, att, vid renskrifningen af Utskottets Memorial N:o 33 under den I dennes, ett skriffel ägt rum ; och anhåller Utskottet , att få i anledning deraf rätta dess jemkning* förslag , hvilket sålunda kommer att erhålla följande lydelse : ”det må TullAfgifterne för alla utgående varor ovilkorligen, på hittills vanligt sätt i Stockholm, Götheborg och Gefle liquideras i Vexlar , med undantag af Summor, hvilka ej uppgå till 100 R:dr HamburgerBanco, i hvilket fall, den, så väl på nämnde ställen, somt' all ExportTuIl i Rikets öfrige Städer , äfvensom för alla importerade varor må erläggas antingen i Vexlar eller BancoSedlar, enligt den Cours, som kommer att bestämmas efter den under föregående qvartalet sammanräknade MedelCours å Beurserne i Stockholm och Götheborg. ’* Hvilket Utskottet anser sig böra till Riksens Höglofl. Betänhanden.
Till pröfning företog Utskottet de andraganden, hvilka, enligt Utskottet tillsändt Pro* tocolls * Utdrag föröden 19 nästlidne Januarii, blifvit hos Hedervärda Ronde - Ståndet gjorde vid föredragandet af Utskottets den 17 föregående December afgifne och förstnämnde dag af bemälte Riks - Stånd återremitterade Betänkande, angående väckt fråga om utfärdande af förbud för Konungens Befallningshafvande att stadga serskildte vitén uti sådane Oeconomie - och Politie-Mäl, uti hvilka, genom Lag eller Författningar, böter äro bestämde för dem, som öfverträda de deruti meddelte föreskrifter. Af berörde Protocolls - Utdrag inhämtade Utskottet, att, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielssons från Elfsborgs Län gjorde hemställan , att Hedervärda Bonde-Ståndet borde inbjuda Respective Med-Stånden, att förena sig uti gemensam underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t, det alla de af Konungens Befallflingshafvande redan i ofvan omförinäddte mål Lag-Utskottets Betänk anden. 117 stadgade vitén, hvarigenom uti Lag och Författningar bestämde böter ökas och förhöjas, må förklaras ogilde, och bemäldte Befallningshafvande förbjudas , att på sådant sätt afvika från de i Lag gifne föreskrifter, Hedervärda Ståndet, med bifall till detta förslag, beslutat, det Utskottet borde anmodas, att med förslag till den underdåniga skrifvelsen till Riksens Ständer inkomma; Men som, vid öfvervägandet häraf, Utskottet ansåg en sådan åtgärd sig icke tillhöra, och i öfrigt de frenne andre Riks-Stånden redan, jämlikt hvad de derifrån Utskottet meddelte Protocolls Utdrag innehålla, blifvit Utskottets aflemnade Utlåtande; Alltså skulle genom Utdrag af detta Protocoll, Bonde-Ståndet härom vördsammeligen underrättas.
År och dag som ofvan. CARL. J. A. Gripenstedt. 6 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 54. Transsumt af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slolt den 21 December 1865. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern. Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmstén, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson. Departements-chefen, Statsrådet Herr Friherre Gripenstedt anhöll i underdånighet att få underställa Kongl. Maj:ts nådiga pröfning frågan om meddelande af förändrade stadganden i afseende på användandet af och hushållningen med Kronans skogar i rikets norra län; i hvilket afseende Herr Departements-chefen anmälde och föredrog följande ärenden, nemligen: l:o Kongl.' Maj:ts Befallningshafvandes i Jemtlands län underdåniga skrifvelse af den 23 Oktober 1847; och 2:o Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Gefleborgs län underdåniga skrifvelser den 24 Juli 1852 och den 29 Mars 1855; hvilka skrifvelser innefattade framställningar och förslag rörande sättet för användande af Kronans öfverloppsmarker i hvartdera länet; i anledning hvaraf Kammar-kollegium uti underdånigt utlåtande den 23 November 1859 sig yttrat; 3:o En af åtskillige bruksoch sågverksegare i Norrbottens län i underdånighet ingifven skrift, innefattande anhållan, att landtbönder eller brukare å deras frälse-, skatteoch kronohemman samt nybyggen måtte under vissa vilkor erhålla samma rätt till skogsafverkning frän kronoallmänningar, samt åboende hemmans Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 54. 7 och nybyggens skogar, sora, enligt Kongl.
Syster Rose Gertri.de tackade dock ofrivilligt Gud, att lian liksom förslöar deras sinnen, livilka inåste vara i da@ig beröring ined dessa arina, fr&amp;nstötaiide sjuklingar. I trots af den förfärliga sjiikdoiiieii sbgo flickorna i allinanhet glada och lyckliga ut. Franciskaner-sjrstrar11a liade en särskild liten prydlig bostad för sig och eget ekipage för att kiinna fara öfver till gosslieminet och det lilla sjiikliiiset i Kalawa ' o på andra sidan. af ön. D i Iion färdades öfver till denna by inötte hon flera iidaiide. Styrelsen hade iiiiiiiligen ställt mer an 800 h a t a r till sbdaiia sj liklingars tjiinst, Bvilka ej kiiiina gå, ett be,vis bland iiiAiig? för den kiirleksfiilla oinsorg iiiaii agnat &amp; t dessa olyckligas trefiiad. I Kalawao, den ort där Fader Dsmien verkatocll dött, såg lioii nied gliidje tydliga spar af lians valsigiielsebriiigaiide verksainliet. Hon besökte det liiis lian i lifstideii bebodt och det lilla kapell dar han brukade liisa inässan. Hans efterträdare, Fader Koipwdi, förde henne afven till ett liein för - 105 gossar och. unge niiiii, livilka shgo lika glada ut soin flickorna i Kalaiipapa och ined största förtjiisiiiiig einottogo den vanlige presidentens löfte oin ett bolls.pe1. Sainnia lieinska spår af den förliärj ande sjukdomen voro likväl liiir skönj bara. DB Iion horde dem sjunga sina l ' yinner, visste 11011 knappast oin hon skiille gråta öfver deiiiia lilla skara, 11 % Iivilken döden redan tryckt sin stainpel, eller glädjas vid tanken på, att de inoni kort skulle, siklädda odödlighetens skriid, förflyttas t.ill ett än skönare land än detta, Sö- derliafvets paradisw.