Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag med känslor af det högsta ogillande genomläst det betänk, ifrån Coust.Utsk., sorn i f. in. var under behandling härstädes, och då j ig med lika beskaffade känslor afhöyt det försvar, som för samma betank. blifvit framstäldt, anser jag 111ig skyldig att till R. o. Ad:s pro t. förklara min synnerliga tillfredsställelse, icke blott deröfver att Hr Frih, o. Landtm vägrat propus, på det ifrågayar, betänk., utan äfven att R. o. Ad. gillat denna vägran. Jag måste beklaga, att tvänne Stånds Tale män så förstått grundlagen, att de i detta afseende ieke Den 13 November e. m. liand lat på lika sätt nied Hr. Frih. o. Landtm.; men jag måste än mera beklaga, alt vi upplefvat en lid. da vi liatva ett Cons!.Utsk., som kunnat glömma sig ända derhän, alt det inkommit med ett betänk, sorn en Talman oell ett helt RiksSt. ansett sig böra förklara olagligt. Hr Hallenborg, Carl Joli., anmälte äfven sin protest emot Landlmts vägran af proposition. Hr Westfelt, Nils: Som ledamot af StatsUlsk. anser jag mig pligtig för mjn egen del, äfvensom för de ledamöters af StatsUtsk., sorn icke äro närvar. att anmäla min protest mot de tillmähm, sorn under f, 111 plenum blifvit emot samma Utsk. gjorda; tv det måtte aldrig blifva rätt alt framställa tillvitelser emot det ena eller andia Utsk. Vidare lager jag mig friheten att emot Hr Frih. o. Landtm:* vägran af propos. likaledes nedlägga min protest, och jag hoppas all Svenska folket skall (lomma mellan både Coust.-? och StalsUtsk:n, huruvida de, eller detta Stånds pluralitet liar rätt eller icke. IJr Stuart, Carl Gustaf:
Slutligen får jag äfven anmäla min reservation mot Utskottets motivering vid tillstyrkandet af en kommittés nedsättning eller att den begärda konnnittéen skulle draga sig till nytta den vunna erfarenheten af Utskottets nu föreslagna interimsförfattning. Som denna erfarenhet icke torde på flere år kunna vinnas, vill del synas som Utskottets mening vore, att med det begärda nedsättandet af kommittéen icke vore för närvarande så angeläget, utan att dermed kunde fasthellre till en obestämd framtid uppskjutas. Jag inser icke hvarföre man, vid denna riksdag, begär en kommitté, hvars arbets-verksamhet icke gerna, om den förut skall inhemta frukterna af Utskottets interims-författning, kan förrän allra tidigast efter nästa riksdag taga sin början och jag måste] ogilla den motsägelse, hvartill Utskottet här synes gjort sig _ Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 110. 25 sig skyldigt, helst jag ingalunda delar åsigten om de af Utskottet föreslagna interims-åtgärdernas förträfflighet. Med anledning af hvad jag sålunda haft äran anföra, får jag vördsammast yrka det den punkt af Utskottets betänkande, som rörer nedsättande af en Kommitté, måtte erhålla följande lydelse: det Rikets Ständer må hos Kongl. Majit underdånigst anhålla att en Kommitté må förordnas att, efter det upplysningar från vederbörande blifvit infordrade, utreda och föreslå om och i hvad mån en lika fördelning, länsvis eller öfver hela riket, af alla skjuts-skyldiga, så väl redan till skjuts indelade som ännu oindelade, hemmans bidrag till upprätthållande af entreprenader må kunna leda till skjutsnings-besvärets slutliga lyftande från jordbruket och ett framtida fullständigt ordnande af en gemensam postoch skjuts-inrättning.” Af Herr Behnberg, C. G.: ”Mot Utskottets beslut i denna fråga får jag anmäla min reservation.
Den andra uppgiften , som är oriktig, är den af Gassa-behållningen. Den består, utom det, som Utskotten behagat upptaga, af LcineBanco-Capitaler, en egendom, som ej blott är rörlig, utan, begärlig 5 af för skjutne Lcigsökningskostnader, som synas böra upptagas i samma column, som sjelfva reverserne, efter de på en gång med dem utsökas och inflyta \ af en outredd halance hos Kamereraren Iggeström, om hvilken fordrans utfående ingen annan anledning till tvifvel finnes, än att nämnde Kamererare, för hela sin befattning, Den 17 Martil, f. m. 91 har t vänne Cautionister, vida säkrare, än de flästa , sorn på DiscOntReverserna tecknat sina namn _ Retragtar man allt det, sorn på detta vis, genom underlåtna och ongtiga uppgifter, icke kommit att underställas Ständernas granskning, så är det lätt att finna, att Götha CanalDisconts utredning på sätt, som nu är föreslagit, långt ifrån att lemna en brist af 526,608, skall lemna ett öfverskott af flere 100,000 R:dr; hvadan ock en stor del af Utskottets Ledamöter sig emot denna Beräkningsmethod reserverat. Hvad Malmö Discont angår, torde någon ifrån den Landsorten bättre, an jag, kunna utreda, hvad jag ryktevis har inhämtat, att det nämligen skall finnas en titel, vid namn ActieCapitul, som skall ge anledning till en olika beräkning, än Utskottens: Det jag intet vet, vill jag intet fälla något omdöme om, men det vöre väl, om sakens beskaffenhet af någon blefve upplyst. Det tredje i Utskottens Betänkande, hvar: emot jag har att anmärka, äro: de Principery och den Åsigt, hvarpå Utskottet grundat hela sitt förslag till utredning. Jag räknar hit, att Utskotten, utom tvänne Ledamöter, behagat sätta i fråga upphäfvandet af ali Lag och all laglighet, genom den lag för tillfället, som Utskotten föreslå åt Riksens Ständer, att underställa Kongl.
Staten bidrager till fyllande af behofvet: ty om fråga endast vore om den enskildes behof, så borde naturligtvis också endast den enskilde bekosta det; men då folkbildningen otvifvelaktig! är ett behof för det allmänna , sij bör väl också det allmänna bidraga till fyllande deraf. I afseende på sättet huru dermed skall tillgå, hafya Utsk:n tillstyrkt den modification, grundad på K. M:s nåd. propos, om ett anslag till de socknar, som deraf kunna vara i behof, hvilken utväg troligen kommer alt mola flera svårigheter; ty då många otvifvelaktigt skola anmäla sig att blifva delaktige ni anslaget, hvaraf dock endast ett färre antal kunna komma i åtnjutande, så skall naturligtvis den auctoritet råka lili en ganska bekymmersam ställning, hvars åiiggande det blir att afväga behofvet. För min del tror jag, att om alla skollärarne aflöntes af Staten, som dertill erhöll tillgång genom bevillning, och skollärarne följaktligen stöde i direct förbindelse till Staten, skulle skolväsendets framsteg blifva vida bättre, än då aflöningen ålägges församlingarna. Jag ser ingen obillighet deruti, enär Staten lönar lärarena vid de’ större undervisningsverken, ty hvarföre skola de, hvilkas lefnadsomsländighetey sätta demi behof af större inkomster, lönas af Staten, och de öfriga, eller lärarne vid de mindre läroanstalterna, lönas af communerna. De af allmogen, som önska att deras söner erhålla en bildning, öfver den som vinnes genom hemläsning eller i nuvar. skolor, äro nödsakade att aflägsna dem ifrån sig och skicka dem till elementar-Iäroverken eller de högre undérvisnings-anstalterna; men erfarenheten har sagt, att äfven om de äga förmögenhet dertill, hysa de likväl en synnerlig farhåga att skicka dem långt ifrån sig, emedan de frukta att sönernes håg skall få en riktning för något annat , än för det yrke, för hvilket föräldrarne bestämt dem, eller det som fadren utöfvat.
HandelsBalk. tillagde förmånsrätt ij56 uppliäfdes, stadgades dervid ej annat, än att detta ej sträckte sig till de mål, som, redan innan Författningen derom blcf kungjord, voro vid Domstolarne anhängige; och att, då iyy3 en ny förmånsrätt stadgades för dem, sorn efter Laga kraft vundne Utslag fått lösören utmätte och under försegling satte, denna Lag genast geck i verkställighet.” Herr Borgmästaren Ha^andey förenade sig med Herr Grefven och Ordföranden, och anförde dessutom: ”Ofelbart är Sveriges nu gällande HypotheksLag behäftad med flere brister, hvilka fordra rättelse; och i detta afseende förtjenar Herr Mornths Motion all uppmärksamhet. Uti förevarande fråga lärer någon särdeles svårighet icke möta upplnifvandet af den tysta förmånsrätt framför Inteckning, hvilken Lagen medgifvit uti Uppbördsmäns och Förvaltares egendom. Deremot torde mången anse för ett icke särdeles godt tidens tecken, att man ens behöft sätta i fråga och i öfrigt finna betänkligt, att intränga på den garanti, hvarmed Lagstiftaren omhägnat de omyndigas rätt. Men här, såsom i mångå andra fall, 1224 LtyUtikitttts BetXnkwdeit. då fråga uppstår om rubbning uti borgerliga förhållanden, åt hvilka tiden gifvit en viss helgd, leder den strid, som vanligen uppstår emellan olika opinioner, förr eller sednare till det resultat, som menniskotanken anser för allmännast godt och allmännast nyttigt. Så torde det ock i längden gå med förevarande fråga, hvars afgörande, på det sätt Motionairen förslagit, tvifvelsutan skall lättas i den mån en hvar, efter närmare granskning, hunnit öfvertyga sig, att den förmånsrätt, sorn nu blifvit satt i fråga, i sig sjelf är ganska villkorlig och obestämd, och sålunda ledande lill föga säkerhet för de omyndige; villkorlig, emedan den rent af heror af Förmyndarens personliga egenskaper; och obestämd, emedan densamma icke blifvit, i likhet med annan sakrätt, fotad på offentliga former och åtgärder.
Till den ursprungliga summan af 3 0 0 kronor har d o c k här" En weddingtrip ", hvars namnsedel innehöll märket: " Excelsior ". Med hedersamt omnämnande belönas skisserna: " V å r s å d d ", af Edith Forssman, all man, Salo, Finland, t i d ", af fröken, Karlskrona. och " F ö Ellen KleEfter närmare öfverenskommelse äro äfven afsedda att meddelas i Iduns spalter. Utom de här prisbelönade eller nämnda skrifter inom skilda grupper finnes mycket både godt o c h användbart bland det insända, s o m Redaktionen förbehåller sig att få nyttja efter närmare aftal o m vilkoren. De tilldelade prisen finnas att lyfta å Redaktionsbyrån. Alla öfriga deltagande, s o m önska få sina manuskript återsända, torde senast mom en månad från datum insända nödigt porto o c h adress samt fullständiga uppgifter å manuskriptets grupp, titel o c h signatur. de REDAKTIONEN. Sen tili, att Idun med Modetidning finnes hos alla edra bekanta! * Som en af prisdomarne, fru Eva Wigslröm återfinnes bland pristagarne, anse vi oss böra erinra, att fru Wigström liksom fru Langlet tagit befattning med denna grupp af täflande skrifter. d ö. Skiss af Wilma TAndhé. kronor tilldelats Sedan den besvärliga o c h maktpåliggande granskningen af de insända skrifterna afslutats, ha de ärade prisdomare, som ställt sin erfarenhet till Redaktionens tjänst, i samråd disponerat öfver de utsatta prisen, och ha vi i dag nöjet för våra läsarinnor kunna framlägga tätlingens resultat. Tnom den, enligt täflingsplanen, första gruppen: den bästa novell eller roman om minst femton oktavark vanligt romanformat ha prisdomarne icke ansett sig kunna odeladt tillerkänna det utsatta priset, 1,000 kronor, åt någon af de täflande skrifterna.
De (leer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson. Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern anförde i underdånighet: „Vid underdånig föredragning den 20 December sistlidne år af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 7 November 1863 med förslag till förändring af lagstiftningen rörande jords (dier lägenhets afstående för allmänt behof, hemställde jag i underdånighet, det Eders Kongl. Maj:t måtte vägra sanktion å Rikets Ständers berörda förslag, men anhöll tillika alt framdeles få underställa Eders Kongl. Maj:ts pröfning motförslag i ämnet. Denna hemställan täcktes Eders Kongl. Maj:t bilalla ; och har jag i anledning deraf låtit upprätta ett förslag, som jag nu i underdånighet anhåller alt få anmäla. I detta förslag har, med bibehållande of den utaf Rikets Ständer antagna grundsats att ersättning för exproprierad jord eller lägenhet icke vidare skall utgå med någon förhöjning i det af Nämnden bestämda värde, utan endast i enlighet med Nämndens uppskattning, i öfrigt iakttagits de af Högste Domstolens fleste ledamöter emot Rikets Ständers förslag framställda anmärkningar. Några andra förändringar äro dock jemväl i förslaget vidtagna; och utbeder jag mig i underdånighet alt derför nu få redogöra: I 1 § har blifvit infördt ett nytt stadgande af innehåll, att om egare af flygsandsfält försummat att derom taga sådan vård, som särskildt föreskrifven är, Konungen eger förordna alt det fält alslås skall, och att i öfrigt, i fråga om vilkoren för afträdande deraf, skall gälla hvad i författningen om annan jord eller lägenhet stadgas. Vid underdånig föredragning den 20 Mars 1863 af ett utaf Kongl. Maj:ts Nåd.
Ett från Högvordiga Prest-Ståndet réInitteradr Memorial af Herr Prosten Doctor Fåhreus, sotn likaledes, med andragande utaf behofvet af förbättrade Läkareanstalter och anslag af medel till Curhusinrättning, emedan Wisby Hospitals privata fonder icke skola lemna tillgäng dertill, tillika föreslagit, att en särskild Läkare för Curhusvården måtte på Gottland stationeras och på stat blifva lönad i anseende till brist på Läkare derstädes. Vid förehafvande af detta ärende har Utskottet, i anledning af hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innehåller, samt de derjemte remitterade särskildta anföranden upplysa, funnit det vara af högsta angelägenhet, att Kongl. Maj:ts Nådiga omsorg för den allmänna helsö, vården, särdeles i anseende till den veneriska smittan, understödjes med förökadt bidrag af allmänna medel. Och till vinnande af upplysning för en närmare beräkning af det anslag som härtill erfordras, samt om de utvägar, som till ändamålets ernående kunna vara lämpeligast, har' Dm a 9 Maj. har Ilfskottet vidare inhämtat åtskilliga uppgifter från Kongl. Sundhets.Collegium , hvilka än ytterligare ådagalägga ämnets vigt och angela, genhet. Antalet utaf de för venerisk sjukdom på .Lazaretterna och Curhusen skötta personer öfversteg åren 1813 och 1814 till nära dubbelt xlen numerair, som för andra sjukdomar blifvit vårdad, och det förlidet år af nämnde smitta angripna kända och antecknade antal i Riket utgjorde mer an 3000 personer.
Nej, är beslutadt, att Rikets Ständer till Kongl. Maj:t aflåta en underdånig skrifvelse, uttryckande, att Rikets Ständer, öfvertygade om nyttan, att, i afseende på ej mindre rikets mynt, än mått, mål och vigt, införa ett enklare system, grundadt på decimal-indelningens konseqventa och vetenskapliga tillämpning, anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta utarbeta och vid nästa riksdag i nåder förelägga Rikets Ständer ett fullständigt förslag i berörde afseende. Stockholm den 16 Augusti 1851. Rättelser uti Allmänna Besvärsoch Ekonomi-V'tskottets Utlåtande, N*o 181. Sid. 4, rad. 18, nedifr., står: förstnämnde — läs: förutvarande. „ 5, „ 10. nppifr., , först — „ förut. STOCKHOLM, THYCKT HOS H. MARCUS, 1851. Register ofver de af Rikets Hoglofligc Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskott under Lagtima Riksdagen åren 1850 — 1851 afgifna Relänkanden, Utlåtanden och Memorial. A. Nummer å Betänkandet. Aflöning, tjenstehjons-: om insättning af en del derutaf i Sparbank 4. Annexoch Mensalsamt Stomhemman: om dels åborätt dertill och dels de förstnämndes bortstädjande 46. » optionsrätt för arrendator deraf eller hans enka eller barn vid nytt arrendes afslutande 425. Apotheks-reglemente: om utarbetande af ett nytt sådant, nedsättning af Medicinal-taxan och förändring uti Apotheks-privilegierna 108. Arrendator af Kronolägenhet: om förbud för honom att till annat än lägenhetens behof använda derå befintlig skog 65. » af annexoch mensal-hemmau: optionsrätt för denne eller för hans enka eller barn vid nytt arrendes afslutande . 425. B. Befordringssätt till regala pastorat: förändring deri . 40.
Men då jag således afstvrker bifall till Utskottets betänkande och vägar påstå, att Rikets Ständer icke, såsom Bankens garanter och vårdare, ega rätt, sedan Banken blifvit lagligt förklarad befriad från alf hemuls-styldighct, att bortskänka en så betydlig summa: anser jag mig, jemte åberopande af hvad Bankens Fiskals-embete upplyst, samt den dom i målet, som Hofrätten den 3 Maj 1848 afgifva och som Högsta Domstolen den 7 Mars 1849 fastställt, och hvaraf finnes, alt Bankens kommissariat icke allenast vid auktionstilifället, då nämnde egendomar, gemensamt med några andra, samma egare tillhörige och i Banken belånade egendomar, skulle, enligt egarens egen begäran, på samma gång utbjudas, före fastigheternas utbjudande underrättat vederbörande spekulanter, alt Eketorp, Samuelsås och Sadelmakarekrogen icke voro under Bankens pant inbegripne, utan äfven i utfärdadt köpebref af den 20 Maj 1809 upptagit anledningen dertill, att nämnde egendomar kommit att jemte den förpantade å Bankens auktion försäljas, hvarvid det bestämda förklarande intagits att Banken endast utfästade sig ”att, likmätigt innehållet af Kongl, förordningen den 30 Maj 1781, stånda laga hemul för denna egendom, sd vidi den varit till Banken förpantad,” etc. etc. och hvarigenom således, utom befrielsen för det juridiska ansvaret, Bankens principaler mäste anses fulldt befriade äfven från det sä att säga moraliska, som kunnat ifrågasättas om dess embetsman olagligt eller oförsigtigt behandlat försäljningen af annan tillhörig egendom; härmed böra fästa uppmärksamheten på det förhållandet, alt Rikets Ständer, genom bifall till hvad Utskottet föreslagit, skulle låta Banken åtaga sig underlättandet af det ansvar, som så rättvist synes böra drabba den förste köparen af egendomen, friherre Jacob Cederström, hvilken måste anses i flera afseeiiden ega icke blott denjuridiska, utan derjemte en stor moralisk förbindelse att godtgöra Skottes arfvingar deras förlust.
Jag förer blott andra mine landsmäns talan , som beklaga sig öfver grufveliga vexationer af Länsmännen i och som det ej var längesedan jqg och mina, samt nästgränsande sockenboer hade en sådant Länsmans despot i vårt district, så är förhållandet i friskt minne och kan nu så mycket bättre senteras. Hvad sora är gemensamt för alla, är den af Herr Grefve Gyllenborg omnämnda sed, som Länsmännen tagit sig, att genast från kyrkorne återfordra sina kungörelser, så snart de äro uppläste. Då desse kungörelser ankomma med kyrkoposteo, oftast sedan Gudstjenstén är berj d, och genast så fort de äro uppläste, skola återsändas, i stället, att som borde ske i socknestugorne uppspikad till allmän kännedom af hvad sora D en 2 6 Februarii, 847 bör efterlefva®; så frågas först, hvad controll har man att en sadan kungörelse är lagenlig? och med hvad skäl kan det fordras ett allmänt iagftagande af hvad således blifvit påbjudit? då en stor del af allmogen ej vid uppläsningen varit närvarande, och man ej kan vänta att de som hört den uppläsas, om de ock fattat dess rätta innehåll, skola kringgå och meddela det åt alla de andra. Vid utmätningar, hvilka ty värr nog ofta äga rum, tillgår alltid på det sätt, att oftast Fjerdingsman, åtföljd af en Nämndeman och ibland Länsmännen på detta sätt escorterade, fara i kring att desse förrätta. Om då skulle hända att flere, sorn äro olyckliga föremål för deras påhälsningar, bodde under samma tak, som med stat-torpare ofta förefaller, får hvar och en en räkning på resekostnad för detta obehagliga främmande samt dagtractamente, hvarjemte, utom lagsökningskostnad för den primitiva skulden, hvilken ofta ej varit i a 2 R:dr och som merendels går tili 3 Redr 16 sk. och rättvisligen ej kan undvikas, uslingen ofta får utbetala 5 R:dr Banco för visiten, hvarigenom den fattige således ej kan blifva nog fattig.
GifterrnålsBalken; om närmare bestämmande af HofRätts pröfnings rätt - 1 Den 29 Maji. 36g rätt i underställde brottmål; om afskaffande af den i 4& och 4.9 Cap. MissgerningsBalken föreskrifne urtjufva-ed; i anledning af väckt Motion om en Lag, som bestämmer, i hvad förhållande Pastorer och Kyrkovärdar eller andre Förvaltare af Kyrkooch FattigCassor böra ansvara för yppad Cassa-brist; och öfver Motioner om afskaffande af klämtning vid andre tillfällen, än då eldsvåda inträffar, samt om inskränkning i nu brukliga ringningar. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets : Angående tillstånd, att dels få anställa marknader, som icke förut egt rum, dels att frimarknader måtte till enskilte marknader förvandlas; angående väckt fråga om inrättande af en Fiskals-tjenst i Consistoriimål; angående grunden för beräkning af planpenningar eller det bidrag Stamrotarne böra af Strörotarne erhålla; angående väckt fråga rörande sammanbyggnad af Kyrkor; angående vederbörandes befrielse från hjelpedagsverksoch stängsel-skyldigheters utgörande till vissa Boställen; angående yrkad förändring i stadgandet, att Rotehållarne vid Bålsmanshållet skola, vid äfventyr af böter, personligen sig vid GeneralMönstringarne infinna; om åtgärders vidtagande till spridda Roteandelars sammandragande i möjligaste mån; angående väckt hemställan om lindring för allmogen i den så kal 26 H. 24 370 Den 29 Maji. lade byggnadshjelpens utgörande; om undersökning i afseende på möjlig nedsättning i skeppsumgälder försvenska fartyg; angående LandsFiskals-tjensternes upphörande; om registrering af åtskillige otryckte Riksdagshandlingar; om yrkad rättighet att lefverera räntehö och halm in natura för Kongl. HofStallets behof; om upphörande af NationalBeväringen på Gottland; om upphäfvande af en inom Upsala Län fastställd Byordning; angående ytterligare förekommen fråga om uppbud till skallgång och örn disposition af Jagtmedlen i Östergöthlands
Din historia har verkligen till den grad retat min nyfikenhet, att, äfven utan min vänskap för dig, den skulle vara tillräcklig att låta mig offra hvad som helst för att befria dig från dessa fatala spökerier, det vill säga, uppdaga rätta förhållandet dermed. Och jag inbillar mig, att dertill fordras ingenting annat än en hederlig och vaksam pojke, sådan som Alf Stjerne. — Jag har verkligen inbillat mig detsamma ibland, — sade Malkolm småleende. — Men jag inser, att det kanhända äfven behöfves både tid och penningar. Det första har jag god råd på, med det senare deremot förhåller det sig sämre. — Men deraf har jag tillräckligt, — återtog Malkolm likgiltigt. — Jag vet det. Och det är just detta, som kommit mig på en besynnerlig idé. Om du dog ogift, hvem skulle då ärfva dig? — Ärfva mig? Det vete fan! Det har jag aldrig tänkt på. Jag har ingen slägt, som du vet. — Jag vet ingenting mer, än att dina föräldrar dogo i din barndom, och att du icke har några syskon. — Min far härstammade ifrån Kurland, der hans familj är gammal, och jag har der någonstädes ett gammalt slott, en intendent och till och med ett par hundra smutsiga underhafvande. Men hvad hafva mina slägtförhållanden att göra med den sak jag berättat dig? — Mycket kanhända. Har du alls intet reda på, om du eger någon slägt der ute? — Nej, sannerligen jag någonsin brytt mig derom! Imellertid ligger inom mig ett dunkelt minne af att jag hört min förmyndare säga, att jag egde en kusin, som uppfostrades i Petersburg. — Vet du hvad? Jag anser det icke omöjligt, att den der kusinen kan hafva någon del i den hvita pierrot’ns upptåg. — Hvilken galenskap! Han känner troligen lika litet om mig som jag om honom. Han vet kanske icke ens, att jag lefver. — Hvem vet? Då man blifvit uppfostrad i Petersburg, får man lätt arronderingsplaner och är alls icke noga om medlen. — Men jag förstår dig icke, — sade Malkolm med matt och likgiltig röst.
• Anm. Den s. k. Instrument Direktören öfverflyttas med benämning af Instrumentnch Kompassmakare, på Handtverksstaten. o,130 — Summa Afdrages nuvar. statssumma 7,500 5.130 — blir tilliikni gei 2,370 — Bih. lili R. St. N:o 4 lill Kongl. Maj:is Nåd. Prop. N:o 7, om Statsverket 1856 Litt. N. Flottans Civil-S/al. i Nuvarande löner jiå stat. Ljuspenni n ga r neli Arfvoden. Sportle p i medeltal. Summa nu va ra lide inkomst. Fo rva lini agens a f S. Ä. förslag. Embeten och Tjenster. Föredragandens fö rslag’. Loner och Arfvoden ! D • Pensionsj belopp. Ii: dr. ti R:dr ö. II: dr. ö K: dr. ö. R:dr. Ö R:dr. N:o 4 till Kongl. Maj.-ts Nåd. Prop. N:o 4, om Statsverket 4856. 11 Nuvarande löner på stat. Ljuspenningar och Arfvoden. Sportler i medeltal. Summa nuvarande inkomst. Förvaltningens al S Ä. förslag. Embeten och Tjcnster. Föredrngandens förslag. Löner och Arfvoden. Prnsinnsl)clii|jp. It: dr. i). 2,000 — (nuvarande lönen förul afsrdd för Golh**borgs depot) 1,170 — 30 —• — 1.200 — 1,400 l Revisor vid d:o d:o 1,500 — 1,000 2.5 40 — 60 2,400 — 2.800 — 2 D:o vid Carlskrona d:o