Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hade en sådan anstalt varit vidtagen vid i8a3 års Riksdag, så hade ofelbart de Låneoperationer sorn Betänka n-den, N:s 35i. RiksgäldsContoiret senast ägt att besörja, kunnat med mindre kostnad utföras. Jag tillstyrker att B. St:r besluta: 1:0 Att från och med år i83o alla behållningar af Tulloch Postmedel, deri äfven inbegripne restantierne på innevarande års uppbörder af desse medel, skola omedelbart aflemnas till RiksgäldsContoiret, på lika sätt, som de nu till Räntekammaren lefvereras. 2:0 Att den husbehofsbränvins-bevillning, som vid innevarande Riksdag R. St:v sig åtaga skall, jemte Allmänna Bevillningen ingå till RiksgäldsContoiret. 3:o Att ifrån och med år i83o hela bestyret med CharÉaeSigillatseverket skall uppdragas åt RiksgaldsContoiret 4:o Att RiksgäldsContoiret, efter reqvisitionerna skall hållaStatsContoiret årligen tillhanda de belopp, hvartill ofvanberörde Bevillningar aro för året uti RiksStaten beräknade. Uti denna Reservation bar Herr Grosshandlaren Eckerman instämt. CJtlåtande, i anledning af verkställd granskning af Strömrensningsfondens räkenskaper och förvaltning. (I.-A.) Sedan Utskottet nu fulländat granskningen af StröinrensningsFondens förvaltning och räkenskaper så vät för åren 1826 och 1827, då f. d. Strömrensnings - 176 S t a t s - U t s k o 11 e t s Comiten ännu agde anslagets förvaltande sig ånförtrodt, som serskilt för år 1828, ifrån hvilket års början StorAmiralsEmbetets 3:dje Afdelning, jemlikt K. Brefvet d. 29 December 1827, samma förvaltning öfvertagit, får Utskottet angående de dermed befunne förhållanden afgifva följande Berättelse :
Utan denna omständighet, att nemligen hädanefter intet slags skeppund blir qvar i statsvigten, vore det visserligen omöjligt alt, utan oredor och misstag, bringa under en gemensam vigt alla de ämnen, som förut blifvit vägde med olika vigter. Markens fördelning i ioo:delar afviker något mera från det vanliga delningssättet, emedan man, utom delningen efter ~, j, SCc., delat den i 3a lod. Emedlertid är decimalfördelningen äfven här ganska lätt att införa, derigenom att de större underafdelningarna svara emot jemna looulelar af marken. Till markens hundradedel måste en ny vigt antagas, för hvilken föreslås namnet Ort. Markens delningssatt, sig emellan jemförde, utfalla då på följande sätt: | Mark Lod Här infaller således lodet, på när töTö*Sö mark eller lod (det vill säga inom eq mindre vigt, än som vanligen i handel och vandel vages) med 3 ort. 31] Betänkande om Mått, Mål Och Vigt, För handel med de ädlare metallerna be-? höfves en mindre vigt än orren, denna blir dä T5^ ort eller röéeö marken , eller en milliondel af centnern, och kan kallas Korn, under hvilka afdelningar af marken visserligen inga andra i handel och vandel behöfyas. Vid denna indelning har man följande fördelar, de oberäknade som af ert lättare räkenskapssätt härflyta, att alla krönla lödjor af högre vigt, ända ned till och med marken, passa lika väl till den nya fördelningen, som lill den gamla, och nödga ingen ari, för deri nya fördel-? ningens skuld, anskaffa nya. Al markens fördelningar bibehålla sig 16 och 8 lod, men för de derunder varande, såsom icke passande jemt upp med örtens vigt, mäste orlvigier anskaffas, hvilket således, drabbar endast de lättaste, hvars jnköp kostar minst. Antagandet af markens decimalfördelning kommer dessutom att betydligt underlätta en myntordning, sorn förr eller sednare torde komma i fråga, hvarvid äfven speciexnyntet torde kunoä få begagna decimaldelningens fördelar.
Förklaring behöfves öfver hvad sorn förstås med duglig, hvilket jag, för min del, anser den vara, som äger icke blott samma kroppsstyrka, utan äfven samma bildning i krigsväsendet med den, som han skall ersätta. Hr af Dalström har yttrat sig emot legning i allmänhet. Lika med honom älskar jag ej sammanblandning af legda krigare med deni, som af ädlare motiver gå till striden; men beklagligtvis ar legning tillåten. Frågan är, huruvida den endast bör tillåtas, innan den beväringsskyIdige deltagit i vapenöfningar, eller äfven sedan. Jag önskar det sednare, emedan jag befarar, att många flera lega, om de vid 20 års ålder antingen måste förbinda sig att tjena i 5 år eller också genast undandraga sig denna skyldighet. H. Ex. Hr Gr. Brahe, Magn.: Jag får förena mig med de Hrr, som vika afslag å betänk. Jag gör det af öfvertygelse, hvilken fullkomligen öfverensstämmer med hvad de framställt, samt derföre, att jag anser det tillägg, som motionären önskar, ej vara af nöden; ty om, såsom motionären förutsätter, för någon beväringsskyldig sådana omständigheter skulle uppstå, som gjorde det omöjligt för honom att utan skada för sig fullgöra sitt åliggande, så äger han genom conscriptionslagen rättighet att till K. M. ingå med anhållan att få satta annan karl i sitt ställe, och med den erfarenhet, jag äger, har jag icke vid något tillfälle sett, att ansökningar i detta afseende, eller om uppskof med exercisskyldighetens fullgörande, blifvit af Konungen afslagna, när de varit med conscriptionslagen öfverensstämmande. Af detta skäl anser jag tillägget icke vara behöfligt, utan förenar mig, såsom jag redan haft äran yttra, i de åsigter, som äro framställda af de Hrr, hvilka yrkat afslag å betänkandet. Hr af Dalström:
Norrige, liksom Finland, (inge nemligen den skärgårdsbonde, sorn egde fartyg, sjelf föra detsamma; och sådana fartyg gingo, befraktade med trädvaror, till Holländska, Belgiska, Fransyska och Engelska harnnarne; då deremot Svenska skärgårdsbönder, sorn egde fartyg, icke fingo sjelfve föra dem, såvidt de skulle gå utom Östersjön och längre än till Danska harnnarne i Kattegat; utan måste de i sådant fall öfverlemna fartygens förande åt examinerade skeppare. Då dessa och deras styrmän skulle hafva icke blott dryg betoning, utan jemväl bättre kost och fartygsutredning, än skärgårdsbonden skulle bestå sig och sitt folk, i fall han sjelf förde fartyget, blefve häraf en naturlig följd, att allmogen i Norrige, som icke %rar underkastad ett slikt tvång, skulle kunna göra resor till Nordsjöhamnarne för vida lindrigare pris och utföra våra trädvaror för vida lägre frakter, än vi sjelfve. Någon olägenhet af ett bifall till det framställda förslaget ansåg motionären icke kunna uppstå, enär den egare till en varulast, som ville anförtro densamma åt en icke examinerad skeppare, ju hade i sitt fria val att göra eller låta såsom han tyckte. Lag-utskottet har för behandling af denna fråga sammanträdt med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet; och fä de förenade Utskotten deruti nu afgifva sitt yttrande. Utskotten kunna ej dela motionärens åsigt, att någou annan olägenhet icke blefve en följd af bifall till det af honom framställda förslag, än den, som kunde uppslå för egaren till last, då han anförtrodde densamma åt oexaminerad skeppare. Det är nemligen ej allenast lasten, som genom skepparens okunnighet kan äfventyras, utan jemväl de menniskors lif, hvilka äro anställda å fartyget; och af omvårdnad för dessa, bör staten ej tillåta fartyg föras af personer, sorn äro okunniga i navigationen och ej eller känna de farvatten, de vilja besöka.
Hvarvid committén eller directionen, som efter bättre förstånd och öfvertygande ville göra sitt bästa i denna sak, ville likväl frånsäga sig allt ansvar eller åtal, i händelse någon framdeles skulle upptäcka en eller annan felaktighet. Hvarpå socknens närvarande ledamöter svarade, att då de utsett byggnads committée eller direction ville socknemännen öfverlämna åt densamma att göra och låta i denna sak, öfvertygade, att committén sökte, med nöjligen minsta kostnad, reparera och i varaktigt stånd försätta ofta nämnde skolbyggnad. In fidem N. S. Edlund 168 Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid sockenstämman i Häggenås sockenstuga d. 28 september 1856. § 1 Till följe af Konungens befallningshafvandes allmänna kungörelse, af den 6:te uti innevarande månad, rörande markegångs sättningen, valdes och utsågs, såsom ombud eller deputerad, för Häggenås socken, nämndemannen Nils Svensson i Häggesta att på dag och ställe som herr kronofogden bestämmer, och på dess kallelse, med fögderiets öfrige deputerade sammanträda, för att uppgöra priscouranten för innevarande år, hållande socknemännen för godt, hvad ombudet dervid gör och låter. § 2 Med anledning af herr kapten m.m. C. C. Aspgrens kungörelse af den 11:te uti innevarande september, rörande delning af sockenvägen emellan Lithsbron och Kyrkås´ socknegräns, valdes nämndemannen Nils Svensson i Häggesta, att dervid bevaka Häggenås sockens rätt och bästa. Sammanträdet för nämnda förrättning är utsatt att hållas i Klösta gästgifvare gård kl. 10 f.m. den 13:de nästkommande october, förklarande Häggenås socknemän sig nöjde med hvad dess fullmägtig dervid lagligen gör och låter. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA.
Revisorerne hafva läst icke allenast omförmälda berättelser, utan äfven Fullmäktiges allmänna och särskildta samt Understyrelsens och Kommissariernes i Låne-Kansliet protokoll från och med början af September månad nästlidne år, intill hvilken tid sednast församlade Revisorer öfver Banko-Verket sträckt sin granskning, till och med den 15 Augusti innevarande år, samt derjemte granskat Bankens och Tumba Bruks räkenskaper för år 1860; Och då Revisorerne, efter fullbordadt uppdrag, nu gå att härom afgifva berättelse, upptaga Revisorerne ärenderne i den ordningsföljd, hvartill Banko-Reglementets uppställning föranleder. § I öfverstyraÖfverstyra] sens personal har ej undergått någon förändring, un* personal. j anseende till förfall för ordinarie Ledamöter hafva följande Suppleanter vid serskildta tillfällen i Öfverstyrelsen deltagit, nemligen: af Iiidderskapet och Adeln: Herr Kaptenen m. m. Friherre C. J. A. Skogman, Herr Öfversten m. m. O. Nordensvan, Herr Öfverste-Löjtnanten m. m. C. G. Lagercrantz, af Preste-Ståndet: Herr Komministern F. W. Öfverström, af Borgare-Ståndet: Herr Konsuln m. m. A. Peijron, Herr Grosshandlaren D. Erskine, Herr Grosshandlaren B. Almqvist, af Bonde-Ståndet: f. d. Riksdags-fullmäktigen Adolf Fredriksson från Upsala län. 5 25. För utöfvande af den, enligt 5 § i Banko-Reglementet, Fullinspektionm mäktige åliggande tillsyn öfver ordningens vidmakthållande inom Verket, hafva Fullmäktige, efter dem emellan uppgjord öfverenskommelse, vid olika tillfällen inspekterat Bankens serskilda afdelningar, kontor och expeditioner, hvarvid anledning till anmärkning ej förekommit. § 3. Inventering af Bankens kassor och öfriga förvaringsrum är af inventering af Fullmäktige, utan anmärkning, anställd den 3 Juni detta år enligt ^Umäktige. dertill uppgjorda, fullständiga och verificerade inventarie-fÖrteckningar. § 4.
Då Lagmans och Iläradshöfdinge-Räntan utgår efter Rök eller Matlag, är det naturligt, att, i den mohn Landet mera bebygges, denna Ränta skall öka sig. Enligt den år 1828 upprättade Tabellen utgjorde herö;de. Ränta 4,483 R:dr 36 Skill., hvaremot den nu uppgår lill 4,7°7 K:dr 12 Skill., så att den blifvit ökad med 223 R;dr 24 Skill., hvilket har sin anledning i r lili tillkomsten af nya bebyggde lägenheter, och torde det vara på sitt ställe att här närmare redovisa för de lägenheter som i det hela tillkommit. Dessa bestå uti följande: Å Civile Boställen ______ i å Ecclesiastik dito ______ 3 Uti obebyggde Krono-Torp 42 — oskaltlaggde bebyggde dito 202 — Backstugor <78 — Bebyggde Lägenheter afsöndrade från Hemman under ständig ägande rätt 3o — Tull-Mjölq varnar 6 — Grofbladiga Tull-Sågq varnar 1 — Husbehofs Mjölqvarnar _____ 3o4 — Tegelbruk - -10 — Garfverier Tillsammans Lägenheter 704 Häri fi ån afgår förminskade Lägenheter, nemligen: Bebyggde och från Hemman på viss lid afsöndrade _ -16 Salterier - 2 Pottaskebruk _ 1 Återstår tillkomne Lägenheter 685 Arrende-Medel, som vid förra Tabellens upprättande utgjorde 3io R:dr 4° Skill, och nu upptagas till 635 R:dr 35.Skill., hafva alltså vunnit en tillväxt af 324 R-dr 33 Skill., hvilket hufvudsakligen härrör från tillkommit Arrende af ett Militias-Boställe uti Inlands Fögderi. Ehuru Mötes-Passevolancen, som före sista Riksdag utgjorde 8 R:dr Banco för hvarje Rote, nu mera utgår endast med 7 R:dr Banco, och ehuru någre förändringar uti sjelfva Rustningsoch Roterings-Verket icke ägt rum, finnas likväl Rustningsoch Roterings-Koslnaderne ökade med 1,460 R:dr 20 Skill.
Militaire-personer uppbära den löne-innehållning , som, under namn af begrafningshjelp , förut till Stats-Yerket ingått; hafva R. St. medgifvit, att de genom sådan begrafningshjelps innehållning inflytande besparingar må, emot lika förbindelser, sorn Stats-Verhet nu åligger, på Arméens Pensions-Cassa öfverlåtas; hvaremot R, St., under förmodan, att behofvet af Pensions-förbättringarne sålunda till största delen kap afhjelpas, icke ansett nödigt, att något derutöfver må afTredjéHufvudtitelns besparingar dertill anordnas, enär desamma, påräknade till mångfaldiga andra utgifters bestridande, genom afskiljande derifrån af ifrågavarande besparings-medel, skulle komma alt betydligen förminskas. Och hafva R. St, på lika skäl, som för Arméens Pensions-Cassa blifvit anförda, äfvenledes bifallit, att Amiralitets-Krigsmans-Cassan må erhålla den, under namn af Begrafningshjelp, innehållna lönbesparing för sådana Embetsoch Tjenstemän, hvarmed delaktighet i Cassan åtföljer, och sådant under enahanda skyldighet som för Arméens Pen - Exp.-Utsk. Förslag till und. Skri/v. N.o 294. 7 sions-Cassa bestämd blifvit; hvaremot Amiral-Staternas anhållan, att den vid fastighetsköp ålagda och till Wadstena Krigsmanshus nu ingående en per mille afgift måtte , vid alla köp af roterade Båtsmanshemman i Riket samt husköp i Carlskrona, tillfalla Amiralitets-Cassan, synes innefatta en fråga om fördelning Cassorna emellan af dit ingående afgifter, och hvilken, såsom beroende på vederbörandes egna underdåniga anmälan hos E. K. M. om vinnande af den rättelse derutinnan, hvartill en förutgångeli utredning af förhållandet möjligen kan gifva anledning, icke eger inflytande på Stats-Verkets tillstånd, samt derföre icke eller af R. St. kunnat behandlas. Slutligen hafva R.
Resekostnadsersättning och traktamenten åt ledamöter i komitéen, äfvensom till nödiga utgifter m. m 3,219 66; 116:o. Komitéen för uppgörande af förslag till förändrade instruktioner för de vid länens lasarett och kurhus anställda direktioner och tjenstemän : 1864. | Enligt Kongl. Brefvet den 22 April 1864. Resekostnadsersättningar och traktamenten till ledamöter och sekreteraren i komitéen m. m 1,717 80 I 1864 och 1865. l7:o. Komitéen för ordnande af veterinärväsendet i riket: Enligt Kongl. Resekostnadsersättning och traktamenten till ord föranden och ledamöter i komitéen 5,627 93 18:o. Till följd af' vissa embetsverks förflyttning från Kronans egendom N:o 4 å Riddarholmen: 1864 Enligt Kongl. Brefven den 7 Augusti 1863, den 15 April, den 3 och och 18 Juni, den 14 Oktober 1864 och den 3 Mars 1865. 1865. i Till Ofverintendents-embetets disposition, till liqviderande af hyror för de nya lokalerna, äfvensom till betäckande af kostj naden för verkställda byggnadsarbeten i de förhyrda lägenJ heterna 12,046 19:o. Ersättningar till landsstatstjenstemän för af deni fr anträdda boställen: 1864 | Enligt Kongl. Till följande län, nemligen: Komitéen för utarbetande af förslag till förändrade stadganden för betryggande af besittningsrätt till fast egendom och af inteckning s-säkerhet. Enligt Kongl. Brefven den 6 Februari oell den 23 Maj 1865. Resekostnadsersättningar och traktamenten till ordföranden och ledamöter samt arfvode till sekreteraren och aflöning åt vaktmästaren 1865. 1865. 1865. 21 :o. Komitéen för afgifvande af förslag till lag om grund och hypotheksboks-väsendets ordnande:
N:o 69, ang:de optionsrätt vid utarrendering af militie-boställen; och N:o 70, ang:de bildandet af en fond till pensionering af folkskole-lärare. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 9 och 10 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 163, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse om Den 11 Maj. S09 anvisandet af ett särskildt kreditiv till betäckande af kostnaderne för de rustningar, som af närvar, politiska förhållanden kunna påkallas. H. Ex. Hr Frih. Stjerneld, Gust. Nils Algernon: Dåde vigliga upplysningar jag i detta ämne önskar lemna, troligen icke nog tydligt skulle höras om de af mig muntligen anfördes, anhåller jag att härmed få till uppläsning aflemna ett skriftligt anförande. Detta härefter upplästa skriftliga anförande var sålydande: Uti förevar, vigtiga ämne torde det tillkomma mig att yttra några få ord rör:de de, uti den K. propos:n, omnämnde förhållanden. Ehuru H. R. o. Ad. säkert finna, att de underhandlingar som blifvit inledde i anledn. af den, emellan Konungen af Danmark och Dess Tyska undersåter inträffade misssämja, äfvensom den ståndpunkt, på hvilken dessa underhandlingar nu befinna sig och hvilka blifvit R. Sl:s Hemliga Utsk. uti deras helhet meddelade, icke bör kunna yppas, torde jag dock få förklara, att den tvist som varit upphof till de beklagliga händelser, hvilka föranledtden K. propos:ns afgifvande, icke äger något inflytande på Sveriges ställning lill de krigförande maklerne, emedan Hertigdömet Schleswigs införlifvande med Danmark eller med det Tyska förbundet, i främsta rummet angår de stater, Ryssland, England och Frankrike, hvilka genom besvurna fördrag, garanterat Danska kronan dess besittning, och att således de förenade rikena, blott i samråd med desse _magter, höra taga någon del i denna frågas slutliga afgörande. Ändamålet med de rustningar K.
Utskottet skulle göra något afseende på detta förslag till ändring och förbättring af grundlagarne, hvilket jag härmedelst, i öfverensstämmelse med 56 och 81 §§ Regerungs-Formen, vördsamt öfvérlemnar; framkallas vä! derjemte llere förbättringar i formerna för Riksdagsörendens handläggning utöfver dem, jag föreslår. Men då ämnet rörer RiksdagsOrdningens grund, torde, i afseende på förslagets pröfning inom Högloft. Utskottet, bäst vara att icke föranleda en vidsträcktare öfverläggning, än sam ^ lordras, för att lägga förslagets idé 1 full dag. Hör lill Consti utions-Vtskoltcts Memorial, IV.-o 76. Alt väcka elt förslag, hvilket i samma mon rubbar grunderna för en» skiltes förhållande till samhället, som det förändrar, utvidgar eller inskränker olika samhälls-classers deltagande i lagstiftningen, vore vågsamt, om icke grundlagarnes stillare i deni nedlagt den vishet, att deras förändring ej kan beslutas vid samma Riksmöte, hvarunder den föreslås. Men oaktadt all den trygghet, detta stadgande ingifver, skulle jag dock icke vågat elt försök af så invecklad art, om dess principer varit uttalade uti hittills kända reformförslag. Men om de ideer, jag framställt, i ringaste mon utvidga fältet för opinionernas täflan, så har mitt arbete icke varit fruktlöst, ty förr än hela omkretsen af ämnet blifvit genomsökt och kändt, lärer det vara bäst alt icke slifta nya lagar. De åligganden, äfvensom den magtutöfuing, hvilka tillhöra Riksens Ständer, hafva blifvit lika fördelade emellan Hamrarne; och likväl hafva skäl, talande för en olika fördelning, ingalunda varit mig okända. Conseqvensen synes äfvenledes hafva fordrat afseende häruppå i ett förslag, som hemtar större delen af Kamrarnes beståndsdelar från olika medborgare-classer. Vcrkningarne af en Statsmagts sammansättning "ånyo" kunna dock aldrig på förhand beräknas med säkerhet, och få ej eller betraktas såsom ett äfventyr.
Unber famina milfor par jvongt. 93taf:t faftftåttt uppgöretfer ont öfabe infoniftcr för fomminiftrar elter fapeltprebifanter i 30 paftorater, ber aflöniitgen åt pmarbera af befje preftmän förut ide uppgått titt minft 1000 rifS — Dfmerenöfommelfcr om aflöning tilt prcfterffapet i 96 Stnftag titt Sonfiftorier* na8 (Sfpebitioner. 33 er ättetf e om Ijtoctb t tdifet oct; b ef S Nicolai od; SJiarta Sdagbalena förfamlingar inom ^uftBubftaben l;afma blifmit .fongt. 90laj:tS profning unberftätba od; erhållit nåbig faftftäHelfe; lifafebeö en öfmerenöfommelfe ont aflöning ocf; utgifter i be Beflutabe tre territorialforfamlingarne inom sftorrföpingS ftab, fjmtlfa förfamlingar i efonomifft affeenbe numera utgöra ett cnba fprttigt famlade. ©eban fRifet§ ©tanber [tällt tilt .fongt.
S må tills vidare upphöra nedan upptagne, efter år beräknade ersättning för mistad inkomst i följd af berörda sedlars indragning, nemligen: hvar och en tjensteman, tillhörande Irsta och 2:dra tjen stegraden banko r:dr 105: hvarje tjensteman i 3:dje graden 58: — —- samt hvardera af 4:de gradens tjenstemän 14: dock under följande vilkor och förbehåll, nemligen; a) att endast de af Bankens tjenstemän, som voro till sedelskrifning berättigade då Rikets Ständers beslut, angående nämnde sedlars indragning, meddelades under-styrelsen, eller den 1 April detta år, må af omförmälda ersättning komma i åtnjutande; b) att lör dem, hvilka efter sistberörda tidpunkt blifvit eller framdeles varda till högre tjenst befordrade, eller på annat sätt från tjensten afgå, ersättningen upphör med den månad då befordran vunnits, eller tjensteman eljest befattningen frånträdt; c) att ersättningen, efter slutet af hvarje år, för det förflutna året af bankens medel utbetalas; d) att i fall betalningen för sedelskrifning skulle, under något af de kommande åren, uppgå till eller öfverstiga det sammanräknade belopp, som kostnaden för skrifning af samtlige nu gångbara sedelvalörer efter medeltalet för åren 1843—1847 utgjort, eller 15,284 r:dr 36 sk. banko, ofvanberörde ersättning icke kommer att utgå för det år, då ett dylikt förhållande inträffat; e) att enär sålunda ersättningen endast i den händelse till fulla beloppet utbetalas, att hela ersältningssumman tillika med godlgörelsen för skrifna sedlar under året i else ofverskjuter förenämnde medeltalssumma, 15,284 r:dr 36 sk., det hvar och en tillkommande belopp minskas i förhållande till betalningen för skrifna sedlar; börande vid beräkning af den ersättning, som vederbörande tillkommer, ersältningssumman upptagas till hvad densamma skulle hafva utgjort den 1 April detta år, eller 4,800 r:dr banko; samt f) att ersättning icke tillkommer någon annan dertill i öfrigt berättigad, än den, som förbinder sig att ansvara för skrifning af de sedlar, hvilka nu eller framdeles från banken utgifvas.
Presle-Ståndet den 21 - Borgare-Ståndet den 21 Bonde-Ståndet den 25 Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående förändrade föreskrifter om förvaltningen och utlåningen af Statslånefondens medel. (Banko-Utskottets Utlåtande N:o 18.) S. A. K. Sedan, med anledning af E. K. Majds den 17 November sistlidet år till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition om anskaffande af medel för fortsättning af Statens jernvägsbyggnader, Rikets Ständer, såsom i underdånighet blifvit särskildt anmäldt, beslutit, bland annat. 102 Exp e ditio n s-Lils kotte Is Förslag lill underd.