Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t, på sätt Riksens Ständer jemväl sjelfve yttrat, anser lämpligt och nyttigt, om desse Hemman i allo kunde återbringas i Svensk ego, till beredande af framtida fullkomlig och säker besittning för Innehafvarne: Och Kongl. Maj:t öfverlemnar derföre till Riksens Ständer, huruvida de, jemte anvisande af nödige medel härtill, skulle på sådan grund Vilja besluta, att talan om desse Hemmans inlösande för Kronans räkning borde anställas, och i sådant fall åt Kongl. Maj:t uppdraga, att, sedan bestämdt blifvit till hvad penningebelopp Hemmanen borde till Kronan af Trippiske Arfvingarné afträdas, och hvilket, i anledning af deras afgifne yttrande icke lärer utan Domares åtgäru kunna ske, om en sådan inlösning i behörig ordning låta förantalta, samt derefter med desse Hemman* till Kronans möjeligen största förmån, låta vidtaga de åtgärder som med författningarne instämma. Kongl. Maj:' förblifver Riksens Ständer med ali Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. Af. G. jDanckwardt. Betänk, om riZdliiggn. af Löfås Silfver-Verk. 209 N:o 9. Utdrag af Protocollet ofver Kammar-Är en ■ der, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet på Stockholms Slott den 18 Januarii 1823. Närvarande: Hans Excellence, Justitire-Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Årenderne Herr Grefve von Engeström. Deras Excellencer, Stats-Råden: Herr Grefve Rosenblad. Herr Grefve Fleming. Hans Excellence, Hof-Cantzleren Herr Grefve af Wetterstedt. Deras Excellencer Stats-Råden: Herr Grefve Gederström. Herr Grefve Skjöldebrand. Herr Grefve Mörner. Tillförordnade Stats-Secreteraren, Förste Ex« peditions-Secreteraren Danckwardt.
Det bör likväl väntas, att det exempel som af bruksägare gifves, skall, i förening med det högre värde skogarne erhållit genom en under sednaste år ökad träd varuexport, åstadkomma hos allmogen mera omtanka i afseende å vården af denna dyrbara egendom. Bergsrörelse. Vid Nätsiö grufvor inom Loos kapellag af Färila socken i norra Helsingland har arbete varit anställdt för erhållande af kopparmalm; men sedan dervid nedlagde betydliga kostnader icke blifvit genom lönande malmvinst ersatte, så har arbetet derstädes blifvit, med Kongl. Bergs-KolIegii tillstånd, på 3:ne år inställdt. Å den till Fagersta by i Thorsåkers socken af Gestrikland hörande mark, har sisllidne år blifvit upptagen en blyglansskärpning, hvars vidare bearbetning beror på utgången af den profsmältning, hvarom Grufägarne föranstaltat. För öfrigt har grufbrytning för erhållande af annat än jernmalm under sist förflutne fem år inom detta Län icke ägt rum; men att anvisningar på silfveroch kopparmalm på många ställen förekomma, och att de hitintills felslagne förhoppningarne icke afskräcka från mer eller mindre kostsamma försök, bevisas deraf, att under nämnde tidrymd ej mindre än 11 mutsedlar å silfvermalm och 36 sådane å kopparmalm blifvit af Bergmästare-Embetet utfärdade. Jernmalmbrytning har under ifrågavarande tid bedrifvits vid 25 grufvor i Gestrikland, hvaraf 23 äro belägne uti Thorsåkers, en uti Årsunda, och en uti Ugglebo socken, samt vid 12 grufvor i åtskilliga socknar af Helsingland; och hafva således, enär år 1837 icke mera än 17 jernmalmsgrufvor inom Länet bearbetades, 21 sådane blifvit sedan nämnde tid af öde eller å nyo upptagne.
DA Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna, att nej öfverröstat ja, begärdes votering af någon [ledamot i salen. Upplästes lill justering och godkändes följande voter:sproposition. Den, som anser att R. o. Ad. bör såsom sin gemensamma tanke antaga 6:te punkten i Frih. Hamiltons förslag, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, antager R. o. Ad. icke ofvannämnda 6:te punkt såsom Ståndets gemensamma tanke. Efter voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 2g. Nej ■— 60. Då tiden var långt liden på natten , uppsköts fortsättningen af detta mål till nästa plenum. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. -f till 12 om natten. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Den a8 Octo ber f. m. 3i3 Onsdagen den 28 October 1840. Plenum kl. 9 f. m. Justerades p!eni-prot:n för den lo dennes f. ech e. m. :s meni. N:o 38, ang:de Frih. Hamilton, Hugo: För att förkorta discussionen olver mitt förslag och sedan komma till Hr von Hartmans, dorffs, som i mångå punkter är lika med mitt, hemställer jag, örn Hr Frih. och Landtm, tillåter, att till en början alla de punkter, sorn i milt förslag äro lika med Hr von Hartmansdorffs, nu ma förfalla och behandlas gemensamt med Hivon Hartmansdorffs förslag, äfvensom alt de punkter, som bero på det beslut R. o. Ad. fattade i går afton, äfven måtte få förfalla; och således blott de punkter upptagas, som röra de principer, uti Hvilka jag skiljer mig från Hr vc/u Hartmansdorff, nemi. först frågan om rättighet för valmännen att välja utom Stånden, och i andra rummet bildandet af öfverhuset och antalet af dess ledamöter, i afseende hvarå jag mindre fäster mig vid siffran än vid förhållandet i allmänhet. Delta Frih. Hamiltons förslag ronde föredragningen gillades.
N:o 264, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående understöd åt Öfverste-löjtnanten J. Z. Dunkers enka, Maria Charlotta Tuderus\ bifölls. N:o 265, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet N:o 44, angående utbetalning af stadgad ersättning utaf allmänna medel till vittnen i brottmål, då den tilltalade saknar tillgång, eller ersättnings-skyldighet icke kan honom åläggas. Ståndet, som bifallit Betänkandet N:o 44, vidblef detta sitt beslut och gillade äfvenledes Utskottets i slutet af utlåtandet N:o 265 gjorda hemställan rörande underdånig skrifvelses aflåtande tili Kongl. Maj:t. N:o 267, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 207; lades till handlingarne. N:o 268, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 208; lades till handlingarne. N:o 269, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående utbetalning af det vid 1847 och 1848 årens Riksdag beviljade bidrag till en pensionsfond för Borgmästare i städerna utom Stockholm, samt Kommissions-landtinätare jemte deras enkor och barn; bifölls. N:o 270, i anledning af väckt motion om gratifikation eller pension åt Akademiadjunkten Ramström; bifölls. N:o 271, i anledning af Kongl, Maj-.ts nådiga proposition, i fråga om grunden för beräkningen af reservräntorne vid båtsmanshållet i Blekinge, dels enskilde i ämnet väckta motioner; bifölls. N:o 272, i anledning af Kongl. Majtts nådiga skrifvelse, i fråga om förändrad beräkningsgrund för båtsmans-vakans-afgiften af nyroterad jord inom Blekinge län m. m.; bifölls.
Det har icke ett ögonblick kunnat falla Utskrs ledamöter in, att det skulle vara Utsk. tillständigt, eller att Utsk. skulle äga hopp om framgång, då så många anmärkjitspunkter förekommit, att helt enkelt tillkännagifva Stånden, att Utsk. funnit Rikets sannskyldiga nytta icke hafva blifvit iakttagen. Utsk. skulle i sådant fall rättvisligen hafva ådragit sig beskyllningen att hafva åsyftat hemlighet och egenmäktighet. Dä regeringsmålens antal, enligt de här meddelade statistiska uppgifter, hvilkas riktighet jag likväl hvarken kan garantera eller bör betvifla, på dessa 6 åren utgör omkring 48;000> finnér man lätt hvad möda, som deras granskning erfordrat på den korta tid, Utsk. haft att derpå använda. Ulskts majoritet har ansett sig böra uppgifva de speciella fallen, för att sälla R. St. sjelfva i tillfälle att grunda sitt omdöme, huruvida Rikets sannskyldiga nylla krafvel', att en eller flere rådgifvare anmälas till entledigande, och ansett sig dermed hafva uppfyllt grundlagens fordringar. Jag vill alltför gerna medgifva, alt siulmenin 60n - Den i Julie. m. gen i Utsk:s betänk, kunnat vala annorlunda; att den kunnat innehålla ett positiv t utlåt., hvars uteblifvande varit så mycket klandradt. Men på samma gång jag icke helt bör förneka riktigheten af denna anmärkn., vågar jag dock påstå, att det varit en snarare berömvärd än tadelvärd grannlagenhet, som afhållit majoriteten att ingå i någon bestämdare förklaring; emedan den föreställt sig, att Ständerne sjelfve, med dessa anmäi kntspunkter för ögonen, kunde fatta deras beslut och begära propos. på hemställan till K. M. rörande entledigande af en eller flera rådgifvare, om Sländerne dertill funno anledning
Stadssoldaternes tjenstgöring bestode hufvudsakligen uti bevakning i stadshäktet och vid fångföring imellan häktet och stadens domstolar samt vid offentliga afstralfningar, jemte det de utgjorde posteringar vid åtskilliga stadens inrättningar, der sådant ansåges nödigt; att å upprätthållandet af ordningen, och särskildt i stadshushäktet. Justitiä Borgmästaren, såsom Magistratens Ordförande i exsekutionsärenden, hade närmaste inseende å Magistratens vägnar; att såsom militärtrupp Stadssoldatkorpsen i och för tjensten vore underkastad krigslagarna, och dess ledamöter följaktligen borde för brott och förseelser i tjensten åläggas de bestraffningar, som nämnde lagar stadga; att likväl korpsens militärbefäl utgjordes endast af en underofficerare med benämning af Stadskorporal, samt att derföre hvarken åtal för soldaternes svårare brott kunnat af Krigsrätt handläggas eller bestämmandet af den extrajudiciella bestraffningen åt den egentliga militärbefälhafvaren öfverlemnas; utan vore traditionell allt dittills stadssoldaternes gröfre förbrytelser åtalade vid allmän domstol i staden, och den extrajudiciella bestraffningsrätten utöfvad af Justitiä Borgmästaren, i följd af hans närmaste tillsyn å Stadssoldalkorpsens tjenstgöring. På detta förhållande har jag ej kunnat underlåta att fästa Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet , enär någon annan grund dertill ej varit att åberopa, än ett traditionelt ellei sjelftaget bruk, hvilket således möjligen vore för Kongl. Maj:t obekant. Jag liar derföre under den 17 Mars 1852 till Kongl, Majit i ämnet gjort underdånig hemställan, med anmärkning om olämpligheten deraf, att Krigsartiklarne skola efterlefvas och militärisk disciplin vara gällande utan ett militärbefiil, som med disciplinens handhafvande äger den befattning, ett sådant befäl biir tillkomma.
Landtmms framställning ang:de kontra-propos:ns innehåll, formligen beslutat, att bifall till Utsk:ts hemställan skulle utgöra kontra-propos:n vid den blifvande voteringen, vid hvilket förhållande yrkandet å bifall till Utsk:ts hemställan natur - 372 Den 28 Meri e. m. ligtvis icke kunde, i strid mot R. o. Ad:s uttryckliga beslut, upptagas i ja-propos:n, utan måste i nej-propos:n ingå. Härefter uppsattes och justerades följande voter:s-propos.: »Den som vill, att R. o. Ad., med afslag å ej mindre Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts i Betänk:t N:o 21 gjorda första hemställan om gästgifveri-, håll-och reservskjutsens samt postskjutsens skiljande från jordbruket m. m., än äfven Preste-St:s i afseende derå gjorda inbjudning, skall besluta, att å 6:te hufvudtileln må uppföras ett årligt reservationsanslag, stort 100,000 rdr, att, stäldt till K. M:s disposition, användas till lättnad för skjutsningstungan i de fall, der den genom entreprenad bestrides och befmnes särdeles tryckande, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, bifaller R. o. Ad. Utsk:ts ofvanberörda hemställan och afslår Preste-St:s i afseende derå gjorda inbjudning.» Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 86. Nej — 43. Den vidare pröfningen af förev:de Betänk. uppskjöt9 till e. m:s plenum och R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^4 e. m. In fidem, O. Brakel. Lördagen den 28 Ulars 1863. Plenum kl. 6 e. m. Justerades ett prot.-utdrag för f. m:s plenum samt prot:t för den 11 sisth Februari f. m.
Ett sådant Landskap finnes uti Norrbottens Län, omkring Lule, Råne, Angesä, Kalix och Lorné elfvar, hvarest alla ofvannämnde förmoner synas vara förenade, och der en större befolkning samt konstens åtgärder endast saknas för att utveckla de skatter, hvilka naturen derstädes med rik hand nedlagt. Sedan nästan hvarje odlad Svensk man känner Gellivare, Svappavaara och Haukivaara Malmberg : så anser Utskottet sig icke böra upptaga Riksens Höglofi. Ständers tid med anförande af några Statistiska uppgifter om dessa tracter, då de äro tillräckligen kända, dels af den om sitt Fosterland så förtjenta Friherre Hermelins arbeten, dels genom de i senare tider på stället hållna undersökningar, hvaribland den sista och fullständigaste nu genom Kongl. BergsCoIlegii försorg är genom trycket befordrad till allmänhetens kännedom. — Det må endast erinras, att Gellivare berg består af tv änne i vinkel hvarannan omfat - 79<J Besa. och Ekon. XJtsk. Betänkandén. tanda sidoryggar,' hvaraf den ena utgör 8 å 9000 alnar i längden samt 3000 i bredden, och den andra 5000 alnar i längden samt långsluttande åt alla sidor. Hela berget är af betydlig höjd, ty, beläget på 67° ao’ nordlig latitud, sträcker det sig till gränsen, der Björken Ofullkomligt upphör att alstras, ehuru granen vexer frodigt vid dess fot. Denna mässa består af nästan enformig jernmalm, som gifver emellan 68 och 72 procent samt är öfverallt fullkomligt fri från alia ämnen, sorn kunna gifva ett oartadt jern. Lina elfven förbiflyter Bergets fot och faller sedan i Angeså elfven, hvilken har sitt utlopp i Bottniska Viken vid Neder Kalix kyrka, sedan dessa strömmar genomflutit ett landskap, som dels redan är bebodt och upp o dl a dt, dels gifver de bästa anvisningar till vidare nybyggen och odlingar, samt äger skogar, som, endast beräknade på 80 års återvext, anses öfverflödigt tillräckliga för en årlig tillverkning af 20,000 Skepd tackjern.
Nu torde här slutligen förekomma propos-.r till bifall eller afslag, och om de vid betänk, gjorda anmärkn:r föranleda till återremiss. För att bidraga lill att det sista måtte beviljas, skall jag göra några helt korta anmärknir. Vid 38 tjms 2 mom. äro ibland häradsnämndens åligganden upptagna skjutsningsanstalterna och fångvården. Öfver de förra tillhör det Konungens Bef:h:de att hålla tillsyn, och jag ser ej huru häradsnämnderne skulle kunna med sk jutsningsanstalterna sig befatta. Fångvården åter kunde omöjligen besörjas af en häradsnämnd, som endast har tillfälliga sammankomster; och således lika litet som en häradsrätt skulle kunna taga befattning dermed, enär det fordrar daglig tillsyn, och Konungens Bef:h:de torde ej på något sätt befrias ifrån sitt åliggande, derigenom alt det finnes nämnder, som hafva tillsynen deröfver. Samma sak gäller äfven för länsnämnderna. Skulle sådana komma att inrättas, så är det min öfvertygelse, att om de skulle komma alt göra något gagn, så horde landshöfdingen vara deras ordförande. Det förhåller sig med den saken såsom med mycket annat i den politiska verlden, alt när der finnes en embetsman, som är nitisk i dess styrelse, så hålles den vid lif. Finnes ej någon sådan, så är det slut; ingen befattar sig dermed , och saken somnar vanligen af sig sjelf på ett eller annat sätt; men 0111 Den ii Ma r s. någon sådan vidmakthållande embetsman funnes i länsnämnderna, derigenom att landshöfdingen vore deras ordför. så kunde de verkligen blifva ganska nyttiga, och sedan de vunnit förtroende, uträtta mycket gagn, men det torde ännu vara alltför tidigt att inrätta dem. Jag tror äfven, att i dessa Jänsnämnder bö'r biskopen inom det stift, der han har sitt säte, vara skyldig att öfvervara sammankomsterna , och ej blott, såsom här står, vara berättigad att bevista länsnämndernes sammankomster och deltaga i besluten. I de län, der biskopen ej äger sitt säte, bör han förordna en annan prestman i sitt ställe, för att deltaga i öfver läggningarna och besluten.
Sig nu vilja 1 ett sammanhang taga i öfvervägande de behof rörande försvarsverket till lands, för hvilka anslag kunde finnas nödiga att af Rikets Ständer vid nu instundande lagtima riksdag äskas samt hvad för öfrigt tillhörde det förslag till ny reglering af riks-statens 4:de hufvudtitel, sorn Rikets Ständer borde föreläggas; så föredrog Statsrådet och Chefen för Landtförsvars-Departementet, Friherre Peyron, i underdånighet de från Krigs-kollegium och Stats-kontoret härom inkomna underdåniga förslag och utredningar, m, m.; hvarefter bemälde Statsråd och Departementschef i underdånighet afgaf följande i ämnet författade skriftliga betänkande : *’Under förutsättning att, i likhet med hvad i sednare tider egt rum, uti de framställningar om förnyad reglering af riks»staten, som uti Eders Kongl. Maj:ts nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof skola till Rikets Ständer vid nu instundande riksdag aflåtas, behofven komma att föras under 2:ne hufvudafdelningar, af hvilka den ena omfattar de behof, som kräfva ständiga anslag, och den andra dem, för hvilka utomordentliga anslag antingen for en gång elier för längre eller kortare tidrymd, efter föremålens olika beskaffenhet, äro erforderlige, har jag efter sådan grund åtskiljt de behof under riks-statens fjerde hufvudtitel, for hvilkas fyllande jag anser medel nu böra af Rikets Ständer i nåder äskås. 44 Beträffande alltså först de årliga eller ständiga utgifterna under nämnda hufvudtitel, hvartill nu, enligt riks-staten, finnes anvisadt: i kontant 2,696,883: 16. — med under penningelönerna inbegripne 24,314 t:r spanmål, a 7 Riksdaler tunnan; Indelda räntor, efter markegång på förslag 1,196,656: 32. —- Indeld spanmål på förslag 20,104 t:r 16 kappar, å 6 Riksdaler tunnan 120,627:
Jag fritager Ilr v. Troil från uppsåtet att hafva velat förvilla; men det är nödvändigt att urskilja 2:11c saker, som han sammanblanda!, och resultatet blir då annorlunda. Då vi talade om Riksg cont:s credit, talade han om staten och riksg sedlarna. Riksg.cont. har aldrig gjort bankrutt. Den lånerörelse, som nu är föremål f ör vår t tillstyrkande, är hemtad från lånerörelsen på 1790-talet. Hr v. Troil har ratt., att riksgtsscdiarna löllo; men det har intet sammanhang med lånerörelsen, utan det hade sin grund deruti, att då man 1789 tillät 6 millioner r:dr riksg:ssedlar, utgåfvos likväl ai millioner, och du var det klart, att bankrutt skulle uppstå. Detta hade likväl intet att göra med lånerörelsen. Sedan jag altsä återfört frågan från den misstänka, sorn Hr v. Troils uppgift deremot kunnat vacka, ber jag att något få uppehålla mig vid Hr Lefre'hs yttrande. Jag ifvar för näringarna och är glad att kunna åberopa Hr Lefre'ns bifall dertill; men just derföre vill jäg understödja Hr Lagerlijelms förslag och kan icke finna annat, än att den omtalade håfven aldrig komme att förorsaka någon förlägenhet, emedan den utsläppte dagen efter, hvad den föregående dagen uppfiskat. I alseende å jemnförelsen med Handelsdisconten och invändningen, att förslaget skulle undanrycka medel för densamma, får jag förklara, alt jag just önskar det. Jag har nemi. icke någon ensidig kärlek för Handelsdisconten; och pä det Hr Lefren må göra mig rättvisa, frågar jag: är det billigt, att alla capitaler få upp16 H. att Den 19 November. tagas af ITandelsdisconten , att Konungens propos. om ökning i LJIldiscontrörelsen måste öfvergifvas. Jag bekänner uppriktigt, att jag vill bibehålla båda, men jag vill icke, att Handelsdisconten skall absorbera allt.
Jag Att Ja, Oeh Och börjar med vädret, som är comme il faut dryfta en smula i början. himlen har varit så mulen oeh grå, regn ha? vi fått, så det kunnat förslå, trista vi vandrat i smörjan. Men nu strålar solen från himlen så klar, Så det är ej lönt att man klagar, Men innerligt hoppas, att ännu man har, Förr ' n hösten är kommen, en rikedom kvar Af solljusa, härliga dagar. Jag Och Må Till Den tror att vi stanna på landet i dag, » krönikan » ge vi på båten. Idun förlåta mitt djärfva förslag! nästa gång säkert, så lofvar då jag gamla och vanliga » låten ». Här ligger vår insjö så speglande klar Och lockar med leende holmar, Och båten, som bundits vid stranden, man tar, I aktern med » draget » placerar sig far Och röker sin pipa och bolmar. Men fast han ser hygglig och snäll ut som få, Bli fiskarne faseligt rädda, Ty aldrig jag ser, att de nappa uppå, Och aldrig han ännu har lyckats att få Den allra som » tillåste » gädda. Och när han så suttit en timme och två, Han tålmodigt nystar upp » draget »; Att gäddan ej nappar, han kan ej förstå, Men ständigt sig fröjdar åt hvad han skall få, När en gång han kommer i » taget ». • Så ha vi ett berg med en mossa så skön, Där kvällsvarden dukas på hällen. Bakom oss står skogen, så dunkel och grön, Oeh fridfullt, som gjorde naturen sin bön, Det känns, när det lider mot kvällen. Se ' n glida vi hemåt i kvällsolens ljus, Bland lummiga alar vi landa; Där ligger så trefligt i grönskan vårt hus, Oeh kärt är att lyssna till björkarnas sus, Som skugga vår lilla veranda. Och står se ' n ibland ut till världen vår håg Oeh ut till civilisationen, Så ha vi det allra som nättaste tåg, Som nå ' nsin i vidaste världen man såg, Och strax här bredvid är stationen. " Tvärviggen på feterhof. värviggen är d ö d », berättar mig en god vän, som nyligen kommit hem från » Peterhof ». När drifvorna i våras smälte utanför Kurhaus, gjorde han sin sista ensliga färd.
Statssamt Allmänna Besvärs, och OeconomieUtskottens gemensamma Betänkande, rörande den af Prosten Thyselius föreslagna farleds öppnande från Sulevik, genom Sjöarna Bänken och Hugn till Norrska Riksgränsen, Ut supra, Ex Protocollp J. XJ. Ahnqvist. D. Dm 23 Juli. 1 S. D. vjppl ytterligare föredragning af Banco-Utskottets Memorial, angående rättigheten för Lump Samlare att kringresa i Landet saint om Lumpors anskaffande för Pappersbrukens behof, beslöts att detsamma skulle med Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet corn* municeras. Ut supra. Ek Protocollo J. U. Almqvist. S. X). Antog Prest-Ståndet det af Bevillningsutskottet hemställda Alternativ, enligt - hvilket 3- procent af Uppbörds-Summan får afdragas sasora provision för Mantals-Commissarierna inom Stockholms Stad. Ut supra. Ex Protocollo .7. 17. Almqvisth Utdrag af VälJofl. Borgare - Ståndets ProtocoU, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 25 Juli 1&15. S. D. I anledning af Hedervärda Bonde-Ståndets den iU i denna månad meddeldta Proto eoUs - 5 Den 23 Juli. colls - Utdrag, af innehåll, att Bonde-Ståndet j i frågan om utgifvandet af en Stats-Oecono■misk Journal och utnämnandet afen Bedacteur Jör densamma, genom Riksens Sränders Electorer till Tryckfri hets-Corn i teen, förenat sig med Hoglofl.
Prot. 1865 & 1866. 3 Sami. 9 Haft. 1 2 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 10. hvaremot det af Utskottet alternativt framställda förslag om rättighet för Konungen att, efter vederbörandes hörande eller uppå deras framställning, till lärarebefattningar vid universiteterna, de tbeologiska läraretjensterna likväl undantagna, såsom ock lill lärareoch andra beställningar vid andra inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, äfvensom till läkarebefattningar, kalla och befordra äfven utländska män af utmärkt förtjenst, de der den rena evangeliska läran bekänna, blef af samtliga Riks-Stånden förklaradt hvilande till nästföljande riksdag och då af Rikets Ständer samfäldt antaget samt af Kongl. Maj:t den 27 November 1854 sanktioneradt. Vid 1853—1854 årens riksdag föreslog Konstilulions-Utskottet dels, i Memorial N:o 7, ett tillägg till 28 § Regeringsformen, hvarigenom Konungen berättigades att, i den ordning och under de vilkor, sorn komme att uti särskild af Konung och Ständer gemensamt stiftad lag bestämmas, till Svensk medborgare, genom naturalisation, upptaga utländsk man, hvilken derefter skulle njuta samma rättigheter som infödd Svensk man, utom den att kunna till ledamot af Stats-Rådet utnämnas, hvilket förslag blef hvilande till följande riksdag och då af samtliga Riks-Stånden antaget samt af Kongl. Majit den 27 Februari 1858 sanktioneradt; dels 'ock, i Memorial N:o 12, en förändring af samma grundlagsparagraf derhän, att