Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer afgifne Nådiga Proposition om instrankroing i den förut tillatne Bränwins-tillwerkningen pä Landel och i Städerne, har genom Riks-Ståndens pluralitet bufwik besiukadt: r:o. Att Bränwinsbränningen i egenstap af husbehof endast arta manader hwarje ar ma pä Landet och i Städerne emot Bewillnings-afgift utöfwas, och att densamma under Junii, Julii, Augusti och September manader stall inställas. s:o. Den zo Julli2261 2:0. Att hwad Landet angär, berörde rättighet stall blott åtfölja hemman och hemmansdelar, dock med tillstånd för Jnnehafwarena deraf att 0- styckad upplåta den ät annan a ägorne boende person. z:o. Att tillatlige pannerymden stall beräknas efter hemmanets eller hemmansdelens warde, indeld i tre Clasier salunda: Att för en siik egendoms wärde till och med 500 N:dr får begagnas ordinarie i .sta o ^ Clasien. ZZ a:dra Claren. z:dje Clasien. O Panncrymd 20 kannor. med 750 N:dr dtto 25 looo Z2 LOVÖ 35 - Z0O0 — 40 - 4OO0 4s zvoo — 52 — L222 — 55 7002 — 62 —- — 8000 — 65 9020 — 72 10,020 — ?5 II,000 — 78 12,222 — 8i IZ,000 84 14,002 — 87 ls,V02 —' 92 —' utöfwer hwilkcn sistnämnde rymd af 90 kannor någon panna ej ma nyttjas, dock att wid de egendomar, hwilkas warde öfwerstiger 15,020
Landshöldinge-residenset i Göteborgsoch Bohus-Län, i anledning af väckt motion om dess förflyttning från Göteborg till Uddevalla, samt anvisande af medel till derför erforderliga byggnader: B. VII. 66, 81, 90, A. 90. Landskrona, i anledning af väckt motion om kostnadsfri upplåtelse för den tillämnade jernvägen emellan södra stambanan och nämnde stad af viss del utaf kronans, omkring samma stad befintliga fästningsverk: B. V. 80, 229, 252, A, 254, E. 580. Landskrona strafT-fängelse, angående pension å Allmänna Indragnirigs-staten för Direktören vid nämnde strafT-fängelse, UnderLöjtnanten Carl Peter Westergren: lil. 268, 275, R. 275. (Se vidare Stats-Utskottets Utlåtande N:o 153, angående regleringen af utgifterna under Biks-Statens Nionde HufvudTitel). Lands-Staten, angående löneregleringen för den: II. 505; III. 3, R. 3. (Se vidare Stats-Utskottets Utlåtande N:ris 99 och 153, angående regleringen af utgifterna under Biks-Statens Sjette och Nionde Hufvud-Titlar). Landsting, i anledning af väckt motion i fråga om upphäfvande af 3:dje momentet i 47:de §:n af Kongl. Landstingen, angående rättighet för dem att i frågor om stäng selskyldigheten inom Länen besluta: B. Landstings-kassorna, angående bränvinslörsäljnings-afgifternas ingående till nämnde kassor; motion af Herr Carl Fredrik von Mentzer: se Motioner. Landstorm, i anledning af väckt motion om utarbetande af förslag i och för ordnandet af en verklig sådan: B. V. 197, 254, 277, A. 280. Landtoch sjöförsvar, rikets, i anledning af väckta motioner, angående särskilda anslag för dess ordnande: B. VII. 360, 365, 367, A. 383.
Hamn-ordning, om förändringar deri . — 8 — 6 å. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 25 Jan. 10 Svar på återremiss 8 66 a. a. 29 Mars a.a. 26 Mars a.a. 29 Mars a. a. 29 Mars Handboken, jemte Lindblomska Katechesen och Psalmboken, granskning deraf Handel, om inskränkning i rättig— 8 — 78 — b. 19 April b. 17 April b. 17 April b. 16 April heten att å landet idka så- dan — 8 61 å. 29 Mars å. 26 Mars å. 29 Mars b. 2 April Svar på återremiss — 8 122 25 Juli 25, 29 Juli 25 Juli 25, 30 Juli 130 » om utsträckning af rättigheten till handels idkande å landet — 8 62 b. 29 Mars b. 26 Mars b. 29 Mars b. 2 April Handel och Sjöfart, anslag för befrämjande i allmänhet af, se Stats-reglering, Sjette Hufvudtiteln. Handels-föreningar, befrielse för dem från expeditions-lösen i rättegångs-mål — 8 — 88 b. 50 April b. 17 April b. 25 April b. 17 April Handelsoch Sjöfarts-fondens rä- kenskaper, anmärkningar vid — A 1 30 2 a. 1 Febr. a. 1 Febr. b. 1 Febr. b. 1 Febr. » Norriges bidrag för handelns och sjöfartens skyddande . A 1 503 b. 13 Aug. b. 13 Aug. b. 13 Aug. b. 13 Aug. » ersättning af förskott till slafvarnes friköpande å S:t Barthelemy 18 A 1 36 , b. 19 Febr. b. 15 Febr. b. 15 Febr. b. 15 Febr. 25 Handlingar, om återfående af till Ofver-Rätt ingifne , — 7 1 30 b. 13 Juli b. 12 Juli b. 15 Juli b. 12 Juli 114 Handpenningar, H. K. H.
Alltsammans är ett misstag af de här dumma och förvirrade bondlurkarne. — Det hoppas äfven jag, — sade Astley, förvånad öfver hans plötsliga förvandling. — Var imellertid lugn och följ med dem utan motstånd, det är det bästa ni kan göra! — Ja, jag fruktar, att det för ögonblicket icke finnes någon annan utväg. Imellertid skall den berättelse, jag lofvat er, kanske äfven bidraga att befria mig; ni finner den inlagd i min kappsäck på mitt rum, jag lemnar den åt er, och jag förmodar, att den skall bidraga till den lyckliga utgången af er process. Den sista tvekan jag hade att afgifva detta vittnesmål är nu försvunnen. — Jag tackar er, hr Meyerkopf; det var lyckligt, att ni redan skrifvit den. Jag har redan i går afton vid vår överenskommelse gifvit er min skriftliga förbindelse på den ersättning ni i denna händelse är berättigad till, och jag förnyar nu detta löfte, förutsatt att ni blir frikänd i denna sak, som i sanning synes mig lika olycklig för mig som för er. — Men detta papper, som jag bär på mig, skall det icke skada oss båda, om man finner det hos mig? — sade Meyerkopf betänksamt. — Jo, ganska säkert, under närvarande förhållanden, det inser ni lätt; det skall öka misstankarne emot er för det brott, hvarför ni nu blir häktad och äfven kasta skugga på mig. Man skall utan tvifvel, att börja med åtminstone, förblanda min önskan om ert vittnesmål med mordet på min motpart, — sade Astley, pinsamt öfverraskad af upptäckten, att juden bar på sig denna förbindelse, hvars tillvaro han icke ens tänkt på förr än nu i det upprörda tillstånd, hvari han hela morgonen befunnit sig. Den lille mannen tycktes öfverlägga ett ögonblick, men i det nästa vändes hans små ögon ut och in, han gjorde en illparig och obegriplig grimas och sade halfhögt: — Man skall säkert icke neka mig, att ett ögonblick få tala ensam med en prest? — Nej, troligen icke, — svarade Astley förvånad och kännande sina misstankar, som nyss varit helt och hållet försvunna, åter vakna. — Godt! I det fallet är jag lugn. — Hvad är det han säger?
845 blifvit förvissad derom att någre betydliga tillgångar derifrån icke äro att påräkna, äfvensom man icke känner att någre Allmänna Medel blifvit anslagne till detta ändamål eller hvarifrån de skola anslås; Alt Bevillnings-Utskottet, utan att fästa afseende å de bevisligen origtiga upgifterne, om förhållandet inom Bohus Län, likväl ej kunnat underlåta alt lemna sin uppmärksamhet åt de uppgifter andre Ledamöter af det Hedervärda Bonde-Ståndet gjort, om ett mindre behof af denna afgift i deras hemorter; Alt Utskottet deraf hemtat anledning till bestämmande af eu olika afgift, särdeles som Utskottet ej kunde finna något annat medel att motverka den inom sistbemälde Stånd rådande motvilja, mot denna beskattning; Att Utskottet icke, som Friherre Hjerta förmodat, föreslagit årliga sammanträden lill afgifternas bestämmande, utan endast att Socknarnes deputerade skulle en gång sammanträda för att välja de Corn mitteer, sorn skulle vidare under tiden derom besluta; att det icke är Socken-Commiltera» de utan vederbörande Ämbetsmän, sorn skola uppgifva behofvet, hvarefter afgiften kommer af de förstnämnde att lämpas; Alt det af flere anförda skäl icke är att för - 4:de Sami. 5:le Band. 846 Stats-Utskottets Betänkande». moda, det nämnde Committe'e skall klifva sammansatt af andre personer än de sorn äga begrepp, nit och känsla för saken, att instruetioner sannolikt ej eraottagas af andre än Ledamöter af det Hedervärd» Bonde-Ståndet, men att inom Committeen lära äfven finnas Ledamöter af de andra Stånden; och att det uttryckligen är bestämdt, att afgiften skall utgöras till Veneriska smittans hämmande, hvarvid inga byggnader i calculen ingått. Innom Hedervärda Bonde-Ståndet har i:o Eric Påhlss o n, från Elfsborgs Län jemte Carl Bergman, från Gefleborgs och Pehr Pehrsson från Örebro Län åberopat Herr Ugglas, Gör. Gust. till Betänkandet fogade särskilda mening; 2:0 Johan Svensson från förstnämnde
JY.-o o.g. ifrån credit-upplag på nederlag, emot af erläggande af sd veil transito-afgift de afgifter, som för nederlagsrätt stad-' sotn inkommande recognition; gade äro; samt att genom credit-upplaget samt någon förändring icke sker i den nederlagsfrihet, som Vi redan i Nåder förunnat vissa Städer eller framdeles i Nåder förunne andra. • andra. Den i Nåder förordnade Tull-Comiteen har i denna § föreslagit förändringar^ genom hvilkas antagande rättigheten att öfverflytta varor från credit-upplag lill nederlag skulle försvinna. Då Utskottet likväl icke funnit, att den frihet, sorn i83o års Tull-Taxa i detta fall medgifver vissa Städer, på något sätt verkat menligt på handeln i de Städer, som ega nederlagsrätt, utan deremot trott sig finna, att rörelsen ide endast till credit-upplag, men ej till nederlag berättigade Städerne betydligen tilltagit; så har Utskottet ansett sig böra föreslå bibehållandet af det till handelns underlättande nu gällande stadgande i berörde afseende; dock hafva några förändringar i redactionen befunnits nödige för att undanrödja all tvätydighet om beloppet af de afgifter, hvilka vid varors återutförande från creditupplaget eller deras öfverflyttning från credit-upplag till nederlag böra erläggas.' 16 §. För silfver, som genom landet till utrikes ort transporteras, betalas en half procent i transito-tull. 17 §. Öfver förtullning af resvagnar, som af till Riket ankommande utländingar nyttjas och för hvilka Convoy-afgift och Stads-umgälder icke beräknas, skall Tullkammaren meddela egarne bevis, innefattande ej allenast - Denna §, som qvarstått sedan den tid då silfver var till utförsel förbjudet, utgår här, då nu mera både oarbetadt och myntadt silfver är fritt så väl till insom utförsel. 16 §. Öfver förtullning af vagnar, som af till Riket ankommande resande nyttjas och för &c. Hur till Bevilln. Vt sk. Bet.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, det han alltid, efter uppläsningen af Utskottens Betänk anden, dröjde någon stund, innan Hans Excellence framställde proposition i ämnet, på det hvar och en Ledamot, som kunde sådant åstunda, måtte äga tillfälle anmäla sig att tala; och då Hans Excellence äfven nu iagttagit enahanda varsamhet, utan att Herr af Grubbens eller någon annan Ledamot sig under tiden anmält, samt efter hvad Hans Excellence fattat StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande, vid derom framstäld proposition, redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, ansåg Hans Excellence sig, böra hemställa, om icke Ridderskapet Den 5 Mars e. m. 287 och Adelil behagade vid berörde beslut förblifva. Ropades Ja. Föredrogs till remitterande Kongl. Maj:ts den 27 sistlidne Februarii afgifne, samt den 2 dennes e. m. på bordet lagde, Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående anslag till förmån för LäroYerken i Riket. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde, att Kongl. Maj:ts högstberörde Proposition mätte till StatsUtskottet remitteras, hvilket bifölls. Herr Hjerta, Gustaf: Jag får vördsamt hemställa, om ej den Kongl. Propositionen äfven borde remitteras till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet. Herr von Hartmansdorff, August: Om jag rätt fattat den Kongl. Propositionen, innehåller den ej något förslag till ny organisation af UndervisningsVerken, i hvilket fall den borde remitteras till Ekonomiutskottet, utan endast begäran om anslag af en viss summa till löneförbättring åt Lärarne vid nuvarande Läroverk, sådane de äro; under det att förslaget till ny organisation utställes till allmänhetens granskning och bedömmande. Jag hemställer derföre, om icke det må vara nog, att remittera den Kongl. Propositionen till StatsUtskottet allena. a88 Den 5 Mars e. m. Herr Hjerta:
Vidare har motionären upgifvit, att homöopathien skulle befinna sig i ganska stort flor i NordAmerika. Om så är, hvarföre har mandå icke, hellre än att vilja inrätta en dylik anstalt här i Sverige, hvarest knappt finnas personer, invigde i homöopathien, för att densamma vårda, begärt att någon skicklig person måtte utsändas, för att taga reda på förhållandet och derom afgifva berättelse? Motionären har äfven som stöd åberopat, att homöopathien är särdeles väl gouterad i Holland vid hofvet och inom aristokratien. Men det är i Holland förmodligen samma förhållande, som i Sverige, der vår allernådigste nu regerande Konung, hvars dagar Gud törlänge, är lyckligtvis så ungdomligt frisk och stark, att det kan vara likgiltigt, hvad idéer hans läkare hyllar, ty den som är frisk, påkallar icke läkarehjelp. Motionärens Holländska aristokrati är kanske lika litet i behof deraf. Motionären åberopar, att Spanska drottningens lif-medikus är homöopath. Enl. de underrättelser, man här i höga norden eljest kunnat inhemta i detta grannlaga ämne, befinner sig den höga och mäktiga monarkinnan öfver Spanien i ett fullkomligt tillfredsställande helsotillstånd, som nästan aldrig afbrytes af annat än de naturliga opasslighets-förhållanden, som vid vissa kritiska tillfällen föranledas af Hennes M:ts egenskap att vara gift. maka. Vid sådana särskilda tillfällen är det förmodligen icke till någon homöopath, Hennes M:t tager sin tillflykt, utan det är väl då snarare, ifall manligt biträde erfordras, någon artis obstetriciae professor eller doktor, sora blir Hennes M:ts rådgifvare. Den der lif-medicus, hvarom motionären talar, är väl någon hygglig karl, som Drottnm tyckt böra taga sig väl ut i hof-uuiform, och som han i egenskap af homöopath ansetts kunna räknas bland läkare, har den förenämnde titeln val ansetts såsom ett passande vedermäle af den Kongl, nåden. 174 Oen 3 December I. ru.
Tottie, som förordar instämmande från kyrkans sida i det nämnda riksdagsbeslutet; och sedan har biskop U. L. Ullman lemnat en utredning, där han söker gifva skäl för det motsatta yrkandet. » Är det vår kyrkas ärliga uppsåt att vilja behålla saken, bekännelsz-innehållet, då måste hon äfven aktsam t bevara kärilet, formen, den i klara, bestämda ordalag uttryckta bekännelsen » — det är denne sistnämnde forf: s grundåsikt. I jämförelse därmed anser han den åsyftade öfverensstämmelsen i redigeringen af grundlagens och kyrkolagens beteckning af Sveriges religion vara af underordnad betydelse. Tidskriftens utgifvare, biskop K. H. Gez '. von Schéele, fogar till sin ämbetsbroders artikel ett tillägg, hvari han förklarar artikelns intagande i tidskriften ej innebära någon förändring af den ståndpunkt, som han själf såväl i » Teologisk symbolik » som genom sitt deltagande i Visby domkapitels utlåtande i frågan intagit.Visor xir en berättelse *) från reformationstiden af Viktor Rydberg. Harpolekaren och hans gosse. (Den vanärande lekaren sjunger:) Luften tung och dagen varm. Hed jag haft att vandra, gossen på min ena arm, harpan på min andrar harpan trött vid strängalåt, - sonen trött vid sanddjup stråt. Hvila godt jag unnar harpan och min Gunnar. Nu en milsvid tempelsal, byggd af gran och furu, - öppnar sig med skugga sval, och. jag lyssnar, huru bäcken sorlar klar och ren, siskan kvittrar på sin gren, furudunklet nunnar för min lille Gunnar. Ännu icke offentliggjord. Svensk Tidskrift iSpi. VISOR. Dagen dör, och fuktig vind andas öfver tegen, och min gosses väna kind lutas mot min egen. Mörknad himmels stjärnebloss blinka: Gunnar, kom till oss! Ljufva änglamunnar hviskar du, vår Gunnar! Utur Ödesdjupen fram många källor välla, en är bittert helsosam: det är sorgens källa. Väl jag vet, du käre vän, att du dricka skall ur den; men för lastens brunnar Gud beskydde Gunnar!
Slutligen, och som motionären förbehållit sig alt till vederbörande Utskott få inlemna handlingar, deraf närmare upplysning i ämnet skulle vara att vinna, hade talaren utbedt sig att, sedan dessa handlingar kommit Utskottet tillhanda, och han varit i tillfälle att vinna kännedom om deras innehåll, få göra de erinringar dervid, som han Alim. Besv.- och Ekon.-Ut skottets Betänkande, N:o loo. 17 lian kunde finna nödigt att meddela Utskottet, innan motionen företoges till slutlig pröfning. De uppgifter, hvilka motionären, på sätt i det föregående nämndt är, förklarat sig vara betänkt att hålla Utskottet tillhanda, hafva blifvit till Utskottet lemnade och äro hufvudsakligen af följande innehåll: Det allmänna ärendenas centralilerings-system, som, genom erfarenhet bepröfvadt, är godkändt i alla civiliserade länder, torde kraftigast och mest välgörande verka inom Sveriges länfördelningar. Att inom dessa fördelningar läget för laudshöfdinge-residensstäderna synnerligen verksamt bidrager till verkliggörandet af ett sådant system, kunde icke, i motionärens tanka, förnekas af någon, som nitälskade for rättvisa, sanning och det allmänna bästa. För Rikets nu församlade Ständer funnes ett tillfälle att, genom en ifrån PiLeå till Luleå stad flyttad station för landshöfdingens residens, bereda åt Norrbot ens län en för flertalet af dess invånare mera tillgänglig och fruktbringande samt för staten mindre kostsam administration. Norrbottens län, som utgör en kuststiäcka af mer än 30 mil, med ofvanföre belägna vidsträckta Lappmarker, har sin nuvarande residensstad Piteå belägen endast 2 A mil ifrån södra gränsen eller Westerbottens län.
Skrifvelssj N.-O Ij3. i:o Revisorerne hafva anmält, att den vid 1838 års början å RiksStatens dåvarande andra Hufvudtitel (Civile och Landt-Staterne) befintliga brist af 130,162 R:dr 14 sk. 4 r:st., i följd af derå ytterligare meddeldtn anvisningar utöfver tiligångarne, vid 1839 års slut befunnits ökad till 151,372 R:dr 24 sk. 3 r:st, samt att denna brist väl under året 1840 nedgått till 146,271 R:dr 47 sk. 11 r:st., men, i anseende till åtskillige sedermera anordnade utgifter, tillhörande 1840 års andra Hufvudtitel, ånyo undergått förhöjning, så att den egentliga bristen utgjorde 149,172 R:dr 30 sk. 10 r:st.; varande detta belopp, jemlikt föreskriften uti Kongl. Brefvet den 2 Februari 1842, föranledt af Rikets Ständers den 12 Maj 1841 aflåtna underdåniga skrifvelse, uti 1841 års Rikshufvudbok inom linien bala ncera dt.
Uppbröts Herrar Clcctorernas af andra Classen, lista till wal af rn Ledamot i Riddarhus - Utskottet - 288 Den rr September. tet efter Herr öfverste, Lieutenantcn keuterikölst, . och befanns dertill wara utsedd: N:o 678 Herr Lilcit, Fullmägtig Herr konig, kebr, Auditeur. Herr Grefven ochLanbt-Marsk a k k cn anmälte, akt Herr Lock, Lorktr I^uävig, aflagt sig det honom uppdragne förtroende att wara en af de.Committcrade till uppsättande af Tabellerna öfwer Tjenste - och Lbnings-Staterna. Friherre Lesterström, Jacob, frägade om Herr Lock för sin afsägelse uppgifvit nägra laggiltiga stäl. Herr Landt,Marskalken förmälte, akt Herr Lock uti sin hillet härom uppgifvit sig wara af angelägna affairer hindrad. Friherre Loderström erindrade, akt ett sä obestämdt uppgifwet förfall icke borde kunna anses för lagligt. Friherre 8t»e1 von k^oUstein, (forker Ludvig. vä jag blifvit af Högloft. Ridderskapet och Adeln älagd, att ätaga mig upsättandet af Tabellerna öfwer Tjenste - och Lbnings - Staterna, har Jag wal icke anfelt mig skyldig att mottaga detta fbrtroenoe annars, än efter jag sjelf gjort motion vm detta amne. vä frägan härom sbrewar hos Rrddcrskapet och Adeln, trodde jag att ett Utskott skulls till DLn i r September. 289 kill detta ändamäl sattas, men detta afflogs och saken ansägs säsom ett Ständets Occooomicum. Nu hat jag wid Prototolls - Utdragens justering hbrt atk Nidderskapets och Adelns härbfwer fattade brfiut blif» rvit med de andra Stunden communieeradt. Veriger nom för saken ett helt annat anseende, och synes hafna blifwit för Riksens Ständer gemensam.
Karla öfver Sverige, inköp af .. 184. Klinttorps Klockareboställes utbyte 40. Knecktetunnor vid Westmanlands regemente, sättet för dess utgående 306. Knäreds församling, bidrag till dess kyrkobyggnad 215. Kock, A. V., arfvode för 3il, Kolskatter i stora Kopparbergs län, upphörande af skyldigheten, att dem in natura leverera 208, 268. Koster, uppförande af 2:ue fyrar derstädes 30. Kottorp, nedsättning i arrendet derå 199. Krigs-Hofrätten, indragning af 83, 148. Krig s-kollegium, dess räkenskaper, anmärkningar vid . 30. lönereglering för 85. Iirigsrustnings-bidrag, dess upphörande 98. -fonden tillhörande persedlar, disposition af 136. -medel, bokförande af räntor och taxeringskostnader å 61. Kromfisken, deras uteslutande ur Jordeböckerne . Kronofogdar, förhöjd uppbördsborgen för .. Kron ofo g delje n sterne, indragning af Kronprinsens hofhållning förmälning, omkostnader för Kronprinsessans handpenningar Krook, G., pension för Krut, till krigsbruk oanvändbart, omarbetande af . Krufmeijersgravyrsamling, inköp af .. 263, 313, 337. Klingsbergs Kungsgård, godtgörelse för husröta derstädes 76. Kungsgårdars och öfrige kronoiägenheters förvaltning, berättelse om , g39. Kyrkohemman i Halland, dispositionsoch egande-rätt lill 327. Kyrkors underhåll, anslag till 89. Kågenäsel, kronoallmänning, dess upplåtande till Skellefteå stad 206. Köping, ledning dit af Strömsholms kanal 214. Köping, Örebro och Hult, Jernväg mellan 340, 351. L. Lagberedningens boksamling, dess öfverlemnande till Riksdags-arkivet 191. Lagmännens löner uteslutas från Hof-rätternes stat och uppföras å allmänna indragnings - slaten 83, 90. Lands-slaterne, anslag för . 87.
Mellin, som jag troget hela tiden höll under armen, vände sig nu från den person han talat med; och sättande på sig en min, som jag sedan hörde Sturzen-Becker benämna Mellins »förnumstiga min», det vill säga att den visade föreningen af torr humor, blandad med en smula diktatorisk myndighet, sade han: – »Bror Snellman känner icke Thomson, ett praktexemplar bland förläggare. Han kommer att sjelfmant höja fru Flygares honorarium.» »Det är jag säker på. – Jag blir nog nöjd», inföll jag – men kunde ändå icke glömma magister Snellmans sista ord. »Den lilla doktorinnan förstår ju icke sjelf att döma om den saken.» Mellin följde mig upp – och stannade qvar hos Thomson, som väntat oss, sedan jag gått in till mig. Och hvad de då afhandlade märkte jag genast följande morgon vid kaffebordet, då min värd temligen sötsurt yttrade: Jag gissar att nöjet i går afton var fullständigt ... Det blef ju till och med öfverflödig eskort – och som jag gissar smicker och goda råd. Emellertid är min enfaldiga tro, att äfven en författarinna, helst den nykomna, behöfver vara ganska försigtig med de der herrarne som göra sig vigtiga.» »Herr Thomson!» tillät jag mig förklara, »jag är visserligen inom den litterära sferen en okänd obetydlighet, men var förvissad att sällskapslifvet långt ifrån är mig främmande, och hvad som i går afton på hemvägen talades» ... Men der måste jag stanna och förbarma mig öfver mina helt och hållet uppblötta skorpor. »Hvarom talade då den der finnen på hemvägen? Jag sade till Mellin, att det varit vida bättre att jag skickat efter min gäst.» »Magister Snellman talade om mamsell Bremer.» »Jaså, troligen om innehållet af hennes arbeten?» »Jag minnes icke precis.» Kanske han språkade om hennes honorarium? – Jo, jo, frun rodnar. Tala fritt, jag tänker nog tåla vid det. Han sade således ...» »Hvartill tjenar att sätta mig i förlägenhet? Mamsell Bremer är en storhet, längesedan erkänd, och jag har ej mera än börjat min bana.