Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
På det att inkomstbeskattningen icke må komma att drabba den, som icke eger större tillgångar, fin som oundgängligen fordras för fyllande af de nödvändigaste lefnadsbehofven, hafva Rikets Ständer i § 8 beslutat att bevillning för inkomst af kapital eller arbete icke skall ega rum, när alla de utaf kapital eller arbete uppkomna årsinkomster, sammanräknade, icke uppgå till 400 R:dr, fifvensoin att, när årsinkomsterna sammanräknade icke öfverstiga 1,800 R:dr, 300 R:dr deraf skola vara fria från bevillning. 1 öfrigt hafva Rikets Ständer, som ansett den allmänna grundsatsen om lika beskattning böra i möjligaste måtto utsträckas, funnit åtskilliga af de uti 140—146 §§ af nu gällande Bevillningsstadga införda undantag och lindringar i bevillningeus utgörande böra ur den nya Bevillningssladgan uteslutas. Art. Under denna artikel hafva Rikets Ständer upptagit föreskrifterna om den bevillning, som på grund af särskilda förhållanden och vissa medgifna förmåner för närvarande utgår: a) af frälseegeadomar ; b) för postoch lotshemman; c) för rättighet lill skogs/äng pä allmänningar; d) för Dylta brukstillverka ing a r; e) af Baal, bolag' med sedelutgif/tingsrätt; J) af utländske handlande och handelsexpeditör ; g) af utlänningar pir k anser ler och dramatiska eller andra föreställningar; h) af gåfva, testamente, fideikommiss, arf och fynd; i) för spelkort; 4) för tidningar och periodiska skrifter samt /) för karaklersfullmakter. I afseende å den särskilda bevillningen för Dylta brukstillverkningar hafva Rikets Ständer skolat erinra, att, i händelse en reglering af detta bruks förmåner och skyldigheter kan komma att tillvägabringas och dervid, bland annat, den särskilda bevillningen för brukets tillverkningar skulle försvinna, Bevillningssladgans § 14 rörande denna bevillning bör anses halva förfallit.
Maj:t, till nå”gon lisa för allmogen, i nåder låta, vid ”dess byggnader nyttja så mycket manskap ”af värfvade regementerne, som görligheten ”medgifver,” hvilket stadgande om värfvade regementers deltagande gifvit styrka åt förhoppningen, att icke aflägsnare indelte soldater skulle beordras till vakthållning på correctionshuset i Stockholm. Förenämde stadganden tyckes Ekonomiutskottet aldeles hafva förbisett, och jag hade i grund deraf, och med afseende å den allmännare klagan öfver indelta armeens beständiga användande till canalarbeten, nu officielt uttryckt genom större delen af BondeStåndets instämmande i Riksdagsmannen Eric Pehrssons motion, förmodat att Ekonomiutskottet, under åberopande deraf och Kneck - Dea 16 Februari i f. m. 3i te-Contractens lydelse, som likväl emotsäga hvad Utskot.tet föreslagit, skulle hafva, med tillstyrkt bifall till motionerna, yrkat, att soldate-rotar ,och soldater måtte, i afseende på commenderingar, få tillgodonjuta den rätt Kneckte-Contracten dem tillägga, och jag hade trodt, att då detta tillgodonjutande icke är ett öuskningsmål, utan en rätts fordran, StatsUtskottet åtminstone.bordt deltaga i pröfningen af motionen, och i besluten deröfver, som i Utskottets Betänkande innefattas. Af nu anförde skäl, anhåller jag vördsamligen om återremiss af Betänkandet, med desse anmärkningar till besvarande deraf, och till erhållande af ett förmodligen föränd rädt betänkande, med de åberopade författningar mera öfverensstämmande, än det, som hu varit under pröfning. Grefve Horn> Claes Fredrik„ anförde skriftligen: Yid behandling af frågan om arbetscommenderingars upphörande, har Ekonomiutskottet, efter min tanka, oriktigt tolkat Grundlagen, och utan uppgifne grunder antagit som en laglig skyldighet för Indelta Armeen att förrätta arbeten hos enskilte Bolag eller personer. Utskottet har till stöd för denna tanka åberopat i'4 §. i RegeringsFormen jemte Kneckte-Contracten.
St:r under loppet af de 9 sednaste riksdagarne begagnat en sådan ordställning och jag frågar då, om jag icke har rätt att påstå, att Bevilln.-Utsk:ts försök att använda en annan form för en sådan skrifvelse är en nyhet. Sedan jag nu i korthet visat, att Bevilln.-Utsk:ts förslag icke öfverensstämmer med de uttryck, R. St:r hittills begagnat i afseende å tulltaxan, torde jag få öfvergå till bedömande af förslagets lämplighet och, jag vågar säga det, dess laglighet. Antingen eger K. M:t rätt att nedsätta tullar eller icke. Eger K. M:t denna rätt; hvarom tala vi då? Eger K. M:t den icke, såsom mina motståndare vilja påstå, hvarföre hafva då icke R. St:r sökt att under den långa tid, som förflutit sedan 1809 års riksdag, vindicera R. Shrs rätt i detta afseende? Man kan under hela vårt nuvarande statsskick icke uppleta en enda auktoritet för mina motståndares mening, hvilken också daterar sig först Irån den dag, då Franska handelstraktaten afslutades, Den har således endast några få månaders tillvaro, denna åsigt, då deremot min vunnit godkännande linder en lång följd af år. Och huru har, vid denna riksdag denna K. Mits nu bestridda rätt att nedsätta af R. St:r stadgade tullsatser blifvit ansedd? Jo, Mine H:rr! en anmärkningsanledning har till Konst.-litskit blifvit ingifven mot en Konungens rådgifvare, för dess åtgärd att icke tillstyrka godkännande af R. Stirs vid förra riksdagen fattade beslut att med tull belägga några lifsförnödenheter. Denna anmärkning har blifvit enhälligt underkänd af den myndighet, som eger att i främsta rummet vaka deröfver att grundlagens bud al Konungens rådgifvare elterlefvas.
Till underhållskostnadernas bestridande under revisionsåret har Pharmaceutiska institutet haft att tillgå i statsanslag 3,750 R:dr, bidrag af Apothekare-societeten till enahanda belopp samt af studerande vid Institutet erlagda lektionsafgifter 330 R:dr, eller tillhopa 7,830 R:dr; och enär Institutet från nästförutgångna året haft ett öfverskott af 4,036 R:dr 8 öre samt utgifterna medtagit endast 10,301 R:dr 20 öre, har ifrågavarande inrättning vid 1859 års slut påförts en kontant behållning af 1,564 R:dr 88 öre. § 8. Under nu afslutade granskning af Kongl. Sundhets-kollegii räkenskaper och förvaltning hafva Revisorerne icke kunnat undgå att erfara de olägenheter, som uppkommit af det sätt, hvarpå bemälda Kollegii räkenskap är uppställd, hvilket både förorsakat tidsutdrägt och i betydlig mån försvårat revisionen; men då, efter hvad här ofvan i berättelsen angående Kongl. Stats-kontoret omförmäles, en särskild tjensteman sedan längre tid tillbaka är, efter vederbörligt förordnande, sysselsatt med uppgörande af förslag till förändradt sätt för de förvaltande verkens räkenskaper, torde man äga förhoppning, att snart nog få se dessa olägenheter afhulpne. § 9. I öfrigt har någon erinran mot räkenskapen icke förekommit, och vid inventering befunnos säkerhetshandlingarne i god ordning. — 51 — Veterinärinrättningen i Stockholm. Denna räkenskap, som blifvit med anmärkningar granskad i Kongl. Kammarrätten, redovisar inkomster och utgifter på följande sätt: a) Ordinarie statsanslag Debet. / Balans från år 1858: Uppbörd: Från Kongl. Stats-kontoret 8,784: — Inkomster af stallet 3,852: 78. Dito » apotheket 772: 82. Dito » smedjan 7,662: 62. Credit. Utgifter: Löner och arfvoden ; 2,370: — Stipendier 2,820: — Inköp af instrumenter 317: 25.
Majit har nemligen, då bland skeppsiuvenlarier ketlingar nu mera utgjorde en af de vigligare delarne, och tillverkningen deraf inom landet ej vore för bela vår handelsflotta tillräcklig, hvarföre fartygen till stor del dermed försågos på utrikes platser, ansett nedsättning af tullafgifterna å alla dimensioner under Ig tum böra ske till 2 Ridr pr skeppund, dervid någon förlustså mycket mindre kunde befaras för den inhemska industrien, som denna redan tillverkade keltingar af större tjocklek, ehuru tullen derå ej utgör mera än 1 R:dr 24 sk. pr skeppund. Vidare och enär den höga införsels-afgiflen på skeppsknän, 15 R:dr pr skeppund, föranledt ansökning om undantag från författningarne i detta afseende, äfvensom i afseende på införseln af så kalladt rundt jern till skeppsbyggna ds behof, men dylika undantag borde, så vidt ske kunde, undvikas, samt tullsatsen syntes vara långt högre, än nödigt vore för bibehållande af erforderligt skydd åt våra näringsidkare, helst införsels-afgiften på det inom riket likaledes tillverkade och med fördel bedrifna smidet af ankare ej öfverstege en tredjedel af det nyssnämndas belopp, har Kongl. Majit ansett införsels-afgiften på de för skeppsbyggnadens behof erforderliga draggar, roderjern, skeppsknän samt spantoch rund-jern lämpligen kunna bestämmas till enahanda belopp sorn för ankare, eller till 5 Richpr skeppund, och att dessa rubriker borde i tulltaxan sammanföras. Uti Herr Schwarts motion är föreslaget, att å alja ofvan uppräknade artiklar, smidt eller valsadt jern, stadga en införsels-tull af 1 Ridr 24 sk. pr skeppund; hvaremot Hr Hjerta, hvars förslag angår endast stångjern, tillstyrkt, alt införselstullen måtte bestämmas till 1 Ridr för stångjern ot/i \ tunis tjocklek och deröfver och minst tumsbredd, samt för i-tums fyrkant eller 1 j tums rundjern och deröfver; och till 2 Ridr per skeppund för finare dimensioner.
Tvättning af atlas, sidenband, brokad och damast sker dels med äggulor, dels med venetiansk tvål. Man bestryker det, som skall tvättas, dermed, tvättar det i ljumt vatten, hvarefter det sköljes i kallt vatten och derefter torkas. Härpå upplöses god gummidragant i lika delar vinättika och friskt brunnsvatten, hvilket man silar genom en duk, på det gummin må befrias från all orenlighet. Man bör dock ej upplösa för mycket gummi, så att lösningen blir för tjock. I denna gummilösniog blöter man tyget mycket väl, så att det öfverallt blir lika genomfuktadt, urklämmer sedan åter gummivattnet, stryker det med en borste på ett bräde och låter det torka i solen eller i en varm ugn. Band böra strykas torra med ett strykjern. Emilie. Hushållet. Ny ättika. Under denna rubrik har äfven i Idun annonserats om ett nytt slags ättika, hvilken efter allt att döma i hvarje hänseende öfverträffar den hittills i handeln förekommande varan. Den nya ättikan säljes hos de flesta välsorterade specerihandlande, kemiskt ren, koncentrerad, på 10-gradiga flaskor å 1 kr. pr stycket. Härvarande handelskemist har undersökt varan och funnit den innehålla endast ättiksyra och vatten samt således vara fri från främmande syror och salter. Bland dess väsentligaste fördelar må framhållas dess prisbillighet, då man j u för 1 kr. erhåller ej mindre än 2 ' / 2 kanna ättika, hvarjemte den ej afsätter några bottensatser, utan håller sig fullkomligt klar och ren. För öfrigt kan man sjelf späda den efter smak och behof genom att tillsätta rent okokt vatten. V i hafva sjelfva haft tillfälle profva den nya ättikan och kunna således intyga dess goda egenskaper. Bed. Det gula skalet på citronen afrifves; i e n liten panna blandas detta I Pl I U jemte nära dubbelt så mycket socker, och vatten påhälles, ej mer än att det blir som en tjock gröt. Detta sättes på elden under jemn omröring med en silfversked, tills citronen är kokvarm. Den hälies då upp i glasburk, får kallna, öfverbindes sedan och kan hålla sig ett år. Corinna.
De på dubbla blad som finns utgivna skall användas tills de är förbrukade. Stockholms slott den 9 oktober 1812. CARL Kungörelse angående husbehovs brännvinsbränningen och de därför bestämda avgifter. Stockholm den 9 oktober 1812. Rikets ständer har efter förnyad prövning överlämnat sitt beslut och Vi i överensstämmelse därmed förordnar följande bestämmelse, att träda i kraft 1 januari 1813. En fri husbehovs bränning skall vara tillåten under 8 månader av året mot en bestämd bevillning. Under årets 5 första och 3 sista månader är det tillåtet att bränna om inte Vi finner nyttigt för landet att förbjuda brännvinstillverkningen för längre eller kortare tid. På landet skall rättigheten åtfölja hemmanen med åsatt mantal efter jordeboken. Det är dock tillåtet att upplåta rättigheten till någon annan. Redovisas pannrymd som får användas. Den som äger flera hemman eller hemmansdelar som drivs med eget folk och dragare och är belägen på en mils avstånd från brukarens vistelseort får på ett ställe bränna till så stor rymd som de sammanslagna delarna tillåter. Pannrymden må uppgivas vid mantalsskrivningen. Den som inte vill nyttja hela den tillåtna rymden betalar endast för vad han tillverkar. Destillationspannor om högst 6 kannors rymd är fria från avgift. Beskrivs hur man skall mäta pannrymden i olika pannor. I städerna får 80 personer av manoch kvinnokön begagna en panna om 50 kannors storlek, 120 personer Bevillningsavgiften är fastställd att utgå på landet efter pannrymden, hemmansvärdet och konsumtionen. I städerna efter pannrymden, personalen och konsumtionen. Redovisas i detalj vad avgiften blir. Särskilda bestämmelser i Dalarna, där hemmansklyvning är tillåten. Konsumtionsavgiften för mansperson blir 12 skillingar. Krogar och näringsställen betalar efter sitt mer eller mindre förmånliga läge. Avgiften är beständig. Tillåtelse att transportera brännvin gäller för var och en som är berättigad att bränna, dock inte sälja i minut. Den som avstår från brännvinets brukande slipper konsumtionsavgiften. Skall ovillkorligen anmälas vid mantalsskrivningen. Stockholms slott den 9 oktober 1812. CARL. 5 sidor med tariffer som utvisar vad var och en till brännvins efter hemmansvärdet äger nyttja i pannavgift
Jag måtte hafva missförstått sednare delen af den siste värde Talarens anförande emedan jag af samma skäl, som han åberopat för §:ns bibehållande, tror, att den kan uteslutas. Då Säte och Stämma i 1 §. blifvit bestämde, efter den år 1809 stadgade nummerföljden, och denna §. blifvit antagen, ser jag ej, huru någon omflyttning skulle kunna ega rum. Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie: För min del kan jag ej annat än tillstyrka bifall tiil 4 §>> sådan den af Utskottet blifvit föreslagen. Då CommendeursÄtterne år 1809 blefvo bibehållna vid den högre plats, de från fordna dagar innehaft, finner jag det vara en orättvisa mot innehafvarne att nu borttaga stadgandet derom. Herr Printzensköld: Jag tror, att 1 och 4 §§• Utskottets förslag stå i sådant 118 Den 3 Augusti e. m. samband, alt de icke kunna skiljas. Men för att ytterligare besvara Herr Bråkenbjelms anmärkning, får jag erindrn, att i Utskottets förslag lill 8 §. förekomma, i FullmaktsFormulairet, Commendeui sÄtter bland dem, för hvilka Fullmakt kan utgifvas; men nu finnes för öfrigt i hela RiddarhusOrdningen intet ställe, med undantag af 4 §•> som omnämner CommendeursÄtter. Om således 4 §• skulle uteslutas, vore ingen, som omtalade, att sådana CommendeursÄlter, hvilka i 8 §. äro upptagne, existera, eller hvilka de äro. Om åter CommendeursÄtterna ur båda §§. borttagas; så skulle de blifva uteslutne från sjelfva Representationsrätten på de numror de nu innehafva; och jag kan således ej frångå min mening om §:ns bibehållande. Friherre PalmstjernaCarl Otto: För min del kan jag ej instämma i Herr Crusenstolpes förslag om 4 §:ns borttagande. Hans mening har visserligen icke varit, att någons nu varande rätt skulle förnärmas, men jag tror, att sådant lätt skulle komma i fråga, om §. borttages.
Pläter; se Metaller, sammansatta. 23 Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. Il:dr sk. rist Pomada, kärlen inberäknade 1 skålp. 20 — P omer anser, porneramknoppar och skal 1 skålp. 1 6 Porslin: oäkta, steneller fayance: hvitt, gulaktigt eller omåla dt: tallrikar . andra pjeser måladt eller tryckt. Kärl och redskap af äkta porslin för farmaceutiska behof må, sedan beskaffenheten och qvantiteten blifvit hos Sundhetskollegium uppgifna och godkända, af apotekare i riket införas mot tull af 5 procent å värdet. Portföljer j taskböcker, redikyler och nattsäckar: al läder, förtullas såsom läderarbeten, ej specificerade; af väfnad eller papper, förtullas såsom ämnet, hvaraf de bestå, med tillägg af 25 procent. Potates . 1 tunna 16 — Potatesmjöl ..*... 1 lisp. 18 — Qvicksilfver 1 skålp. 4 — Porfyr; se Slen, ej specificerad. Pottaska ; se Aska. Pressduk; se Väfnader, ylle-. Puder; se Varor, som icke kunna hänföras under någon af de i iuförselstarifen upptagna bestämmelser. Qvarustenar; se Sten. Qvercitron; se Färger. 24 Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. R.dr sk. rist Russin 1 skalp. 1 6 Rör: bambus-, och spanskrör • rottingar, vassoch andra slag 1 lisp. 1 lisp. 32 4 — Rötter ätbara, alla slag, ej specificerade 1 tunna 16 — Sadelmakarearbeten^ ej specificerade: med äkta förgylda, försilfrade eller plätcrade beslag andra slag : 1 skålp. 1 skålp. 28 16 — Saffran .
I 674 DfU T4 Joli i :f. w och Adeln yrkad; så förklarade Herr Landt-3 Marskalken, jemlikt 55 §> Riksdagsordningen, Öfverlåggningen hvilande, och blef frågan förvisad till ConstitutionsUtskottet, som borde inom åtta dagar härefter öfver densammas stridighet eller enlighet med Grundlagen sig utlåta. Ut supra. Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 11 Julii iSeå. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden: Från Stais-, Bancosamt Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskotten'. Af den lo fijilidne Junii: N:o 262. I anledning af väckt motion om lånebitråde af allmänna medel till befordrande af Arbetshuslnråttningar, Från Statssami Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utjhotten : Af elen 1 o .pfilidne Junii". I anledning af väckt motion om 8en 14 fulu f\ m, ‘ett PostContoirs inrättande vid Wrigstads Gäit*j gifvarcgård. Frän StaiaUtJkottet: Af den 26 JiJilidhe Junii: N:o 26g.' I anledning aF gjorde anmärks fingar vid Utskottets den 3 sistlidne Maji med± deltde Betänkande öfver Kongl. Majds Nådiga Remiss, i fråga öm bidrag af Staten till inrättande af en Pension sCasfea för 'Civile Kmbetfri» Och Tjenstemän. AJ den 27 fifilidne junii: *N:o -270. I anledning af Kongl. Maj-.ts Nådiga Remiss uppå LåndsKamérerarens, KainmarRåttsRådets A. Ekelunds tmderdåniga ansökning otn dess Pensions-rätt Vid afskedstagaftdet. Afgående förfe HåradsSkrifvaren lohan Santessons pension.
Af Fastighets-Lån, uptagne emot återbetalnings-skyldighet i Silfver, äro, med stöd af Kongl. Kungörelsen den 16 Mars 1830, 51 fullt liqviderade 37 med Bankosedlar samt från Räkenskaperne afförde till derå återstående belopp af Silfver R:dr 12,533: 32. 4. Å detta slags Lån hafva afbelalningarne utgjort. 7. hvadan beloppet under tiden från och med den 1 Juli 1845 blifvit förminskadt med Silfver R:dr 52,748: 41. 11. samt uppgick den 30 sisllidne Juni: å Landt-Egendomar till R:dr 144,564: 22. 3. och å Stads-Egendomar „ 27,345: 2. 9. 1 Kapilal-afbetalningar å de lill Städer och Korporationer utgångne Lån hafva influtit 9,710 R:dr 8 sk., så alt utestående beloppet af dylika Lån nedgått lill 45,266 R:dr 32 sk. 5 rst. Bauko. §. 49. Mot inteckning i Fastighet och återbetalning i Sedlar (§§. 181—186 i BankoReglementet) äro utgifne: Antal Summa Län. Banco R:dr. Bruks-Egendoms Stads-Egendoms Lån 1845 sednare halfåret 16 „ Stads-Egendoms Lån 128,743: 2.: 1. 750,539 31 6 hvadan summan af meddelade Nya Lån öfverstiga de gjorde inbetalningarne med R:dr 549,877 G Utestående Kapital-beloppet den 30 Juni delta år utgjorde: å Bruks-Egendotns Lån 141,725: 30: — „ Landt-Egendorns Lån 5,109,294: 39. 5.
Mot det sista tillägget är deremot ingenting att erinra, ehuru jag tror att hvad det innehåller, faller af sig sjelf, äfven om det icke stått der. Hr Bennich: Det skäl, som föranledt ifrågav.de förslag, är hufvudsakligen att en skadlig öfvervigt, som icke bör finnas, skulle uppkomma, om revisorerne fingo rösträtt. Dessutom vill jag erinra att revisorerne, i fråga om déchargen, äro lika partiske som direktionen, ty de äro åklagare och delegarne domare i denna fråga. Föreskriften synes mig således välgrundad, hvarföre jag tillstyrker bifall till Utsk:ts förslag. Hr De Maré: Det Sammans. Utsk:t säger: »Ehuru mot de härutinnan föreslagna förändringarne åtskilligt kunde vara att erinra, har Utsk:t likväl, då saken torde vara af jemförelsevis mindre betydenhet, ansett delegarnes förslag kunna bifallas, och tillstyrker alltså följande förändrade lydelse för den ifrågav:de 22:dra §:n.» Då Utsk:t så yttrar sig, finner jag allt skäl att förena mig med Gr. Mörner, ty dessa undantag synas mig hvarken behöfliga eller lämpliga. För att kunna blifva revisor, måste man vara delegare, och då kan det väl icke vara vådligt, om de få yttra sig och deltaga i omröstningen. Hvad åter frågan om arfvodet beträffar, så föreställer jag mig att hvarje revisor af grannlagenhet skail känna sig förhindrad att deruti deltaga. Jag förenar mig med Gr. Mörner. Frih. von Schwerin: Hr De Mai-é påpekade nyss i sitt anförande huru frågan ansågs inom Utsk:t. Den egnades verkeligen all den pröfning tiden medgaf och det var med blott en rösts öfvervigt som detta beslut fattades. Jag vill icke nu vidare yttra något i denna sak, utan instämmer med Gr. Mörner, och har icke någonting emot, om hans förslag blir B. o. Ad:ns beslut. Hr Bennich:
Under erinran, hurusom Staten för flera år tillbaka från enskild person inköpt den uti Östersjön belägna Gotska Sandön, hvarest, förr än handeln derom afslutades, på Statens bekostnad uppfördes tvänne lentillefyrar, har Herr Du Rietz, F., uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 47) fästat uppmärksamheten å den nytta, som Staten, enligt motionärens tanke, än vidare skulle kunna draga af denna handel. Den på nämnda ö befintliga skog vore visserligen icke af särdeles betydenhet, emedan föregående egare deraf uthuggit och bortfört det mesta och bästa, hvarjemte fyrbyggnaden deraf medtoge en god del; men de tusentals träd, som af stormar blifvit fällda äfvensom den stora mängden af stubbar efter huggna block borde, i motionärens tanke, tillgodogöras, helst större delen deraf innehölle en stor mängd oljeartade ämnen, hvaraf kunde tillverkas ej allenast betydliga qvantiteter tjära, utan äfven terpentin, harts, kol, m. m., och har motionären i sådant syftemål föreslagit, att å nämnda ö måtte på Statens bekostnad anbringas apparater för åstadkommande af tjärnoch kolbränning. Då motionären ej närmare angifvit sättet eller kostnaden för åstadkommande af den ifrågasatta fabrikationen samt det i allt fall ej kan vara lämpligt att Staten inlåter sig på industriela företag, särdeles sådana som det ifrågavarande, hemställer Utskottet, att motionen må lemnäs utan afseende. 72:o. Slutligen anser sig Utskottet böra anmäla, att, med anledning af de uti Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof gjorda framställningar, angående anvisande af medel för kanaloch slussanläggningar, för hamnbyggnader, för anläggning af nya samt förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, äfvensom för befrämjande af utdik ningar och vattenaftappningar med flera allmänna arbeten, Utskottet, i likhet med hvad vid de sednaste riksdagarne iakttagits, kommer att öfver dessa frågor afgifva särskildt utlåtande. 73:o.