Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru väl Utskottet, på de af kommitterade andragna skäl, håller före, att det skulle leda till båtnad för så väl staten, som kronohemmansåboen, om den sednare innehade hemmanet med full eganderätt, samt tillika anser staten böra, sa vidt ske kan, undanrödja de hinder, som för närvarande äro förknippade med 8 Stals-Ulskollels Utlåtande, N:o 242. förvärfvandet af egandeeller skatterätt till en kronolägenhet; är dock Utskottet öfvertygadt derom, att de väsendtliga hindren för skatterättens vinnande icke böra härledas från någon svårighet att anskaffa och erlägga den nu erforderliga ringa skatteköpeskillingen, utan fastheldre kunna uppsökas uti de för skatterätts erhållande föreskrifne iakttagelser, hvilka förorsaka många omvägar, dermed förenade utgifter och tidsutdrägt. Då, enligt Utskottets tanka, dessa hinder säkrast torde undanrödjas, på sätt Kongl. Majt uti den nådiga propositionen behagat föreslå, samt Utskottet derjemte hyser den åsigt, att staten icke bör uppoffra den säkra, ehuru visserligen icke betydliga, inkomst slaten har att påräkna af inflytande skatteköpeskilling, helst med någon sannolikhet icke kan beräknas, om och i hvad mån denna uppoffring blifver ersatt af de andra inkomster, som förmenats uppkomma derigenom, att besittningsrätten å kronohemman förvandlades till eganderätt för åboerne, tvekar Utskottet icke, att, 2:o. med underkännande af kommitterades framställning om beviljande utan lösen af skatterätt åt kronohemmansåboer, tillstyrka Rikets Ständers bifall å hvad Kongl. Maj:t täckts i detta ämne i nåder föreslå. By) Angående förenkling af grundräntorna och tionden. Grundräntornas bestämmande, på sätt nu eger rum, uti en mängd olika persedlar, ofta utsatta uti brutna tal, måste föranleda många och stora olägenheter af flerfaldig beskaffenhet.
Han talade med dem om likgiltiga ting, han till och med skämtade med ett par af damerna, men skuggan i hans blick var lika mörk. Han lät Edmée gå med de andra, utan att ge henne något tecken, att de senare skulle mötas. Förtviflad och förstämd kom hon upp på sitt rum. Hon öppnade dörren till den lilla, mörka trappan i muren och kunde då höra, hur han gick dernere i biblioteket, fram och tillbaka — ut på bron och i trädgården — in igen. Nej, hon kunde icke uthärda längre! Han fick bli så vred han ville, men hon måste se honom. Ännu hade hon icke ens börjat att kläda af sig. I hast gaf hon Valentine befallning att rigla dörrarne utåt korridoren och trefvade sig med klappande hjerta nedför den branta, obekväma trappan. Annars vågade hon aldrig störa honom vid hans arbete — det var han, som alltid kom till henne — men nu i afton ville hon taga mod till sig. Utanför dörren stannade hon och lyssnade — hon hörde honom icke. Så öppnade hon sakta och trädde in. Han stod böjd öfver sitt arbetsbord midt i rummet, med begge armbågarne på bordet och hufvudet stödt mot händerna, i det han ifrigt granskade en stor karta. Dörren till trädgården var öppen, och trots den milda Augustiaftonen brann en stor brasa i kaminen. Edmée såg sig om; plötsligt föll det henne in, hur dumdristigt hon burit sig åt. Hon visste, att Bourrienne oftast arbetade tillsammans med honom om nätterna, det var rent af en händelse, att han ej var här i afton. Sakta, med klappande hjerta — hon, som annars var så hänsynslöst modig, blef feg under en förebrående blick från hans ögon — gick hon fram till bordet. Han såg upp. — Du här. Hans röst var frånvarande. Plötsligt såg han sig om och gick bort och riglade alla dörrarne. Men, Edmée, hvad faller dig in? sade han missnöjd. Hon tog blygt hans hand, och i det hon förde den till sina läppar, mumlade hon bönfallande, som ett skrämdt barn: — Åh, jag ber dig, låt mig få vara hos dig i natt. Jag får ingen ro annars.
Marknaders början dagen före eller efter någon Söndag eller Helgedag 50. Anstalter till förmon för vissa Fabriker och PappersBruken 31. Grunderne för ArrendeAfgiften å Militaireoch Civile-Tjenstemäns Boställen 32. Inskränkning i Borgerskapens rättighet att besöka FriMarknader på Landet 33. Kringspridande af nyttiga Landtbruksredskap 34. Förordning örn vattenverks egares åliggande 35. Lumpsamlares Reserättigbet 56. Upphörande af Dykeriets befattning med Skepp och gods, dl skeppet i Lotsmans farvatten af Lotsen sättes på grund 37. Föreslagen ny reglering af Socknarne i Riket äfl. Spectaklens inställande på de större Hög* tidsdagarne och näst föregående aftnar 151, 40 Kruhsoch Tullcjvams-egares deltagande i vägrödjning 156. 41. Jemkning af Roteringen i Tossbo och Vedbo Härader af Elfsborgs Län 157. 42. Yrkad rättighet för Städernas Magistrater att förrätta alla DykeriAuctioner 160. 43. De i Riket brukliga Vigtsorte* återförande till enhet 166. 44. Förläning* och Lönings-Hemmans för* möner i /falland 172. 45- Väckt frsgs om KronoUppbördens öfverlemnande till Kyrko R.ådet( i hvarje Församling 174. 46. Yrkad jemkning i Transportskyldigheten af Tiondeoch AfradsSpanrnålen 177. 4 7- Fördelning af Vägliällningssky Idighe ten viri och omkring Norbergs Grufvor 179. 4g. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Revisorers Berättelse. 599 vinnas uti de betydliga kostnader, som för gamla och nu mera förfallna Kronobageriets iståndsättande erfordrades. Att likväl
Deremot hade BorgareStåndet, lika med BondeStåndet, öfvertygadt om nödvändigheten af meranämnde ämnens beredande till definitivt Beslut, och inseende rättvisan af en jemkning i Skatteförhållandena, trott anledning vara, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet göra anhållan, att alla upplysningar, som kunna angå allmänna beskattnings-grunder och förbereda en jemnare fördelning af skatterne, infordras och hop. samlas, så att de niå vid början af nästa Riksdag Prot. Utdrag den g Februarii 1819. 4g Riksdag kunna, 1 ett helt,'Rikets Ständer foreläggas} men som ett Riks-Stånd, enligt Riksdagsordningen ej kan fatta beslut utan föregående Remiss till och beredning af något Utskott, och då Borgare-Ståndet hvarken ansett sig kunna eller velat vägra bifall till Remiss af Motionerne , hade Borgare-Ståndet trott sig böra förklara, att de, efter BorgareStåndets åsigt, tillhöra Allmänna Besvärs-och Oeconomie-Utskottets upptagande, på det att genom detta Utskotts yttrande må beredas en framställning till Kongl. Majit från Rikets Ständer, om det vigtiga ändamålet och de för dess vinnande erforderliga upplysningar. Jemte meddelande af dessa grunder för BorgareStåndets yttrande i detta fall, fann Ståndet sig böra, i anledning af Hedervärda BondeStåndets uti ProtocollsUtdrag af den 6 dennes förnyade framställning, gifva tillkänna, dels, att BorgareStåndet förblifver vid dess förra beslut, dels ock, att, enär BorgareStåndet genom Remissen till Allmänna 13esvärsoch Oeconomie-Utskottet endast velat uttrycka dess tanka derom, hvilket Utskott Motionernas handläggning tillhörde , har Ståndet ingalunda haft för afsigt att eller kunnat lägga hinder i vägen för Hedervärda BondeStåndets fria beslutande rätt, i afseende på ReBih, till Riks, St. Fröt. Utdrag dtn 9 Ftbruarii 182g.
Rdrs hyra uti Stockholm, eller trenne rum och kök, hvarför hyran till och med ofta öfverstiger sistnämnda belopp 500 R:dr Runt; och slutligen samt med afseende å räntefotens stigande, hvarigenom äfven inteckningsegaren nödgas erlägga ofta högre, än den lagliga räntan härför, eller sex procent, och således den för närvarande såsom billig och rättvis antagna beräkningsgrunden, att blott två procent afdragas i och för onera, reparationer, o. s. v. å fastighet samt egendomen derefter taxeras, — nu mera synes mig alltför låg, — föreslås: 5:o Äfvenledes nedsättning uti fastighetsbevillningen, så uti stad, som ä landet, och att således härför hufvudsakligen tages i betraktande, såsom tillförene stadgats, brandförsäkringsbeloppet och sista köpeskillingen samt dessas jemförande med andra fastigheters taxeringsvärde, derå brandförsäkring sednare är tagen och sednare underkastats köp. Om remiss till Höglofliga Bevillnings-Utskottet och de respektive Riks-Ståndens kommunicerande af motionen anhålles vördsamt. Stockholm den 14 November 1865. A. F. Liljenstolpe. Af Herr af Wirsén, Thure, om Jernkontorets bibehållande vid dess inneha/vande kreditiv å liikets Sländers Bank. Alltsedan 1817 —1818 årens riksdag har Jernkontoret egt att, under stadgade vilkor, på Rikets Ständers Bank begagna ett kreditiv af 900,000 Riksdaler mot tre procent ränta. Enligt berörda vilkor skall skilnaden emellan den ränta, som Kontoret till Banken erlägger, och den ränteafkomst Kontoret genom kreditivets utlånande erhåller, särskildt 142 Motioner hos Eidderskapet och Adeln 1865. N:o 70. bokföras och, utan att sammanblandas med Jernkontorets egen behållning, utgöra en särskild fond, öfver hvilken Jernkontorets Fullmägtige ega att disponera för anställande af rön och försök till jernhandteringens framgång och förkofran; varande Banken berättigad att, genom ett dertill utsedt ombud, deltaga i den årliga revisionen af kreditiv fondens förvaltning och räkenskaper.
När jag säger qvalificeradt, har jag naturligtvis icke något afseende på ledamöternes personer, utan på de formaliteter, som der måste iakttagas vid frågornas behandling 64 Den 5 November. Vi känna, att det första Utsk:t gör, är att remittera min motion till Fullmäktige; desse torde svårligen yttra sig deröfver förr än de hört UnderStyrelsen; när denna yttrat sig, skola Fullmäktige deröfver utlåta sig; men dessförinnan, som det vill synas, har deras synglas redan blifvit begränsadt, enär de, såsom jag förmodar, lika med sin Ordf:de, skola betrakta saken blott ur Bankens synpunkt. Sedermera kommer frågan tillbaka till Utsk., och då må jag spörja, huru djupt dyker man då? Om jag minnes rätt, sedan jag var Ordf:de i BankoUtsk., sfi aflägga ledamöterna en ed, att de skola skydda Bankens rätt; denna ed är affattad i sådana ordalag, att män, hvilkas samveten äro böjda för undergifvenhet, tveka, huruvida det ens är riktigt och pligtenligt, att röra vid en institution, som visat så vackra resultater af stundtals grof ackumulation, då den såsom en ny Phoenix reser sig ur askan, och som håller på nu som bäst att plantera nya barn i alla våra filialkontor, efter det man, nota bene, sedan den tid då jag följde med, utrotade dessa filialkontor, emedan de ansågos då vara byggda på en falsk grund, nota bene erkannerligen densamma då som nu. Huruvida detta Utskott skulle göra något annat, än att skänka min motion ronde en revision af vårt penningeväsende en högtidlig begrafning, derom hyser jag mina tvifvel. Ovissheten härom är orsaken, hvarföre jag väckt förslag om tillsättande af ett särskildt Utsk. Således, när man nu vill behandla frågan om en undersökning af penningekrisen blott ensidigt, fruktar jag, att det är samma förhållande nu som vid förra Riksdagen, eller att det står något spökande bakom. Man vill icke undersöka, utan man vill leda ut den stora motionen från allmänhetens och R. St:rs vidare upmärksamhet. Ar det så, då må jag bekänna, att min pligt stannar att försöka mera.
Besa. och Ekon.-U [slottets Utlåtande, N:o 91. samhet, föreslagit: "att Rikets Ständer, till vinnande af samtlige Apothek*- mccordens amortering, mätte anvisa en lån<>fond, deruti Apotheks privilegier finge belånas till en lika stor summa, sorn den, hvarmed de blifvit betalde, mot de för Banco-lån gällande betalningsvilkor, samt med det förbehåll, att ett sä belänadt Privilegium åter vore i Statens våld, alltså icke vidaro säljbart." Utskottet, sorn tagit motionens innehåll i noggrannt öfvervägande, erkänner visserligen olägenheternaa af Apotbeks-privilegiers försäljning, men anser ej detta missbruk genom den föreslagna åtgärden till fullo kunna förebyggas, då tysta öfverenskommelser icke dessmindre kunna fortfara; och tror det dessutom icke vara Statens åliggande att förskjuta en enskild Corporation nödige medel lill en reglering, som bör vara dess ensak att åvägabringa. Med anledning häraf får Utskottet vördsamt tillstyrka, alt Herr Winges motion om anslag till en lånefend för amorterande af Apotheks-privilegier, må förfalla. Ank. till Exp. Utsk. d. 29 Nov., kl. 6 e. m. Utlåtande, i anledning af åt erremiss af Betänkandet N:o 25, angående väckt fråga om inköp lill Kyrkorna i Riket af en ny upplaga utaf Psalmboken med Choral-melodierne och Mossan. Enligt Utskottet tillhandakomne Protocolls-utdrag, har omförmälde Betänkande blifvit bifallet af Presteoch Borgare-Stånden, men återremitteradt af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, efter anmärkningar, sora hufvudsakligen innehålla: alt det syntes olämpligt att på det af Utskottet föreslagna sätt skaffa prrenunieranter åt författaren af ett arbete, innan detsammas duglighet och priset derå voro kända, samt att, om arbetet, när det utgifvits, vore förtjent af uppmuntran, det borde kunna påräkna en nödig afsättning, och att, i händelse sådant ändock uleblefve, Kongl.
Vid hvilket förhållande och då det icke i någotdera fallet synes vara billigt eller rättvist, alt ett sådant bestyr varder vid ansvar Tullkammaren ålagdt, finner Utskottet sig ega grundade skäl, att å merberörde Förslag, sådant det blifvit framställdt, afstyrka bifall. Det af Motionairen åsyftade ändamål, eller förekommandet af en Redares oförvållade förluster i förevarande afseende, tror dock Utskottet kunna vinnas på annan väg, och hvarigenom man också skulle förebygga sådane underslef, med hvilka Tullverkets Revision någon gång beträdt Skeppare, den der antingen efter utgåendet låtit, vid inloppsorten eller under ankring å Redden, afmönstra, inför vederbörande Magistrat, sin besättning och påmönstra en ny, samt sålunda erhållit nytt folkpass, eller namn-lista, hvarmed Skepparen, utan anmälan hos Tullkammaren, fortsatt resan till utrikes ort, eller ock, vid Fartygets återkomst, förevisat Tullkammaren ett af vederbörande Magistrat utfärdadt folkpass, med utsatt destination till Medelhafvet, hvilken handling bibringat Tullkammaren den öfvertygelse, att Lästeafgiften, vid utgåendet, blifvit, med anta - i6 Besv. och Oecon. Utsk. Ut ide. N.o gS. gande och beräkning af en sudan destination, behörigen erlagd. Utskottet får derföre vördsamt föreslå, att Fartyg icke må till utrikes ort expedieras, förrän det erhållna folkpasset blifvit å Tullkammaren uppvisadt, samt den utsatta destina tionens rigtighet, enligt öfriga angifningsoch clarerings-handiingar, derå intygad, äfvensom att Skepps-besättningar icke må af Magistrat afmönstras, innan Tullkammaren, genom anteckning å det nya folkpasset, bestyrkt, att passet blifvit granskadt och fartyget journaliseradt. Derigenom skulle Tullkammaren alltid komma i tillfälle, att genast controllera de Läste-afgifter, som borde för Fartyget erläggas, emedan uppgiften af destinations-orten å det begagnade passet utvisade, hvart Skepparen vid första utgående ämnat sig, och Svenske
De förejlrifter, ofman åberopare Reglemente innehåller, ^afroe ^öt för neDatmämnDa äntamål anmifat följanDe belopp, nemligen: l:o §ör utmiDgante och förbättring af hamnen mit <2Befleråö 33:co R:Dr 20,000: 2:o $ör hamnanläggningen mit <2BaDflena 32,000: 3:o $ör ttppmuDDring af hämnen och fegelrännan mit £hrijlinehamn 24,000: 4:o §ör tflåntfättanbe af mågbrptaren och uppmuDD* ring af hämnen mit 9Iöiöbp 25,000: 5:o §ör hämnanläggntngen mit barberg 15,000: 6:o §ör anläggning af en jernmäg emellan 0jöänDanö lattageplats och ^hrtjlinehamn 66,666: 32. — 7:o gör reparation af SinFöpingS Domfprfa 20,000: 8:o göt återuppbpgganDe af Den i Suni 1847 net* brunna Del af flaten (EhrijlianflaD 100,000: 9:o görlagSlån till hänDlanDe och näringSitfare i Chri* flianjlaD 10,000: 23i&. till m. @t. gjrot. 1847 & 1848; 10 ©ami. 1 2tfb. 2 S?anbct. 2 TtiFsOögeäSeilutet. 9,000: — - 17,600: 44,000: io 10:o §ör|Tott till ©tocfl;olmö sJlat>igationöjFolaö un* berfyållanbe, 2,800 3l:br föl’ l;roartbera af aven 1849 od; 1850 5,600:
Inkomsterna utgjorde 9,585 R:dr 8 sk. 6 r:st., och utgifterna 7,238 R:dr 3 sk. 11 r;st., hvaraf till 351 Pensionärer och 61 serskilta understödstagare utbetaltes inalles ,5,142 R:dr 38 sk. 11 r:st., samt till Navigations-Seholans underhållande ett årligt bidrag af 266 R:dr 3a sk.; hvarförutan till en under Directionens vård stående serskild så kallad National-Cassa, för att underlätta Skeppsbrutne Besättningars hemförskaffande, ingår en viss lastställd afgift per Läst, utgörande årligen 170 å 180 R:dr. VI. Fabriks-Fattig Cassan: Å det i enlighet med Kongl. Resolutionen den 29 December 1827 af Fabriks-Societeten anlagda Fattighus med ett värde af 11,000 IV:dr, voro år i83u intagne och vårdade 88 personer, hvarjemte utom hus n85 behöfvande njöto understöd. Cassans Capital-Fond, som ifrån år 1827 blifvit minskad med nära 14.000 R:dr, utgjorde, efter en tillkommen Donation af 2,000 R:dr, sistlidet år 72,658 R:dr 46 sk. 10 r:st.; inkomsterne åter 8,732 R:dr 29 sk. 10 r:st., och utgifterne 7,837 R:dr4* sk. VII.
Autorisations-documenter blifvit i vederbörligt skick till båda Verken inlemnade. Bankens egen Lånrörelse i dess serskilda utgreningar, hvarom i832 års Revisions-berättelse (pag. 53 — 58) förmäler, redovises, genom Commissariatets Berättelse för den sedermera framflutne tiden, så fullständigt, att Fullmägtige, med åberopande deraf, endast få hänvisa till sitt Protocoll, i fråga om några af tillfälliga omständigheter föranledda beslut och förklaranden, som dermed egt samband. Bankens Discont-rörelse_, så väl genom Banco-Disconten som de i Götheborg och Malmö inrättade Låne-Conloren, hvarom i83a års Revisionsberättelse (pag. 60, 61) förmäler, redovises på det utförligaste uti de Handlingar, angående bos dem årligen förrättade revisioner, som härstädes hållas Höglofl. Banco-Utskottet tillhanda. Serskild Berättelse är till Höglofl. Banco-Utskottet aflemnad från BancoDiscont-Directionen; och ett från hvartdera Låne-Contoret insändt sammandrag, utur de afslutade räkenskaperne för åren 1828—1832, få Banco-Fullmägtige härjemte bilägga. Protocollen upplysa om behandlingen af de flerfaldiga frågor, hvilka, i sammanhang med dessa från det egentliga Banco-Verket afskiljda, men un 8 Bihang till R. St. Prot. 1834- 6 Sami. 1 A/d. 2 Höft. 58 Berättelse af Banco-Fullmäktige. der Banco-Fullmiigtiges inspeetion i vissa delar ställda Låne-Inrättningar, nästan under hvarje vecka förekommit. Inre detaljer af olikartad beskaffenhet. Inom Bankens Öfverstyrelse hafva följande förändringar1, efter Rikets Ständers senaste sammanvaro, inträffat: Den 28 April i83i, har utnämnde Stats-SeCreteraren Aug. von Hartmansdorff' frånträdt, och Kammarherren B. Rosenblad tillträdt befattningen af Banco-Fullmägtig.
Sädesslagen äro höstoch vår-råg, korn, utgörande hufvudsädet, hafre, blandsäd af vår-råg och korn, samt potates; utvisande Tabellen det ungefärliga beloppet af utsäde och äring utaf hvarje slag. Den i åtskilliga andra län, gängse såkallade potatessjulpm har inom Vesterbottens län ej gjort skada. Boskapsskötseln, en af ortens uråldriga näringar, är ostridigt i tilltagande i följd af nyodlingar, vattenledningar och öfversilning af gamla utväxta ängar, myror och mossar samt sjöars utdikning, till hvilka ängsförbättringsoch odlingsföretag hågen hos invånarne blifvit stegrad, dels igenom de understöd, som för sådana företag af Staten blifvit lemnadke, antingen såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, eller ock såsom lån, och dels af de förhoppningar om en fördelaktig afkastning, hvartill redan gjorda försök gifva anledning. Under 2:ne af de år, hvarom fråga nu är, har en agronom, Löjtnanten O. W. Edman, på allmän bekostnad, kortare tider på sommaren, rest omkring i länet för spridande af kännedom om sättet för silängars anläggning lill beredande af gräsbärande mark; men den fullkomliga nyttan och ändamålsenligheten af den method, hvilken Löjtnant Edman dervid användt, är kanske tvifvel underkastad. Oanmärkt må ej lemnäs, att länets Hushållnings-sällskap, oaktadt dess ringa tillgångar, bekostat en elev, som varit bemälde Löjtnant på dess resor inom länet följaktig, för att inhemta och sedermera allmännare sprida kännedom om silängars anbringande. Hvad ofvan är sagdt om boskapsskötseln och ängsodlingen äger äfven sin tillämplighet på Lappmarken, der kreaturs vården är fjellboens hufvudsakliga uppehälle och vattenöfversilningsföretagen i synnerhet med värme omfattats och redan visat sin nytta, i thy, att der vunnits ny äng till minst 2,000 lass årlig höafkastning.
Skulle denna min proposition icke af Ridderskapet och Adeln bifallas, utan någon rabatt under rubrik af provision, träns - 154 Den 3 Mars e. m. portkostnad etc., anses oundviklig, så bora åtminstone RiksgäldsContorets Fullmägtige icke hafva större latitud än inom 2, på sin höjd 4 procent, och jag måste således jemväl i denna del yrka afslag å Utskottets hemställan om 8 å io procents Capital-uppoffring. Herr Munck af Ro sen schöld, Eberhard: Första punkten af de så kallade grunderna har fått en betydlig förändring i förevarande Utlåtande, i anledning af min anmärkning emot första Betänkandet, att Utskottet icke bestämt uppgifvit räntan, utan föreslagit den till högst 4 procent, så att Speculanter icke förut kunde veta, huru stor räntan skulle blifva, då de dock, i likhet med hvad som sker i andra länder, borde täfla blott om capitalbeloppet. Utskottet har erkänt rigtigheten af denna anmärkning fast utan att nämna mig, och föreslagit 4 procents bestämd ränta, att till hälften hvarje år erläggas. Jag har visserligen yrkat bestämd ränta, men icke att den skulle utgöra 4 procent. Då man enligt allmänna tidningarne ser, att lån nu fås på förmånligare vilkor än förr, skulle det möjligen kunna hända, att lån erbjudas oss ända till al pari mot lägre ränta än 4 procent, äfven som det skulle kunna vara en möjlighet, att capitaler kunde fås utöfver al pari mot 4 procents ränta. Jag Den 3 Mars e. ni. i55 hemställer derföre, om icke räntan må bestämmas till 3f procent, men med det vilkor, att om lån skulle erhållas al pari mot 3| procents ränta eller öfver al pari mot 4 procent, de lånesökande Fastighetsägarne må erhålla lån mot lägre ränta, än 5 procent. Detta låter visserligen fördelaktigt för Fastighetsägare här, men man skulle i andra Länder förundra sig, att jordägare ville ge 5 procent för sina lån.
Datum ut 8UPI3. <)«c ^ir k/Z/Z/vrZ' a/" /^,'0/oeo//e/ o/uer /k/e/rl/e/l, /m//e/ //r ^ö/- / L/o/v-Zior/e/ l? L/oo/r/tv/orr L/o// l/e/r ,6 Le/l/. /§^. l^ärvarancle: kkan8 kixeellenee iu8titiss-8tat8-Mni8tern Herr Drikerre 6l///6/r/r<ra/, Ilan8 Ilxeellenee 8tat8-IVlini8tern kör Utrikes Xrenrlena kkerr Drikerre //lee 8tat8-lläclen: LottZ/. 7^r-7/grr ^ 7^0 ^7- l^iikerre Ä«Ä vo/r //o/^7e/>r ^ l^iikerre /^6>^o/r^ laikecre ^o^c/e/r/a/^^ //^cv/'/r ocli kiiiierre 8tat8-Iläcl6t oek (lkeken 5öe I^ancltloi'8vai'8-I)e^art6M6ntet, l^iikeiee /'s/- /'o/r u^^lä8te i uncleicläni^ket till ^8terivA cle, i ökver6ll88täirlmel86 ruecl L-on^l. Oek täelcte8 I^on^l. LonZ/. l^(((//§(r lV.-o ^§, 1 7lZ 43. ä-ab. till Lxp.