Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då det af motionären begärda anslag åsyftar att bereda undervisning i en vetenskap eller den om boskapssjukdomarnes behandling, som inom vårt Iand ej nått den utveckling, sorn iinskligt vore, och då i orterna förefinnes en kännbar brist på skickliga veterinärläkare, kan jag icke annat än tillstyrka bifall till den gjorda framställningen. Det hade varit bättre, om vederbörlig utredning af frågan föregått, så att det nu begärda anslaget kunnat stödja sig på en af K. M:t framställd Propos.; men då förhållandet, nu lär vara, att två Stånd redan beviljat anslaget, och tillfälle således nu står oss öppet att för ifrågavarande nyttiga ändamål erhålla en summa af 3,000 rdr, vill åtminstone icke jag utsätta mig för möjligheten, att ett dylikt anslag en annan gång ej beviljas. Visserligen skulle man kunna nedsätta beloppet till den af Frih. Liljencrantz föreslagna summa, men då två Stånd redan beviljat det större anslaget, anser jag mig, — för att icke åstadkomma en allt för stor meningsskiljaktighet, — böra yrka bifall till motionärens framställning i dess helhet. Hr Carleson, Edvard Henrik: Jag tager mig friheten hemställa, huruvida icke den omständighet, att bland dem, hvilka fordrat den nya lärarebefattningens inrättande, råda skiljaktiga meningar om det penningeanslag, som dertill erfordras, och att under den pågående öfverläggningen åtskilliga af R. o. Adms ledamöter, i det de understödt motionen, tillika medgifvit att en icke obetydlig jemkning och nedsättning i det föreslagna beloppet kan ske, innefattar ett ytterligare och ensamt tillräckligt skäl att låta med beslut i frågan anstå till dess ämnet undergått vederbörlig behandlingoch blifvit närmare utredt, samt derjemte K. M:ts åsigter i frågan hunnit inhemtas. Jag anhåller om bifall till Utsk:ts förslag. Hr Rosensvärd, Johan Henrik: Då ingen af Stats Dtskds ledamöter tagit Utskds åtgärder i afseende å denna fråga i försvar, är det min sorgliga lott att göra det.
Elymus mollis Trin. * Festuca rubra L. f. arenaria Osb. * Poa flexuosa Wg. Arctophila effusa J. Lge. Glyceria vilfoidea (Ands.) Th. Fr. » vaginata J. Lge. f. contracta J. Lge. * Catabrosa algida (Sol.) Fr. * Colpodium latifolium R. Br. Dupontia Fischeri R. Br. * Trisetum subspicatum (L.) P. B. * Aira cæspitosa L. f. borealis Trautv. Alopecurus alpinus Sm. * Hierochloa alpina (Liljebl.) Roem. & Sch. * Carex rariflora (Wg.) Sm. * » aqvatilis f. epigejos Læst. * » glareosa Wg. * » lagopina Wg. * Eriophorum angustifolium Roth. * » vaginatum L. * » russeolum Fr. * Luzula parviflora (Ehrh.) Desv. * » Wahlenbergii Rupr. * » arcuata (Wg.) Sw. f. confusa Lindeb. * Juncus biglumis L. Lloydia serotina (L.) Reichenb. lefva i en vattendränkt snö, hvars temperatur är –2°,0 till –10°,2 C. Jag säger härom i redogörelsen för 1872 –73 års resa9: »Om man under vintertiden framgår längs hafsbandet på den snö, som vid ebbtid är torr, vid flodtid mer eller mindre genomdränkt af hafsvatten, så uppstår för hvarje steg man tager ett ytterst intensivt, praktfullt, blåhvitt ljussken, som i spektroskop gifver ett enfärgadt labrador-blått spektrum. Det vackra ljusskenet uppstår i den förut fullkomligt mörka snön då den omröres, varar endast några ögonblick, efter det snön åter lemnas orörd, och är så Skalbaggar från Pitlekaj. a. Carabus truncaticollis Eschensholtz 1 ½ af nat. storl. b.
Direktör vid Låne - öl kontoret i Malmö, jemväl såsom Kommissionär tagit befattning med låneansökningar hos nämda kontor och således brutit emot Banko-Reglementets i detta hänseende gifna ovilkorliga förhud, som äfven att Ola Månsson låtit af egennytta förleda sig till denna förbrytelse, föranlåtes jag å embetets vägnar härmed vördsamt yrka, det måtte Ola Månsson, för detta sitt brottsliga förfarande, varda ådömd den ansvarspåföljd, som uti 1 :sta och 2:dra §§ af ofvan åberopade Ansvarighetslag finnes bestämd. Stockholm den 23 Februari 1859. T. A. Billbergh. Utdrag af Kongl. Maj:ts och Rikets Svea Ilo/rätts Protokoll, hållet i Slockholm den 25 Februari 1859. S. D. Föredrogs och upplästes en till Kongl. Hofrätten denna dag ingifven skrift, deruti förre Riksdagsfullmäktigen Ola Månsson anhållit om anstånd med afgifvande af slutförklaring uti det hos Kongl. Hofrätten anhängiggjorda målet emellan Advokat-Fiskalen Thure Arvid Billbergh, å embetets vägnar å ena, samt Ola Månsson å andra sidan; och beslöt Kongl. Hofrätten bevilja Ola Månsson det begärda anståndet till Onsdagen den 9 nästkommande Mars kl. 1 på dagen, då parterne skulle återkomma; hvilket beslut för Advokat-Fiskalen Billbergh och Ola Månssön, hvilka anmäldes vara i Kongl. Hofrättens förmak tillstädes och fingo förekomma, afsades. Ar och dag som ofvan. Efter befallning, Alfr. Ahrling.
På dessa grunder tillstyrker jag i underdånighet: att alla vapenföra män från 20 till SO år, hvilka icke tillhöra den ordinarie krigsstyrkan, må förklaras utgöra en landstorm, som kan uppbådas till hemortens försvar; att landstormen må delas i tvenne uppbåd, af hvilka det första utgöres af män från 20 till 40 år och det andra af män från 40 till SO år; att hvarje län, i förhållande till dess vidsträckthet, utgör ett eller flera landstorms-områden; att landstorms-området för Stockholms stad må sträcka sig till yttre befästningslinierna, då staden blifvit befästad; att landstormen endast må af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, på Konungens i Stats-Rådet lättade beslut, kunna uppkallas då krig utbrutit; att landstorm, uppkallad, må stå under krigslagarne, på samma sätt som Gotlands Nationalbeväring; att första uppbådet må hafva tjenstgöringsskyldighet inom landstormsområdet; andra uppbådet inom socknen och Stockholms stads inom tullarne; att staten under krig må anskaffa gevär åt dem, som icke ega sådana, och tillhandahålla ammunition; att landstormen icke må hafva någon föreskrifven uniform, men att derom må kunna frivilligt öfverenskommas inom kompaniet; att hvarje till landstormen hörande man må vara skyldig kläda och föda sig på egen bekostnad, då han uppbådas, men att fattiga förses med kläder oehs föda af kommunen; att andra uppbådet ej må kunna uppkallas förr än det första förut utgått; att de beväringsklasser eller delar deraf, hvilka ej äro inkallade till armeen, må utgå med landstormens första uppbåd i sin ort; att Landshöfdingen må hafva befäl öfver länets landstorm, intilldess den uppbådas i tjenstgöring, då den skall träda under militärbefäl; att landstormen må bildas i kompanier och bataljoner; att kompaniernas och bataljonernas styrka må vara olika och rättas efter lokala förhållanden; Bil. N:o 3 a. till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865.
Jag will icke tro, det den wid sednare Riksdagar widtagne praxis, at klectorer wäljg pä sig sjelfwe til Utstötts-Ledamöter, nu mera kommer at tjena Den 12 Maj. 79 kil efterföljd, och fär således föreflä et undantag för en wärd Ledamot, som denna gäng torde komma i frägaJag menar Herr Laron klack.- Iean, genom den allmänna congjciLl-atlon han inom Ständet äger, och hwartil han äfwen, genom sina kända egenskaper, at pä bägge ställen, säsom Lwctor och Utstotts-Ledamot kunna gagna, gjort sig berättigad: detta likwäl utan alt xrrvjuclicat för framtiden. Begärdes pä Bordet. Herr Keuterlijeim, Larl, upläste följande till krotocoiiet: Ater sammanträda Folkets Fullmägtige, at likt 1720 ärs Ständer, sä til sägande wid skenet af fiendernas krigsfacklor, teckna sin Regeringsform, sedan en bitter erfarenhet wisat den förras brister. O! att Fäderneslandets Wise och Fäder mätte mindre afskräckas af storheten af ämnet, än uplpst finna de fel som finnas i de förra, och rättelse för denna. Grundade farhägor tilskapade 1720 ärs Regeringsform, hwilken oagtadt sin partiaiits, werkade en allmän wälmäga i landet, hwilken ej längt efter dest afstaffande, märkeligen afta. gil. Jordbruket gpnnades, belöningar utdelades för odlingar, trädplantering, stenbus-bpganader, fär-afwelns förbättrande, icke som i senare tider stedt med granna tal samt smä penningar pä bröstet, utan wiktiga silfwer-käril, som ännu gä i arf; Bergwerken erböllo flera fördelar; Fabriquer inrättades och medel til dessas förkofring anwistes. Fästningar upbpggdes, andra i ständsattes, storaflottan ökades och stärgärds^flottan tilstapades. Ost-Jndista och WestJndista handeln inrättades. Dock-bpggnaden i Carls - ?s
Huru. borgen skall sättas, innan lagavad i Hof-Rätt full följes; så ock hurti Under-Rätts dom, deremot vädjadt är, verkställas må. 1 §. Denna §. kommer att erhålla följande lydelse: Hvar, som från Under-Rätt vädjar, ställe för sig två löftesmän, som borga, bägge för en och en för bägge, för kostnad och skada, den han kan skyldig kännas att gälda; tage deras skrift derå och lägge den vid sin inlaga i Hof Rätten in. Nu kan så hända, att han heldre vill penningar, eller silfver och guld, till säkerhet för kostnad och skada ställa, och sätter det hos Konungens Befallningshafvande in, eller i taka händer; då vare ock det för borgen gildt, när domaren det pröfvat hofver. Försummar han det, håfve sitt vad och talan emot Under-Rättens dom förlorat. 2 §. Denna §. ändras sålunda: Under-Rätts dom, deremot vädjadt är, gånge i verkställighet, Lag-Utskottets Betänkande , N.-o 56. a 3 efter thy, som i 3 Cap. 5 Utsöknings-Balken suqs, der den, som vunnit, det äskar och vadet ej derigenom onyttigt blefve. 3, 4, 5, 6 och 7 §§. Dessa §. §. varda till all kraft och verkan upphäfne. XXVII Cap. 3 §. Denna §. erhåller följande lydelse: Menar svaranden, att kuranden ej bör njuta dess vad till godo, jörthy att han ej stulit borgen för kostnad och skada; gifve dess påstående skriftliga vid uppropet in, och Hoj-Rätten höre vederparten deröfver. Häfver han det försummat, som i 26 Cap. 1 $. föreskrifvet står, gånge derom efter thy, som der sagdt ur. Finnes det annorlunda; då svaras i saken, niir anslag deri sker. Vill någondera parten emot Hof-Rättens utslag i detta fall Konungen söka; gore det å sätt, som i 3o Cap. 1 och 6 sägs. XXVIII Cap. Delta Capitel varder sålunda ändradt. 1 §.
Den nu förevarande frågan afser en underdånig framställning till Kongl. Majit. Den tyckes mig stå i gemenskap och nära annalogie med den, som i början af Riksdagen ventilerades, under namn af Tacksägelse-adress, uti hvilken Riksens Ständer äfven kunnat framställa önskningar. Jag finner derföre icke något egenteligt hinder, attuppdra_ ga åt ExpeditionsUtskottet, att redigera den ifrågavarande underdåniga skrifvelsen. Hvad sedermera angår sjelfva saken, så bekänner jag, att jag icke kan deruti med Grefve von Schwerin fullt instämma. Med ren och varm kärlek för Konung och Fosterland aktar jag blott derpå, att jag må rätt uppf3'lla mitt kall. Når jag således af Regeringsoch Dornaremakten fordrar oböjelig stränghet och oväld, skall jag ock som Representant icke vara vek i frågan om att /trångt följa mia pligt, och ej Den 11 Julii f. m. söka andra utvägar, ån deri Grundlagen utstakat. Friherre Boije: Med Friherre af Nordin tåflar jag i aktningsfullt förtroeode till Herr Grefven och LandtMarskalken, och skall begagna alla tillfållen att gifva råttåt det förtråffiga sätt, hvarmed Herr Grefven och LandtMarskalken intill denna stund behandlat Ståndets och hvarje dess Ledamots rått; men med Friherre af Nordin kan jag ej instämma uti, att till Herr Gref. ven och LandtMarskalken öfverlemna att afgöra molionens laglighet, emedan sjelfva mitt förlitande till Herr Grefvens och LandtMarskalkens rättskaffenhet, säger mig, att Herr Grefven och LandtMarskalken icke vill hafva till sig öfverleinnad en rätt, som hör Ståndet till. Om Talmannen finner propositionen olaglig, så vågrar han den ; men åmnet hvilar då blott, och afgöras sedermera af en annan Auctoritet. Herr Grefven och LandtMarskalken misskänner visserligen icke den ömtålighet, som åmnet har, och som synes tala emot all vägran på propo-' sition.
Den arrende-a (gift, hvilken i sådant fall skulle komma att af slatlen erläggas, torde, efter Utskottets tanke, lämpligen höra fastställas lill en summa, ungefärligen motsvarande de årliga jordeboksoell hemmantals-räntor, som, enligt den ågångne skattläggningen, på K ungs-ladugården belöpa, och hvilka räntor, utgörande efter Kronovärdi 5a R:dr 45 sk. 2 rst., förvandlade i penningar efter hvarje års markegång, skulle efter den beräkning, Utskottet låtit uppgöra, hafva bestigit sig: år 1834 tdl 1835 — 1836 — 1807 — 1838 — 183g — 184o — 184 * — 1842 — 1843 — Ti: (lr sJ{. r:st 373: 43. 3Tcr 387: IO. 2.1 4o6: 45. 4^ eller i medeltal för dessa tio år till 4*3 R:dr 45 sk. 8 r:st. I öfverensstämmelse härmed, får Utskottet hemställa, det Rikets Ständer ville för sin del medgifva, att, sedan det genom Kongl. Brefvet af den 17 Maji 1796 beviljade femtio-åriga arrende af Lilla eller Tyska Kungs-ladugården tiiländagått, Nyköpings stad må berättigas att på arrende under tretio års tid öfvertaga samma Kungsladugård, emot förbindelse att till Kronan erlägga en arrendeafgift af Fyrahundra Riksdaler Banco årligen, äfvensom att fullgöra den byggnadsskyldighet och öfrige vilkor, sorn, i enlighet med de angående Kungs-ladugårdars utarrendering i allmänhet gällande föreskrifter, kunna af vederbörande embetsmyndighet bestämmas. 8 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 201.
Den som bifaller Ridd.Utsk:s memor., rörtde väckt fråga om beredande af ett lämpligt sätt att referera R. o. Ad:s öfverläggningar, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, antager R. o. Ad. del förslag som i Gr. Sandels’ reservation finnes intaget, med den förändring, att Ridd.- direct:n får antaga en eller tvänne referenter. Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer : Ja — 22. Nej — 37. Hr Löwenström reserverade sig emot R. o. Ad:s nu fattade beslut. Hr Roos, Carl Ulrik: Det är anledn. till anmärkn. 62 Den i Åugustl. mot Konungens rådgifvare och f. d. Föredraganden för krigsärender Hr Stats-secret:n Grip, hvarom remiss begiires till Const.Utsk., inför hvilket anledningarne uppgifvas, skola. Hr Frih. o. Landtm, förklarade, alt denna anledn. till anmärkn. lomme, jemlikt 29 §:n Riksd.Ordn., alt till Const.Utsk. remitteras. Hr Frih. o. Landtm, tillkiinnagaf, att Hr af Harmens, Henr. Otto, anmält sig vara nödsakad alt afsäga sig sin plats i StatsUtsk., men anhållit att det oaktadt blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen; och hemställde Hr Landtm., om It. o. Ad. behagade härtill lemna sitt bifall. Ropades ja. Hr Landtm, tillkännagaf äfven, att Hr Anckarsvärd, Äng., ledamot uti StatsUtsk., erhållit treune veckors ledighet från den 5 dennes; och anmodade Hr Landtm. Hrr Electorer, att sedan de, på. sätt I början af plenum nämndes, blifvit completterade, sammanträda för att utse en ledamot i StatsUtsk. efter Hr af Harmens, och en ledamot att i samma Utsk. inträda under den ledighet, som. blifvit beviljad Hr Anckarsvärd.
Protocolls-Utdrag. II45 Statsoch Bevillnings-TJtskotte 11. Göran Pehrssons, från Östergöthland , Memorial , om allmänna penningeförlägenheten och nedsättning af Krono-utskylderue m. m. samt Erik Svenssons, från Bohus-och Anders Danielssons, från Elfsborgs Län, särskildte Memorial, jemte flere Ledamöters yttranden, om ändring uti nu gällande föreskrifter, rörande Ilusbehofs-Qvarnars skattläggning. Lag-Utskottet: Erik Larssons, från Södermanland, Motion, om ändring i Författningen, angående Hembud, då Frelse-Skatte-Hemman utan böld försäljas. Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekono 111 iUtskotten: 1:0 Olof Jonassons, från Elfsborgs Län, Memorial, angående ändring af de grunder, som innefattas i 2 Art. af 1818 års Bevillnings-Stadga. Bevill ningssamt Allm. Besvärso c h Ekonomi-Utskotten: Det af Kongl. Maj:t till Riksens Ständer öfverlemnade Förslag till en allmän Stadga för Fattigvården i Riket, och Tiggeriernqs hämmande, jemte Committerades i ämnet meddelade Betänkande. II46 Riks-Stchidens Allm. Besvärsoch Ekonomiutskottet: Olof Månssons, från Blekinge, Memorial, angående rättelse i vissa delar af Kongl. Förordningen den g Februarii 1802, om Stänga selskyldigheten. S. D. Remitterades till StatsUtskottet. Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelser : 1:0 Arbetsskyldigheten under Dahlby och Flyinge Kungsgårdar, jemte hvad Nils Månsson i ämnet anfört, 2:0 Nedläggning af Löfås Silfververk. 3:o Skedd undersökning om Kronans förr pantade Hemman och Lägenheter. Från Höga). Preste-Ståndet. S. D. Remitterades till Allm. Besvärsoch Ekonomiutskottet: Prosten Grevi 1 lii med Heres anföranden, i frågan om rättighet för Torpare att tillverka Bränvin. S. D.
bör tillåtas till ombud välja och med fullmakt förse hvilken han behagar, under rättighet för ombudet att uttaga voteringssedeln och lägga densamma i den urna, hvarom dem emellan vore aftaldt, men hvilken öfverenskommelse ej finge för någon yppas; dock att till denna oinbudsbefattning hvarken förrättningsmännen eller annan röstegare må utses, likasom det icke heller skulle vara någon tillåtet att åtaga sig fullmäktigskap för flere än en frånvarande röstegare. För behandling af delta ämne har Lag-utskottet sammanträdt med Allmanna Besvärsoch Ekonomi-utskottet; och då del af motionären föreslagna 14 Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 8. voleringssätt, oberäknad! de svårigheter, sorn vid detsammas tillämpning torde möta, efter Utskottens tanka, måste, till följd af dess vidlyftiga och invecklade beskaffenhet, taga vida större tid i anspråk, än som för dylika förrättningar nu åtgår, utan att likväl å andra sidan förekomma de olägenheter, hvilkas afhjelpande dermed varit afsedt, anse Utskotten sig ega skäl hemställa, att denna motion icke må till någon åtgärd föranleda„ Stockholm den 28 April 1848. Ank. till Exp.-Utsk. d. 29 April, kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckta frågor, dels om upphäfvande af det i Kongl. Kungörelsen den 2 Mars 1819 stadgade förhud att, utan af Körningens Befallningshafvande dertill lemnadt tillstånd, anställa svedjande å sandmo, bergaktig och stenbunden mark, dels ock om förklaring af de uti Kongl, brefvet den 1 Augusti 1845 serskildt gifna föreskrifter, i fråga om rättighet till svedjande inom Blekinge län. Genom remiss från Hederv.
Penslar Peppar, alla slag Perlemor, oarbetad arbetad, oinlättad infattad med Guld eller Silfver, väges med infattningen och förtullas såsom den; infattad med andra ämnen, tullbehandlas såsom Bijouterivaror. Perlor, äkta, oinfaltade eller infattade oäkta: glasandra slag infattade med andra ämnen än Guld och Silfver tullbehandlas såsom Bijouterivaror. Perukmakare-arbeten Pimps ten Piphufvuden, med eller utan beslag: af sjöskum, äkta eller oäkta andra slag Plantor Platina, oarbetad eller arbetad Plommon, Bruneller och Sviskon Qvantitet för Tullberäkningen. Fria. Fri. 1 skålp. 1 Införsels tull. Riksmynt. Pastellkritor; se Krita. Pastiljer; se Konfityrer. Pelsverk; se Hudar oell Skinn. Penningebörsar; se Portföljer. Pennor, blyerts-; se Blyertspennor. Pergamentsskinn; Se Hudar och Skinn. Persikokiirnor; hänföras under Apotheksvaror. Pinsback; hänföres under Metaller, sammansatta. Pipor, tobaks-; hänföras under Piphufvuden. Pistacie!'; hänföras under Frukter och Bär, ej specificerade, torra. Pistoler; se Gevär. Platåer; se Dekorationer. Förslagtill Tulltaxa. 319 Plymer: strutsoch andra slag Pomada, burkarnes vigt inberäknad Pomeranser - Pomerans-knoppar och skal Perrs lin: oäkta, sten-, eller fayans :• hvitt eller enfärgad!, men omåladt: talrickar andra pjeser , måladt eller tryckt: talrickar andra pjeser äkta: hvilt eller enfärgadt förgyldt eller måladt i figurer eller med blommor . Anin. Kärl och redskap af äkta porslin for farmaceutiska eller vetenskapliga behof ina, sedan beskaffenheten och qvantiteten blifvit hos Sundhets-kollegium, Vetenskaps-akadeinieo eller vederbörande Univérsitets-fakultet uppgifna och godkända, af apothekare och vetenskapsman fritt införas.
Gyllencreutzs Sterbhusdelegare och Banken, angående bemälde Sterbhusdelegares yrkande att af Banken utbekomma de å Commissarien Gyllencreutz’s lön innehållne 217 R:dr 26 sk. 2 r:st., till godtgörande af den förlust Banken lidit, genom underlåten bevakning i Grosshandlaren Anders Broberg Anderssons konkurs af ett lån stort 500 R:dr B:ko, som Broberg hos Banken upptagit, emot pant af åtskillige jerneffekter, är ännu på Kongl. Svea Hofrätts pröfning beroende, till följd hvaraf ej mindre ofvannämnde 500 R:dr ännu uti Bankens Räkenskaper finnas balancerade, än äfven det af Gyllencreutz innehållne lönebelopp fortfarande qvarstår på räkningen: ”InnehålIningär i Banko-Statens 1» oner. §. 35. Lånerörelsen mot hypothek af Låne-Bankens Obligationer (174—176 §§. i Banko-Reglementet) har visat följande resultat: På äldre Låne-Banko-Obligationer, förr kallade Låne-Banko-Altester och LuneBanko-Capitaler, äro meddelade 17 Lån å ... R:dr 56,050: och är räkningen öfver så beskaffade lån godlgjord med „ 49,218: 13, — hvadan en låne-tillökning i denna rörelsegren ägt rum af B:ko R.dr 6,831: 35. — 31 På Obligationer för inlemnadt silfver eller såkallade silfversedlar är icke något lån upptaget och ej eller någon kontant inbetalning å sådane tillförene utgifne lån verkställd under ifrågavarande tid; men vid infriandet den 7 nästlidne Februari af en dylik Obligation å 766 R;dr 12 sk. Banko, har återstående kapital-beloppet af ett derå utgånget lån blifvit i qvittningsväg godtgjordt med 387 R:dr 12 sk. 2 rist.; hvarefter summan af återstående lån emot så beskaffad säkerhet icke utgör mer än 100 R:dr Banko. §. 36. Med stöd af den i Kongl.
Hvad den förflutna tiden angår så påminner jag mig att vi för några dagar sedan bestämde lönerna för RiksArchivets embetsman till 150 proc. högre än förut, hvadan detta Registraturs-arbete äfven der bör kunna ske. Hufvudsaken är att jag finner olämpligt att för ett sådant ändamål, hvars nytta jag icke kan inse, anslå en särskild summa. Det är icke genom 3 eller 4 afskrifter som man bevarar handlingar, utan derigenom att man genast förvarar dem och detta tror jag lämpligast ske genom deras inbindning ju förr dess hellre; ty afskrifter kunna icke tagas i ögonblicket, och det är naturligtvis straxt då ett Kongl. Bref är utfärdadt, som de flesta önskar komma att få se konceptet. Om det förkommit, sker det ofta genast, åtminstone kan sådant ske. Således tror jag verkligen icke att detta anslag är på något sätt pressant! Det är visserligen sannt att det är obetydligt mot de milkr som vi i ett ögonblick bifallit, men det är i alia fall en tillökning af 9,000 Rdr, och som jag icke är fallen för att under nuv:de förhållande onödigtvis utösa penningar kan jag icke tillstyrka denna punkt. Hr Cederschöld, Rob. Theophron: Om samtlige hand lagde ärenden stöde i sammanhang det ena med det andra så vore det skäl visserligen riktigt att man icke kan få alla renskrifna, men då detta tvertom är ett undantag, så att de utgöra ett särskildt för sig, hvadan äfven Registratur rörande alla ärenden kan blifva utskrifvet, finner jag icke skäl för afslag vara att hemta påståendet att icke alla koncepter kunna utskrifvas, då de icke ega sammanhang med hvarandra. Jag för min del anser det af stor vigt att man får Registraturet så komplett som möjligt. Af egen erfarenhet vet jag åtminstone att det för mig varit särdeles nyttigt att kunna i RiksArchivet få kännedom om beskaffenheten af ärenden som blifför flera år sedan afgjorda. Jag anser således den summa som här är ■ föreslagen vara väl använd på det sätt raan tillstyrkt och jag anhåller således om bifall till Utsk:s hemställan. Hr Lilljehöök: Om jag icke fattade orätt, så lemnades den uplysning, att