Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hos Högloft. R. o. Ad. får jag, i anledn. af resa till utrikes ort, vördsamt anhålla om befrielse från min befattning såsom Ledamot af Riddarh.Utsk., med bibehållande af min Riksdagsmanna-rält. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter Hrr Elektorer af Hr Gr. o. Landtm, anmodades, att vid deras nästa sammanträde utse en ledamot i Riddarh.Utsk. i st. f. Frih. Hermelin. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Utlåtm, Mern. och Betänk., nemi. från Stats-Ulskottet J\s 49, ang. Riksg:s-Kont:s befrielse från skyldigheten att erlägga postporto för emottagna fribref samt betala arfvoden för delta verks posträkningar; JVS 50, i ani. af väckt motion om förbättring af soldaternes vid Södermanlands Reg:te löneförmåner; JV2 51, i ani. af väckt motion om en gralification åt Reg:tsskrifvaren Carl Leopold; JM 52, i ani. af väckt motion om statsbidrag för reparation af Westerhejde kyrka å Gottland; JM 53, i ani. af väckt motion om anslag af allmänna medel för anskaffande af s. k. Lif-räddnings-bålar; JM 54, i ani. af väckt motion ang:de nedsättning uti arrendet för Skällnora Kungsgård; JM 55, ang:de aflöning för en extra-ordinarie Kanslist. Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: JV2 52, i anledn. af väckte motioner om ändring i K.
Med den skyldiga kännedom erfarenheten gifvit mig, anser jag, att om MagazinsDirectionens åtgärder skulle upphöra, nödvändigheten ändock påkallade någon af allmänna medel vidtagen särskilt anstalt för de Norra provincerne, och skulle jag vid inträffande större missväxter, i annat fall beklaga dem. Vesterbottens Låns ställning hade år 1821 varit än mer Ömkansvärd och bekymmersam, om icke genom MagazinsDirections arrangement, understöd varit att tillgå» Jag vågar således hoppas och utbedja mig, att om Magazinslnråttningen skulle komma att upphöra, dessa Provincers belägenhet vid iutråffan - Ben 17 April f. m. de missväxter måtte ihågkommas och vinna behjertande. Herr von Hartmansdorff,* August'. Då jag hör, att oaktadt Grefve von Plåtens anförande vid det tillfälle, då Friherre Fork upplåste sitt lin ifrågavarande Memorial, angående Allmänna Magazinslnråttningen, denna likväl finner försvarare, dels af dess fortfarande större vidd, dels af dess partiella bibehållande för vissa landskap: så har jag trott mig nu böra framställa några anmärkningar emot denna inrättning, hvilka jag hitintills underlåtit göra, emedan jag ej förmodat att de skulle behöfvas. Man har sagt, att inrättningen väl borde upphöra att vara en allmän handelsanstalt för spannmål, men att den likväl borde fortfara att deraf hålla upplag till undsättning, vid inträffande missväxtår, vare sig med brödföda eller. Utsäde. För min del kan jag ej inse, huru det skall blifva möjligt, att längre tid förvara ett större qvantum säd, oförderfvadt och användbart synnerligen till utsäde, utan att omsättas. Omsättningen kan icke ske, utan föryttringen af gamla och inköp af nya lager, hvarigenom Magazinslnråttningen nödvändigt blifver ett handelsinstitut. Vill man det ena, så måste man emot sin Vilja, äfven gå in på det andra. MaP har ansett inrättningen nödig, i synnerhet för de norra Provincerne. Hvarföre? jo, emedan desse åro mera ån de öfriga blottställda för missväxter.
Ständers Her1831. rar Revisorers afgifne Berättelse om Riksgälds-Verket, utbalancerades, Förändring den 3i December 1829, Riksgälds-Contoirets Tillgångar och Fordringar gar, som till ett Skulderne Öfversligande belopp af R:dr 3,722,676: 8. 7. Riksgälds hvaremot bifogade Förteckning (Bil. N:o 3.) öfver 113'ssContoirets nämnde Contoirs Skulder samt Tillgångar och Fordrinrr-n ** °cL • •ii 1 01-v i 00 i i • JLillgangar gav, hvilka, den 3i December io3i, utbalanceras, utvxunderrätt ä sar det aldeles motsatta resultat, att nemligen Skulren 1.830 och derne öfvers tigi t Tillgångarne med icke mindre än . 63a,8o3: A. 7. 1831. ^ _ * j Och har följaktligen imellan den 1 Januari i83o och samma dag år i832, Riksgälds-Contoirets ställning blifvit försämrad med ett belopp eller en skuldtillökning af 4>355,479: i3. 2. Detta förhållande utredes närmare sålunda: Aren i83o och 183i äro tillkomne följande nya Skulder, nemi.
Ständers Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch 148 Tievillnings-Utskottets Ekonomi-Utskottet den 25 October 1823. S. D. Uppl ästes ett af Ilöglofl. Utskottens sammansatte Beredning uppgjordt, så lydande : Förslag till underrättelse om hvad som hör iakttagas vid Förtullningen af så väl inkommande som utgående varor. 4 §. Innehållande att Skepps-umgälderne till Kongl. Maj:t och Kronan bestå i Lastpenningar, som betalas i Silfvcr-Specie eller efter derå gällande Cours, vid hvarje Sjö— Tulls-Kammare, af Svenska Cravel-Fartyg med '4 sk. för hvarje Läst, beräknadt efter Svenskt Mätare-Bref, m.‘ m. bifölls äfven. Emot detta Utskottens Beslut, reserverade sig Herr Ehinger, under åberopande af sin till Utskottens sammansatta BeredningsProtocoll, den 6 i denna månad, afgifne reservation, derutinnan blifvit anfördt: ”Att då i alla öfrige puncter af Förslaget vore stadgadt, att alla afgifter skulle i Svenska Banco-Sedlar, hvilka för närvarande är det enda mynt Sverige eger, erläggas, han för sin del ej kunde finna skäl, hvarföre ofvannämnda afgift, såsom undantag från allmänna stadgandet skulle annorlunda än i Svenska BancoSedlar beräknassamt Herr Friherren och Ordföranden, under anförande, det han ansåg denna afgift origtigt v Betähkaiulen. *4f> drabba Allmogen för de Klink-Fartyg, med hvilka den seglar till Utrikes Ort, och det i ett olika förhållande till egare af andra Fartyg. Ilvilke Reservationer skulle på begäran, åtfölja Förslaget till Riksens Högloft. Ständer. Förslaget ning och bifölls. Herr Lenning reserverade sig emot de delar af detsamma, som strida mot Yälloll.
Hade detta förslag blifvit af R. o. Ad. godkändt såsom Ståndets gemensamma tanka, så hade det jemväl kommit att utgöra ämne för omröstning i förstärkt Const.Utsk. Pä detta sätt, och så länge J, mine Hrr, tilläten att Const.Utsk:s förslag antagas med förändringar; så utsälten J eder alltid för, att ögonblickligen fä nya motioner väckta, af den mest genomgripande och omstörtande art. Hvarföre hade icke föreningen i Linköping kunnat föreslå, att Sverige skulle blifva republik? Det finnes ingen gräns i sådant fall. Gr. Cronhjelm har icke blott fästat sig vid tankar, utan äfven vid uttryck; han säger att ordet godkänna är bra, men ordet förkasta duger icke; utan emot godkänna borde man begagna ordet underkänna. Jag åter tror, att ordet förkasta, som jemväl af Gr. Frölich blifvit fördömdt, är det rätta på detta ställe. Det begagnas af grundlagen förut och sådant med skäl, och jag anhåller att för eder, mine Hrr, fä uppgifva detsamma. Ett förslag af Const.Utsk. kan, vid första riksdagen, godkännas, men det kan då icke antagas. Ett förslag af Const.Utsk. kan deremot vid första riksdagen förkastas, ty det kommer aldrig mera fram, om det blifver af förstärkta Const.Utsk. förklaradt onödigt eller onyttigt. Gr. Cronhjelm har sagt, att väl står det i motiverna lill 1809 års Reg.F., ali det skall vara mer än ett tillfälligt, allmänt tänkesätt, som skall föranleda en grundlagsförändring, men deremot vore den 81 § Reg.F. af en annan lydelse; och man borde hälla sig till denna §, såsom ett säkrare uttryck af lagstiftarens mening, än till moliverne, hvilka ej vore så bestämda. Jag skall i delta hänseende gifva Gr. Cronhjelm rätt, men jag ber honom ihågkomma, att Ständernes lagstiftningsåtgärder icke stannade vid 1809, utan att de vid 1815 års riksdag tilläde 2 mom. af 56 §, som jag uppläst.
Den 51 Inlit. 601 Banqucn utbetalas, sä wida Riksens Ständer ej under tiden annorlunda förordna, som ock at til det föreslå,qne sammanträde af bägge Utskottens Ledamöter mangrant, sitt samtycke gifwa; bwarom, genom Utdrag af Protocollet de öfrige Respective Ständen wanligen underrättas skulle. Ut supra. Friherre Ulf ert a, ^xel, utbad sig til sin uplysning ödmjukeligen fä förfräga sig, om de nu berviljade medel skulle af samma män, som hittils, forwaltas, och gä igenom samma händer, som förut. Herr Grefwen och Landtmarskalken yttrade sig tro, at Riksens Ständer ej kunde sig med den frägan befatta. Uppläsics följande Dictamen af Friherre IIIamilton, Lsill. Allmänt höras indragningar önffas; och siere hafwa under narwarande Riksmöte yrkat deruppä. Rikets närwarande ställning fordrar werkeligen äfwen all möjelig hushällning, och alla de indragningar, som med klokhet kunna werkställas. Uti denna önskan förenar jag äfwen min. Men dä jag tillika äger den öfwertygelse, at Sweriges civila Ämbets - och Tjenstemannaclasier äro uti ett emot desi folkmängd disproportioneradt förhällande; at desias löner, genom mängden deraf, för mycket betunga Statswer ket, 602 Dcn Zi Iu!rr. ket, oaktadt at de fleste äro sä issa lönade; och jag tillika är öfwertpgad, at sjelfwa institutionen af wäre fleste civile Ämbeten är föräldrad (emedan inrättade för mer än et Århundrade, swara de ej emot behofwet och ställningen uti närwarande tid, dä weridén? allmänna uplysning, Länders förställande til hwarandra, och wärt egit
Ändt”ligen torde icke heller höra förgätas, att ”de tvister, som af Bergscollegium afgjorts, ”lika med alla andra mål fullföljas i van”lig rättegångsväg till Högsta Domstolen, ”hvars Ledamöter, äfven så litet som an”dre Domare, äro skyldige, att äga någre ”serskildte insigter i BergsVettcnskapen.” Den 12 December e. m. Jag får i afseende på denna fråga ytterligare hänvisa till Serskildta Utskottets vid sista Riksdag derom afgifne tryckta Betänkande (^pag. 41 > och följande), der en fullständig vederläggning finnes af hvad till stöd för en motsatt tanka blifvit anfördt, äfvensom till LagComiteens Motiver tillRättegångsBalken i nya Lagförslaget, pag. a56. Örn det i öfrigt skulle antagas, att sakkännedom hos Domstolarne i alla förekommande ämnen erfordrades, borde ju för hvarje Näring en serskildt Domstol inrättas; och hvad blefve följden deraf annat, än hvad erfarenheten också visat, att Embetsmannen hvarken blir Domare eller Vetenskapsman, och sålunda i intetdera afseendet uppfyller sin bestämmelse. Det lärer ock få medgifvas, att Bergshandteringen icke dragit någon verklig fördel af BergsCollegii DomsRält. Herr Tham uppger någre af de från Bergscollegium afskiljde Domsmål (Me enda ock, som med någon skenbar grund kunna citeras), för att visa orimligheten, att de af vanlige Domare, och utan kännedom af Matematik, Mekanik, Fysik och Chemie, techniske termer samt praktisk insigt i Bergsvettenskapen, kunna begripas och handläggas. Så nämnas frågor om bättre rätt till Malmfyndigheten på grund af meddelade Mutsedlar och Utmål, samt i följd af Malmlagrets donläge eller sänkande i fält 204 Den 22 December e. m. \ och Tvärorts arbeten, Stollar m. m. Tror väl Herr Tham, att desse termer äro så konstige, att icke Domaren kan lära sig alt förstå dem, då han behöfver taga kännedom af Författningarue i ämnet? Förekomma aldrig i andre Författningar, dem.
Sjelfva kasernrummen derstädes synas emellertid, enligt numera antagna åsigter om sådana bostäders beskaffenhet, vara allt för låga, men för denna olägenhets afhjelpande skulle erfordras icke så obetydligt penningeanslag, i brist hvaraf hittills måst bero vid de tillfälliga åtgärderna; men då kasernutrymmets otillräcklighet blifvit af Rikets Ständers Revisorer anmärkt, skall, så snart sig visat, huruvida antalet af den båtsmansstyrka, som skall uppfordras till tjenstgöring vid stationen, kommer att undergå någon förändring, jag icke underlåta att föreslå de åtgärder med kasernen, som omständigheterna påkalla; anhållande jag härvid underdånigst, att få fästa Eders Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet på de förslag till beredande af ökadt kasernutrymme, förmedelst den så kallade gamla sjukhusbyggnadens på Kastellholmen ombyggnad, som Stations-befälhafvaren härstädes i skrifvelser till Kongl. Förvaltningen af sjöärendena redan den 2 Oktober 1854 och nu sednast under den 14 Juni innevarande år framställt, och genom hvilken föreslagna kasernbyggnad, ehuru egentligen afsedd för de till sommartjenst uppfordrade båtsmän, emellertid, genom inlogerande derstädes under vintern af en del utaf årstjenarestyrkan, kunde beredas ökadt utrymme i gamla båtsmanskasernen. Stockholm af Kongl. Flottans Stations-befälhafvares Kansli den 2 December 1862. JOIf. LILLIEHÖÖK. O. A. Sundin. Kongl. Kommerse-kollegii underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid åtskilliga Navigationsskolors inventarieförteckningar. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Genom nådig remiss har Eders Kongl. Maj:t anbefallt Sitt och rikets Kommersekollegium att inkomma med underdånigt utlåtande, i anledning af hvad Rikets Ständers Revisorer, uti afgifven berättelse.'om verkställd granskning af statsverkets samt andra — 301 — af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1860, anmärkt vid åtskilliga af Navigations-skolornas inventarieförteckningar.
Sgdan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts ifrågav:de hemställan oförändrad och dels af Hr von Koch bifall dertill med den förändring, att orden »i stad och 1 rdr 20 öre på landet» uteslötos; hvarjemte Hr von Koch föreslagit, att såsom ett nytt mom. under litt. c skulle beslutas ett tillägg af följande lydelse: »att härigenom icke åsyftas någon ändring uti hvad R. St:r i underd. skrifvelse den 2 December 1863 yttrat ang. sättet för skjutslegas bestämmande vid ny skjutsinrättning å farväg samt vid jernväg eller kanalstation»; och torde vid sådant förhållande det vara lämpligast, att Utsk:ts hemställan och det af Hr von Koch föreslagna nya mom:t blefve föremål för särskilda propos:r. Ropades ja. Deu 19 April. 357 Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts förevarande hemställan oförändrad, hvarvid svarades många ja jemte åtskilliga nej, och sedermera propos. på bifall dertill med den af Hr von Koch föreslagna föändring, då svaren utföllo med många nej jemte åtskilliga ja; hvarefter och sedan propos. på bifall till merberörde hemställan utan förändring blifvit förnyad samt med många ja och några nej besvarad, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. Sedan Hr Gr. o. Landtm, omförmält, hurusom, i afs. å det af Hr von Koch föreslagna tillägget, det blifvit yrkadt dels bifall till detsamma och dels alslag derå, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till samma tillägg, hvarvid svarades många nej jemte åtskilliga ja, och sedermera propos. på afslag derå, då svaren utföllo med många ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Frih. Sprengtporten begärde votering.
105^ tets afdelning, vilja använda 10 års recogpitionsafgifter för de införda varorna på uppbyggandet af Carlsvärds fästning och upprättandet af Wisbys gamla murar; ser jag äfven den pecuniära vinsten för Riket pf den nya inrättningen allt för mycket affägsnad, för att någonsin kunna tillstyrka något, sorn innebär så osäkra fördelar och så gifna kostnader. Gothland försvaras efter min tanka blott genom kloka politiska relationer; och, så vida ruan icke ville belasta Statsverket med en ny kostnad för upprättandet af en skärgårdsflotta för öns räkning, skulle hvarje vår, då Sveriges kuster och skärgårdar ännu äro islupna och jntet bistånd kunde således förväntas ifrån fasta landet, en expedition ifrån Curländsk eller Preussisk hamn, blott den vore beräknad efter det motstånd ön ensam kan åstadkomma, helt säkert på några dagar taga hela ön i besittning och utplundra den, Innan knappt någon rapport derom hunne till Stockholm framkomma, 6:0 Genom det förenade militära och civila öfverbefäjet utöfvar redan Konungens Befallningshafvande på Gothland en så vidsträckt magt, att, utom namnet af General Gouverneur, hvilket Regeringsformens § förbjuder att tilldelas, föga snart sagdt finnes, som hindrar honom att inom denna isolerade besittning utöfva en beherrskares välde. Blir nu dessutom detta välde 10C4 jBésu. och Ekon. Utsk. Eetänkanden. skansadt med nya fästningsverk, vallar och grafvar samt betydliga medeltillgångars disponerande, så torde den tid komma, dä det skall finnas betänkligt, att i en enskild medborgares händer nedlägga denna magt, som, i händelse den af en svag eller inbilsk eller despotisk eller för utländningens impositioner åtkomlig person råkade att innehafves, skulle allt mer och mer göra Gothland ifrån Sverige söndradt och slutligen möjligtvis inveckla det sednare uti krigsoroligheter till det förras försvarande, som tidernas längd må hända för moderlandet medförde lika liten båtnad, som de blodiga fejder, vi uti århundraden uthärdat för att försvara Liffland, Esthland, Finland och Pommern. 7:0
Bevillnings-Utskottets Memorial af den 25 dennes, med tillkännagifvande, att, sedan Bonde-Ståndet nämde dag frånträdt dess förra mening, i afseende på redaktion i vissa delar af den blifvande Chartoe-Sigillatse-Förordningen och förenat sig med öfriga respectlve Riks-Ståndens beslut i denna fråga, så vore densamma dermed sluteligen afgjord, Utati att, på sätt Bevillningsutskottet i Memorial af den 23 i denna månad hemställt, behöfva till förstärkta Stats-Utskottets behandling hänskjutas. 2. Förstärkta Stats-Utskottets Memorial af den 25 innevarande, angående dess omröstning öfver frågan om förhöjning i Post-taxan för den. inre brefväxlingen, enligt hvilken densamma kommer att akas med 25 procent. 3. Dito dito för samma dag, af innehall, att, sedan frågan om en stadgad afgift tili Cnrhus-anstalter för den Veneriska smittans hämmande blifvit till Utskottets afgörande öfverlemnad, hade den i detta ändamål anställde votering så Utfallit, att, på sätt Kongl. Majit i Nåder äskat samt Statsoch Bevillnings Utskotten uti*gemensamt Betänkande af den 2 sistlidne April tillstyrkt, kommer en stadgad afgift utaf Tre sk il. på hvarje mantalsskrifven person att erläggas och disponeras serskildt inom hvarje Län, till den del Som derstädes inflyter, i och för nödiga Cuthusanstalter till den Veneriska smittans hämmande, samt, i händelse öfverskott uppkommer, användas till den öfriga helsö vårdens befrämjande* - £)en 2p Junii ig 18- Frdn Hedervärda Bonde-Siandet.
I likhet med hwad Ridderstapet och Adeln nyst bestutit, rörande de frågor, hwilka blifwir upfljutne intill dest det serflilta ättstotter skulle med siik betänkande, rörande de mellan Riks-Ständen twistige frågor hafwa intommit, bestöt äfwen nu Ridderstapet och Adeln, art det icke för det närwarande kunde bifalla Stats-Urstottets betänkande af den r9 Junii, rörande en ny skattläggning, hwilket Ridderstapet och Adeln dä bestutit stulle hwi» la, intill dest fragan om en refning hade förekommit. pplästes Stats-Ulstottets utlåtande, angående Riksstarens öfverlemnande kill Kongl. Majit, innchäliande nägra förklaringar öfwer den, såsom bi? laga, medföljande Riksstaren. Lades sä sots. Uplä« Upläsies följande frän Constitutions-Utskottet snkomne memorial: r:o Jnnehällande färsing till motions-tidens inskränkande till en manad. 2:0 Förslag till en ändring i 14 tz. RikSdags-ordningen, och sättkt art wid Riksdagsmanna - walen i städerna afgifwa och beräkna röster. z:o Om de sedan de twenne föregående Riksdagarna hwilande grundlags-frägvrna. 4-0 Förflag till ändring i Z6 §. Regerings-formen, för atk närmare bestämma sättet att afgöra grundlags frågor. Herr Landt-Marskalken ermdrade, att detza förflag, enligt 81 §. Regerings-formen, ffulle hwitå pä bordet till nästföljande Riksdag, attdäkunpa uptagas och asgöras.
Bref allt id täcktes låta utsatta då redovisning sker inför Kongl. Majit,’ på det att, der sådant ej bestämmes, redogörelse i vanlig Väg måtte kunna fordras. Uti ofvan åberopade underdåniga yttrande här Kongl. Stats - Contciret i denne punct tillkännagifvit, att ifrågavarande Utgifter grundade sig på Kongl. Majtts Egne Nådiga befallningar, och att hvad redogörelsen för så beskaffade medel anginge; så hade Kongl. Majit i Nådigt Bref till K ammar-Collegium af den i4.:de Maji j.703 förordnat, att då uti Räkenskaperna förekornme Anordningar på penningar till hemligå utgifter eller serskildte obestämde behof, men bevis icke finnas bifogade, att de, sora Anordfiirigarne qvittera!, derföre redogjördt inför Kongh Majt, borde Kongl. Kamrnar-Gollegium. icke infordra Redogörelse hvartill penningarna blifvit använde, utan händelsen hos Kgl. Majit i underdånighet anmäla och Kongl. Miajits Nådiga Eörordnande afvakta; men om Kgl. Majit likväl hädanefter enligt Revisorernes önskan, uti hvilken Stats-Contoiret för sin del i underdånighet instämde, täcktes i Dess Kådiga Bref låta utsätta då redovisning borde ske inför Kongl. Maj:!; så blefve derigenom den af Revisorerne anmälte saknad af Redogörelse för «- inottagne medel för framtiden till alla delar förekommen. Och har i anledning häraf Stats - Statä-Tjtshaiitéito Betänkanden. ’ Utskottet skolat tillstyrk a Riksens Höglofl. Siandet att derom i underdånighet anhållan gora. 6:0 Angående den under Nionde'HufvudTituln anslagne Summa af 100,000 R:dr årligen ti l Jordbrukets , Handels och Näringarfieä befordran och understöd, hafva RevisUreme förtnä t att de funnit densamma vara af Kongl» M aj:t i Nåder sålunda disponerad, att derutaf bland andre utgifter, ett sammanräknadt belopp
Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Bet. JW 29. den grund, hvara dessa lagar blifvit byggde. Förändrade förhållanden, i förening ined en vidgad erfarenhet kunna visserligen icke undgå att tid efter annan lägga i dagen behofvet af förändringar jemväl i lagarne; men hvad beträffar de nu ifrågavarande författningarne, som afse laga skifte, synes denna erfarenhet gifva vid handen, att de hvila på goda grunder och att de verkat gagnande; derföre ock Rikets Ständer under flera sednare riksdagar funnit framställda förslag om Skiftesstadgans fullständiga omarbetande ej böra bifallas. Utskottet tillstyrker således jemväl nu, i anledning af Herr Grefve Anckarsvärds motion om Skiftesstadgans omarbetning genom vederbörande embetsverk, och A. W. Uhrs förslag om lemnande af berörda uppdrag åt en komité, att motionen i dessa afseenden ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Sist förekomma till pröfning de förslag, som blifvit framställda om utarbetande af en ny taxa å Landtmäteri-förrättningar och om beredande af erforderlig kontroll å de räkningar, som af förrättningsmännen afgifvas. I afseende härå har Herr Grefve Anckarsvärd anfört, att medan Skiftesstad gan endast antyder att egorna böra indelas i sådana grader och proportioner, att ett, till alla delar rigtigt förhållande mellan den sämre och den bättre jorden må uppkomma, sä lemna1' deremot den nya Landtmäteritaxan Landtmätaren tillfälle att. utsträcka mätning och gradering till sä godtyckliga parceller att det skulle falla i det löjliga, så framt ej den pä taxan grundade arfvodesräkirngen dervid företedde en allvarsammare sida. Taxan bestämde, mätningarnes, och, i sammanhang dermed, graderingens betalning efter egofigurer, i följd hvaraf Landtmätaren egde beräkna arfvode för en figur, som understege det minsta möjliga bråk af kappland, och Landtmätaren underläte derföre ej heller att skapa och uti egobeskritningen och arlvodesräkningen upptaga det högsta möjliga antal figurer.
Majit äskat, Rikets Ständer medgifvit, att Majoren Gyllenhammar, då han, efter uppnådda 65 års Bih. till 11. St. Suppl. 36 282 Exp <■ di t in n x-Ulsl; otte ts Förslug till underd. Skrifvelse fli.-o 205. ålder, erhåller nådigt afsked från sin befattning såsom Direktör vid fängelset i Warberg, må uppföras å allmänna lndragningsslaten till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig pension af 1,500 Ridr. 14:o. Enligt den nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof, i hvad angick Fjerde Hufvudtiteln, har E. K. Majit föreslagit, ali innehalvaren af Renritarebeslällningen vid Topografiska korpsen, Carl Akrell, måtte på allmänna Indragningsslaten förflyttas, lill erhållande af ett emot lönen svarande årligt belopp af 800 R:dr; men då, enligt hvad Rikets Ständer inhemta!, Akrell numera aflidit, har följaktligen frågair om denna förflyttning förfallit. 15:o.