Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter inhemtande af Kongl. Kommers-Kollegii yttrande oell i Kongl. Komenlighet med dess förslag, hafva Fullmägtige förordnat, att den mers-Kollega förminskning af kreditivet till manufakturernes och fabrikernes kredit»;. understöd, som, jemlikt 146 § i Banko-Reglementet, skall verkställas med 150,000 R:dr under livartdera året 1858, 1859 och 1860, kommer att ske sålunda, att 75,000 R:dr af kreditivet utanordnas vid slutet af Juni och December månader hvarje år; i följd hvaraf kreditivet vid slutet af nästlidne Juni månad blifvit från 2,700,000 R:dr till 2,625,000 R:dr Ruut förminskadt med 75,000 R:dr Runt, hvilka till Bankens Reserv-fond ingått. För ifrågavarande kreditiv har Kongl. Kommers-Kollegium till Banken afgifvit ny förbindelse. § 56/ Genom ombud hafva Fullmägtige deltagit i granskningen af Jem-Komoså väl räkenskaperne öfver Jern-Kontorets kreditiv-fond, 900,000 reis kreditiv. R:dr Runt, som samma fonds förvaltning. § 57. Stora Kopparbergs bergslags skuld till Banken, på grund af Fahlu den bergslaget medgifna kreditiv eller låne-rättighet å så kallade bergslags kopparsedlar, hvilken låne-rättighet, i följd af Rikets sednast förl<ir‘e-™tt<g!iet samlade Ständers beslut, med början af innevarande år upphört, a ' 64 Spar-Bankernas kredit in-rätt. Diskont rörelsen. utgjorde den 31 December 1856 Under loppet af år 1857 har bergslaget utbekommit 7 lån på tillhopa Då inbetalningarne under samma tid utgjoft „ „ 187,382: 8. 5. visar sig att bergslagets skuld till Banken den 31 December 1857 uppgick till B:ko R:dr 125,679: 15. u. motsvarande R:mt R:dr 188,529:
Och dä densamma, på sätt antydt blifvit, ej synes i sin användning i någon mån vara det allmänna till gagn, utan ostridigt är, att flere olägenheter deraf härflyta, torde anledning till bibehållande deraf äfven saknas. Derföre tillstyrkte äfven Lagkommittén dess afskaffande, oansedt bördsrätten till jord å landet bibehölls. Afskaffas emedlertid omförmälde rätt, upphöra i följd deraf åtskilliga stadganden i lag och författningar att gälla till efterrättelse; och böra andra åter derefter lämpas. I sednare hänseendet måste bestämmelsen om liden, hvarinom viderboende och nabo böra göra deras rätt till lösen till försåld eller förpantad fastighet gällande, ändras. B. beräknas nu denna tid i från det den tid, hvarinom bördeman bordt väcka bördeseller lösnings-anspråk, förflutit.* En närmare redogörelse är emellertid icke nödig för de förändringar, som i lagen påkallas; utan tillstyrker Utskottet vördsamt att Rikets Ständer måtte besluta det skall rättigheten att i börd lösa jord, hus och tomt i stad ehvad det är arf eller aflinge, upphöra, samt nedannämnde lagens rum således förändras, som följer: Jorda-Balken. 3 kapitlet 2 Sista punkten i denna §, eller orden »om skifte i staden vare lag samma», utgå. 5 kapitlet. Öfverskriften till detta kapitel ändras sålunda: Huru jord ä landet bördas och lösas må. 1 §. Andra punkten i denna lydande sålunda: »I staden ege ock bördeman rätt att lösa jord, hus och tomt, ehvad det Lay-Utskollels Betänkande, JYs 40. 3 iir ari' eller aflinge, inom tolf veckor ifrån tredje uppbudet», samt de i tredje punkten förekommande orden: »så å landet som i staden», utgå. 7 §. De i första punkten af denna § förekommande orden: »eller hus och tomt i staden», utgå. 6 kapitlet. 3 §. orden: »hus eller tomt» i tredje punkten af denna § utgå. 4 §. Ur sista punkten af denna § utgå orden: »hus och tomt.» 7 kapitlet. 1 §. Denna g kommer att erhålla följande lydelse:
Ex. förklarade denna propos. vara med öfvervägande ja besvarad. 2:o Till complettering af redskaps-, rid-anspannsoch stallpersedlar för 5 batterier af mja fält-artilleriet 24,000 r:dr, 3:0 till anskaffning af 4,000 nija infanteri gevär årligen under 3 är 240,000 r:dr, 4:o lill nya pistolers tillverkning 16,000 r:dr, 5:o till förändring af äldre infanteri gevär för slagkrutsantändning g4,ooo r:dr, 6:0 till tillverkning af slagkruts-hufvar jemte machiner So,000 r:dr, 7:o till bestyckning af lVaxholms fästning med strandverk 80,000 r:dr, och 8:0 till bestyckning af Carlstens fästning 80,000 r:dr. Hvad Utsk. under dessa N:r 2, 3, 4, 5, 6, 7 och 8 tillstyrkt blef af R. o. Ad. bifallet. 9:o Till fortsättning af befästningsarbetena vid Carlsborg 150.000 r:dr, 10:o vid Carlsten g3,ooo r:dr, 11 :o vid Carlskrona 72,000 r:dr och 12:o för befästningar ne i Stockholms skärgård rSo,ooo r:dr. Hr I) e n 24 0 c t o b c r. 305 Hr Horn, Reinh. Rudolph, hade inlemnat följande, som upplästes: Ett fjerdcdels sekel har förflutit sedan man såg de första åtgärder vidtagas vid Carlsborgs fästningsbyggnad, och säkert hafva flera millioner r:dr af Staten bekostats på densamma, och ännu är denna fästning på långt när icke färdig. Ännu återstår hela muren utomkring vallarna, tre poterner, åtta tamburer, all befästning åt landtsidan samt utanverken.
Jag antager att meningen med den nya Bevillnings-stadgan var, att jemnare och rättvisare fördela, icke att öka beskattningen; att redan 1864 den ölcade bevillningen enligt 2:dra Art. af mjöloch sågqvarnar skall motsvara den fjerdedel, som, enligt olvaustående lörslag, skulle eltergifvas å grundräntorna, samt att nasta riksdag, om näringarne vid denna frigifvas, den sedan år 1861 ökade bevillningen, enligt 2:dra Art., af mjöloch sågqvarnar, skall om icke helt och hållet, dock så nära betacka de återstående adelar af hvad år 1861 utgick såsom grundränta af qvarnar, att hvarken inom representationen eller Konungens rådkammare, vidare tvekan skall uppstå mot att borttaga all särskild bevillning å qvarnar, oell att sålunda låta alla spår försvinna af de ingalunda urgamla Svenska, men väl sedan några sekler af Tyska Ko nungar - Motioner hos Ridderskapet och Ådeln 1862. 13/ nungar och tyskt skrålärda kameralister oss påtrugade förhatliga banden å rättigheten att mala vår säd till mjöl och såga våra stockar till bräder. Stockholm deri 22 November 1862. N. S. von Koch. Af Herr von linell; Nils Samuel? om upphäfvande af §§ /—6 i 20 Kap. B yggnmgaBalken m. fl. stadganden, och antagande a/ en ny författning angående anläggande af vattenverk. Jag vågar föreslå Rikets Ständer för sin del besluta: att med upphäfvande af 20 Kapitlet 1, 2, 3, 4, 5 och 6 §§ Byggninga-Balken jemte öfriga föreskrifter angående föregående uudersökuingar innan mjöleller sågqvarn må anläggas, samt angående förbud mot qarns begagnande för egen eller andras räkning, tillika med hvad för öfrigt i strid emot nedanstående bestämmelser finnes förordnadt, genom allmän författning må stadgas: § 1.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående upplåtelse till Stockholms stad af Kronan tillhörig mark för anläggning af strandgata utefter Ladugårdslandsmken från Nybron till Fredrikshof; Gifven Stockholms Slott den 10 Mars 1863. Sedan, med afseende å ej allenast den beqvämlighet och lättnad i allmänna rörelsen inom hufvudstaden, som skulle beredas genom anläggning af en strandgata längs Ladugårdslandsviken frän Nybron till Fredrikshof, än äfven den prydnad för staden och den fördel för sundhetstillståndet, som derigenom skulle vinnas, Kongl. Majit uti nådigt Bref den 9 September 1859 anbefallt Öfverståthållare-embetet att, efter vederbörandes hörande, föranstalta om uppgörande af plan till en sådan anläggning, jemte förslag i afseende å dess verkställighet; samt stadens Drätsel-kommission, till hvars åtgärd detta ärende blifvit öfverlemnadt, låtit genom Arbets-chefen för stadens vattenbyggnader, E. E. von Rothstein, uppgöra en af ritningar och kostnadsförslag åtföljd plan för arbetets utförande, hvilken blifvitk Kongl. Majits pröfning underställd och af Kongl. Majit den 16 April 1861 i Nåder gillad; så har Drätsel-kommissionen, uti en genom Öfverståthållare-embetet till Kongl.
Om Hans Rasmussen, pastor i Solberga ifrån år 1620 till sin död 1649, har man den besynnerliga anteckning, att han, då han en Långfredag red till Hålta kyrka att förrätta gudstjensten, blef gripen af trollpackor och förd genom luften till det höga berget i Aleklätten i Romelanda socken, hvilket ännu i dag behåller ryktet om att vara en samlingsplats för Blåkullafarare. Presten sof på hästen då enleveringen skedde, och detta torde kunna nöjaktigt förklara hela historien, hvilken är upptecknad af honom sjelf, och som sålunda reducerar sig till en dröm. Emellertid lärer herr Hans uppvaknat först på nämnde berg, hvilket är beläget på ett afstånd af ett par mil ifrån hans kyrkoväg, hvaraf man kan finna, att hans sömn icke just varit någon “tupplur“. Mot slutet af 1600-talet var ännu den fördomen i all sin stränghet rådande, att ofrälse personer ej skulle få ingå äktenskap med adliga. Så ofta derför ett sådant giftermål ingicks, väckte det oerhörd uppståndelse i adelsmännens läger; kanske var dock detta aldrig i högre grad förhållandet, än då den högvälborna grefvinnan Christiana Juliana Oxenstjerna förenade sig med Nikolaus Bergius, en prestman, anställd vid den mot slutet af 1680-talet i Stockholm inrättade franska lutherska församlingen. Första anledningen, om icke till giftermålet, så dock till ett förtroligare närmande mellan dessa personer, var en dröm, som fröken Christiana hade haft. Hon hade nämligen en natt år 1687 i drömmen tyckt, att hon sett Bergius ligga i dödsnöd och beklaga sig öfver henne, att hon lät honom dö af vanvård. Då Bergius dagen derpå kom in till fröken Christianas faster, grefvinnan Dohna, som bodde i samma hus, der han hade sin kyrka och sina boställsrum, samt i half förtviflan beklagade sig öfver sina försummade pligter både mot Gud och menniskor, blef fröken Christiana, som var ett fruntimmer af ovanlig bildning och mycken beläsenhet i Skriften, äfven tillkallad, för att “tala honom det af hufvudet“.
Om uppförande af ett KronoMagazin vid Mörbylånga Köping; om ändring i tiden för lefverering af Krono-arrenden; angående den förste KammarMusicus, Direktören Berndt Crusell tillagde pension; om inrättande af en allmän Klubb för alla fyra RiksStåndens Ledamöter; om förändring i vilkoren för Bergsbruks anläggande; angående anslag till vägars förbättrande och underhall; i fråga om Djeknepenningarnes Den 22 Jlin i i e. m. 211 t upphörande; äfvensom angående beräkningen af StatsVerkets inkomster. BancoUtskottets: Om inställelse af BancoAuctioner i visse fall. LagUtskottets: Angående rättighet för DomCapitlet att meddela oenige makar, hvilka för kif och osämja blifvit vid Domstol tilltalade, tillåtelse att flytta från hvarandra, under den tid rättegången varar. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets: I fråga om sammanbyggande af kyrkor; om spridda roteandelars sammandragande; att GeneralMönstringar måtte bållås endast hvart tredje år, utan andra Mönstringar deremellan; att både ryttare och soldater måtte beklädas med vadmal; angående rättighet att lefverera räntehö och halm in natura för HofStallets behof; om förbud mot otillåtna Landtmarknader; angående lindring i skjutsningsbesväret vid Ekevirkes forsslande; rörande lindring i den så kallade Byggnadshjelpens utgörande; om grunden för beräkningen af planpenningar; om befrielse från bjelpedagsverks-skyldiglietens utgörande till åtskillige boställen; oni Arbets-commenderingars upphörande; om \ipphörande af NationalBeväringen på Gott - / iia Den aa Juni i e. m. land; angående Helsinge Buldans stämplande; om nya EvangeliiBoksförslagets antagande. 3:o Bifall till följande Utskotts Memorial och Utlåtanden: StatsUtskottets:
För öfrigt och på det alla öfverblifna eller outdelade exemplar utaf Riks-ståndens protokoller med dertill hörande bihang måtte på ett ställe varda till Rikets Ständers fram tida disposition samlade och förvarade, anser sig Utskottet jemväl böra hemställa, huruvida icke Riks-stånden skulle finna lämpligt förordna, att vederbörande Kansli-direktioner skola till Riksgäldskontoret aflemna de hos Riks-stånden eller i deras arkiver befintliga tryckta Riksdagshandlingar, som anses icke behöfva bibehållas för Riks-ståndens egen räkning. 5:o Angående utdelningen af hillänget lill Riks-ståndens protokoller, eller de af Utskotten äfgifna Retänkanden samt från Riks-stånden expedierade protokolls-utdrag jemte Expeditiorisutskoltets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser, har Slats-utskottet erhållit den upplysning, att utaf de 1350 exemplar, som upplagan af nämnde bihang under denna, likasom under nästförflutna, riksdag utgår, aflemnas: till Ridderskapet och Adeln 500 exemplar. Presteståndet 65 , „ Borgareståndet 70 »> , bondeståndet ., . 125 , „ Utskotten 30 , 6 Stats-Ltskotlets Memorial, N:o 325. lill några af Statsdepurkmeiiten samt åtskilliga embetsverk oell embetmän m. fl 14 exemplar. hvarförutan till Riksgälds-kontoret öfverlomnas för att prenumeranter tillhandahållas 40 , Utaf de öfriga exemplaren komma 400 att tillställas Riksgälds-kontoret, för att, enljgt de föreskrifter, som derom varda af Rikets Ständer meddelade, antingen genom nämnde kontors försorg utlemnas eller till framtida disposition derstädes förvaras. Härefter återstående 106 n ■ skola vara afsedda, att hos Expeditions-utskottet vid skeende serskilda reqvisitioner från vederbörande Utskott finnas att tillgå. Sana 1350 exemplar.
Protocolls-Utdrag af^den 14 dennes anfort, med afstyrkan af bifall till Len för Allmänna Magazinsinrätiningen föreflagne DiftontcringsLkätt i Banken pä Zoo,ooc> 8f:d. Hwilket de Nespective Med-Ständcn, mördsamt och wänligen skulle tilliännagifwas. vt supra. klx krotocollo is. H. Seterscrrr Utdrag af Protokollet, hållet uti Borgarc-Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 22 Februari, igro. S. D. Borgare-Stänket gillade till alla delar hwad Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beswarä- och Occo, nomic-lltftctt, i betänkande af ben iz dennes, yttrat och föreslagit till ashjelpande af de olägenheter, som af utslitne och obrukbare Banco-SedlarS cirkulation, äfwen som af bristande t!llg'ng pä nödigt Koppar skiljemynt. Allmänheten i Landsorterna mäste widkännasi hwarom de Nespective Med-Ständcn mördsamt och wänligen skulle underrättas, vt suprs. S D. Hwad Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskott i Memorial af den ,7 dennes, anfört och hemställt, rörande de fläste General Astistance Contoircts Embetsmäns och Betjenings Ansökningar, om förbättring i sina Lönewilkor, sa ival som wiste af dcste Tjenstemäns och deras Enkors rättighet till Pension, samt angående inrättandet af en Pensions-Casta för Contoirets Betjening, klef «f Borgare, Ständet till alla delar gilladt och bifal - Den 17 April. 727 let; hwarom de öfrige Respcctive Standert ffulle .vördsamt och manligen underrättas, vt sayr». S. D. Gillade Vorgare-Ständet i alla delar hwad Riksens Högloft.
Hvad Utskottet i denna Hufvud-Afdelning yttrat, blef af Ridderskapet och Adeln bifallit. Andra Hufvud-Af delningen: Innehållande Utskottets svar å anmärkningar emot Utskottets Betänkande i allmänhet och den deruti följde liufvudprincip, jemte serskilde Talares förslag till förändring eller till nya grunder för Bevillningen. I af - Den iG Ju ni i f. ta. *7 I afseende på de anmärkningar, som af Friherre Cederström, Jacob, blifvit gjorde deremot, att Utskottet ej antagit de af Friherren föreslagne grunder till Bevillningens utgörande, bade Utskottet, på anförde skäl, afstyrkt allt antagande eller tillämpning lill Bevillningsgrunderne af Friherrens förslag. Hvilken Utskottets framställning blef af Ridderskapet och Adeln godkänd. Likaledes godkände Ridderskapet och Adeln det afslyrkande Utskottet lemnat så väl å det af Friherre Cederström, Anders, gjorde förslag, som å Friherre Boyes, Ludvig, med flere Ledamöters , hemställanden, rörande antagande i det hufvudsakligaste af 1810 års Bevillningsgrunder. Herr Munck af Rosensköld, Eberhard: Redan vid 1800 års Riksdag föreslog jag Bevillningens erläggande af behållen inkomst eller ock af behållen förmögenhet, samt i progressiv förhöjning till behållningens storlek. Vid 1809, 10 årens Riksdag, som jag af mitt vistande utrikes var hindrad att öfvervara, hlefvo dessa grunder af Rikets Ständer antagne, och gällde till ReactionsRiksdagen 1812, som jag blott få dagar kunde bevista. Vid 1815 års Riksdag föreslog Hr von Törne samma grunder, och likaledes vid 1818 års; men som redan 1815 i stäl3o H. 2 j8 Ben a6 Junii f. m. let för behållen inkomst den blott synbara förmögenheten Lief tagen till grund lor Bevillningen, så passade ej mera deri progressiva, emedan den då koni me att drabba likaså mycket den mest skuldsatte egendomen, som den ointecknade.
Vid öfvervägande af detta ämne hafva Riksens Ständer inhemtat, att Gothlands allmoges lika beskaffade begäran, i afseende på harnnbryggornes vidmakthållande, blifvit ej mindre af Kongl, Majtt, uti 45 §. af Resolutionen på Allmogens Besvär den g December 1766, än äfven al Riksens Ständer år 1815, afslagen på den grund, alt Wisby Stads rättighet, att, för Stadens enskildta behof, uppbära och använda de medel, som erläggas af fartyg, hvilka besöka landthamnarne på Gothland, vore, likasåväl som Gothlands Hemmansegares skyldighet, att bygga och underhåll* liamnbryggorrie, stadgad i äldre och sednare Kongl. Resolutioner och Privilegier; och dådet salunda annu är outredt, dels huruvida 1766 års Kongl. Resolution verkligen är öfverensstämmande med de för Wisby utfärdade Privilegier, dels ock huruvida Gothlands Allmoge lagligen kan vara löfbunden, att underhålla laatage-bryg - 99 Underdåniga Siri [veiner. gorne och Strandridare-bosfällen vid Landthamnarrte, anse sig Riksens Strinder höra i underdånighet anhålla, det måtte undersökning i Nåder varda anbefald , om anledningen till och verkligheten af Allmogens på gothland ifrågavarande förmenta åliggande, på utgången af hvilken undersökning det derefter torde få ankomma, huruvida någon befrielse eller lindring uti det öfverk!agade besväret må kunna Hemmansegarne beviljas. Riksens Ständer framhärda etc. N:o |10, Uppl. o. godt. hos Ridd. o. A.d. d, 10 Nov. 1823. Preste-Siåndet d. 12 — .—, Borgare-Ståndet d, 12 —* *— Bonde Ståndet d. 17' -— —.
Om nu 25 punkten rörande fasiighets-lån först företages, sä förstår jag vål, hvarifrån preventionen emot fastighets-lån kommer, ty man anser dem oförenlige med begrep^ pet af en vexelbank; men på det sått de nu åro föreslagne, blifva de ett medel att få Silfver i Banken, och således att consolidera den. Derföre skulle jag hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln ville låta den punkten gå först. Da af Ridderskapet och Adeln, hvilka ej vilja hafva fastighets-lån, hafva ju i alla fall sin rätt öppen att votera, då punkten kommer före; men om man företager saken uti annan ordning, så skulle man komma att pruta på hvar punkt. Jag anhåller således om proposition, att 20 punkten först måtte företagas, och skulle denna proposition ej bifallas, får jag begära votering. Friherre Anckarfv år di Carl Henric: Jag 4x9 Pen XI September f. m. 3r af den tanka, att ingen olägenhet hade uppstått, om Ridderskapet och Adeln företagit öfverlåggningen i den ordning Utskotten föreslagit. I händelse af votering kommer jag ock att votera för denna utväg, men jag hemställer, huruvida man icke kunde undvika att borttaga tiden ined en långsam votering derigenom, att vi, sorn åra af en motsatt tanka, ingå uti att först företaga s3 punkten; hvaraf jag ej eller ser någon olägenhet, då i alla fall voterinMw tillfället blir lika öppet. Jag anhåller derfOTr om proposition derå, i fall man derigenom kunde undvika en tidödande votering. Herr Lefrén: Jag tror, att en utväg fin nes, att förena båda partiernes önskan. Det förefaller mig helt naturligt, att om andra punk. ten nu företages, komma alla de, sorn åra emot Silfver uppköp, att anföra sina skål relatift till a5 punkten. Dessa frågor blifva således sammanblandade. Jag skulle derföre hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln ville tillåta, att vid andra punkten, hvilken jag anser först böra företagas, man ock får ingå i öfverläggning om 20 punkten, emedan de hänga ihop.
Maj 1836, har för sistnämnde år blifvit beviljadt de Jernverks-egare, hvilka icke hade motsvarande reslsmide, och sorn vid sina härdar egde ett privilegieradt smide af 45o< Skepp, inom Tackjerns-bergslag, eller minst 4oo Skepp, utom Taekjerns-bergslag, på hvarje härd räknadt, att på våg införa och afyttra den stångjernstiIlverkning, som utöfver verkens privilegier åstadkommits, emot erläggande derföre till Kongl. Maj:t och Kronan af dubbel hammarskatt, 2 Skepp, för 1 oo:de; äfvensom att andra Jernverksegare, utom Taekjerns-bergslag, fingo, emot enahanda vilkor, efter ansökningar hos Bergs-Collegium, och då sådant, utan angränsande bruks-egares förnärmande i deras rätt till vanligt kolfång, för det privilegierade smidet, kunde ske, kunde af Kongl, Collegium tilläggas extra vågföringsrält för berörde smides-år; hvilken tillåtelse sedermera ytterligare blifvit leornad för åren 1837 och 18-3-8-, genom Kongl. Maj:ts serskilda Nådiga: Skrifvelser den 5 Maj och, 11 September förstnämnde år; dock har Kongl. Majrt, i sammanhang härmed, genom Skrifvelsen den 5 Maj 1807, i Nåder förordnat, att det tillstånd till serskilda sinidesverkstäders anläggande utöfver antalet af de, enligt privilegterne, lillålne, som, för anställande af försök med nya förbättrade smidesmethodei:, varit, tills vidare, medgifvet, då Allm. Besaoch Ekon.-Utskottets Betänkande, N:o iog. 11 •skulle upphöra, och att således några sådane nya smidesverkstäder icke af Kongl. Coliegiura skulle tillåtas, äfvensom de redan tillåtne, endast under då innevarande smldesår, fingo begagnas, men vid dess utgång skulle •inställas.
M:t, på grund af hvad i ofvanberörda måtto förekommit, nu jemväl i nåder föreslagit Rikets Ständer, att hvad i 20 kap. 6 § Byggninga-balken, jemförd med Kongl. Förordningen den 3 September 1755, stadgas derom att damlucka skall öppnas den 10 Maj, der vatten kan åker eller äng skada, måtte, beträffande Norrbottens, Westerbottens och Jemtlands län, så ändras, att tiden för damluckas öppnande i omförmälda fall utsträckes till den 1 Juni; hafva Rikets Ständer, med afseende pä de af E. 11. M:t i nåder anförda skäl, bifallit E. K. M:ls ifrågavarande nådiga proposition. Hvilket Rikets Ständer fä härigenom i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 21 Juni 1851. 150 Expeditions-UtslsoUets Förslag till lind. Skrifvelse, N:o 82. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelil den 21 Juni 1851. Preste-Ståndet. den 21 Borgare-Ståndet den 21 Bonde-Ståndel den 26 Rikets Sländers underdåniga' skri.frelse, angående lindring i rolehållarcs på Gottland skyldighet att anlägga båtsmanstorp. (Stalssamt Allm. Besv.- och Ekon. Utsk. Bet. N:o 2.) S. A. K. Enär det först i sednare tider utfärdade nådiga påbud, att kronobåtsmän nen å Gottland böra af rotarne förses med torp, skall vid verkställandet medfört betydliga olägenheter i anseende'till, bland annat, de roterade hemmanens inskränkta ägo-områden samt roteodlarnes spridda läge, bar, af sådan anledning, hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att anläggande och bebyggande af båtsmanstorp hädanefter icke måtte utgöra någon rotarnes ovilkorliga skyldighet, utan blifva beroende på öfverenskommelseemellan båtsmän och rotehållare.