Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
a 50 slagne nummer » 25,850. » 6,000. Transport Musiken. 14 Musik-direktörer 14 Brigad-trumslagare. Under-officerare. 56 Bataljons-adjutanter. å 200 224 Fanjunkare å 240 14 Wablar ä 200 Obs. att de indragne Transport Transport R.dr Gevärshandtverkare. Gevärshandtverkare. Afgifter för 90 till gevärs14 Gevärshandtverkare ä 120 handverkare anslagne N:r ä 30 » 4,500. Effektivt manskap. Effektivt manskap. l:o. Korpor aler. l:o. Korporalen. 1,040 Korporaler ä 30 R:dr utom 1,792 Korporaler ä 30 R:dr utom rotelön 31,200. rotelön » I 040 1,792 Vice Korporaler å !5R:dr utom rotelön » 3,584. 2:o. Soldater. 2:o‘ Soldater' 19,411 Soldater, Volontärer och 17’043 “a“* utgörande återstoden T ... af det för närvarande effek i immerman rotelon. tiva manskapet 517 hittills till lönefyllnad åt underofficerare anslagne, hädanefter till rekrytering af sedde nummer 849 hittills till musikens underhållande anslagne, hädanefter till rekrytering afsedde n:r 90 hittills lill gevärshandtverkare anslagne, hädanefter till rekrytering afsedde nummer . 9 hittills till hingsthållning anslagne, hädanefter till rekrytering afsedde nummer 4 vid Kronobergs regemente hittills vakante, hädanefter till rekrytering afsedde nummer 20,451 N:r, Transport Transport
— Af 71 st. jernbanor i Tyskland, uppräknade uti ett statistiskt arbete öfver jernvägarne i nämnde land, hade 63 varit dyrare än våra stambanor, och de B öfrige, som varit billigare, utgjordes antingen af smärre sträckor bibanor utan egen rörelse-materiel, eller ock af hästbanor, såsom den emellan BudweisLinz—Gmunden, den enda af längre utsträckning, hvars spårvidd dessutom endast endast vore 3l/2 fot och som blott till en del befores med lokomotiver, för öfrigt med hästar; hvadan dessa sednare banor kunde jemföras endast med de här i landet på enskild bekostnad anlagda smärre jernvägarne, men icke med de för mera omfattande ändamål bestämda statsbanorna. En bana, emellan Rendsburg och Neumiinster, hvilken åberopats såsom exempel på billig anläggnings-kostnad, hade väl erfordrat endast 118,330 Preussiska Thaler per geografisk eller 473,319 R:dr per Svensk mil, men denna bana, hvars längd endast utgjorde något öfver tre Svenska mil, vore anlagd på en särdeles gynnsam terräng och hade ingen egen rörelsemateriel. — Ehuru samtlige de jernvägar, som i Amer,ika blifvit anlagde, till en början erhållit svaga räler och lätta lokomotiver, hade likväl efter hand lokomotivernas och till följd deraf äfven rälernas tyngd blifvit ökad, så att, enligt uppgifter, hemtade ur ett på Amerikanska jernvägarnes gemensamma bekostnad utgifvet arbete, tyngden af rälerna å nämnde jernvägar år 1858 i medeltal utgjort 64,58 '5 per yard eller 21,52 & per fot, och å 9 af de större jernvägarne derstädes begagnats tyngre räler — till och med i vigt öfverstigande 27 ® — än som blifvit antagna för Svenska Statens jernvägar. I Norge, der bygguadssättet till en början på vissa ställen varit endast provisionelt, hade, efter forskning i andra länder och efter noggranna beräkningar af fördtlarne och olägenheterna af materielen och rälernas större eller mindre tyngd och styrka, kommits till det resultat, att icke allenast i dessa afseenden antaga det
Ätstillige besiridde dek. Friherre Ve Ooer. Om en tilläggning ställe göras, del jag likwäl icke yrkar, sä ware der den, ak I0l6 Fordrings-ägare skulle anses skyldige ak mottaga RikFgäldö'Scdlar, men icke utan Med gangbart ^glo. Mert jag för min del tror, at äfwen denna tillägning icke är pastande. En och annan yrkade, at.'Författningens werka» ej matts blifwa rekroaLlit. Herr 8taär rrodde Ridderskapet och Adeln ense, at Författningen ej borde äga kraft längre tilbaka än til den ro. Marö. Ätskillige ropade, ak inga tilläggnittgar mätte göras. Herr von 8tocksn strö m, Zalomon^ Da Lagen kydeiigen utstakar, at en Borgenär borns», ka betalning ester högsta wardek wid Hguiclaiions-dagen af det Mynt, som erlägges; sä sär jag förestå Högloft. Ridderskapet 06) Adrin, om ej Uti Lonrra. propositionen marte intagas, at enar panooSkulder gäldas med Eroäir-Seblar de maga beräknas ester gängbart Leurls-^gio wid betalningstiden. Mangs hördes häruti instämma. Herr von kolen stain. Flere Levamöteras Ridderskapet och Adeln hafwa önskat tilläggningar i Hemliga Utskottets Betänkande. Jag fär i ödmjukhet hemställa, om det icke är stridande emot dergS rätt, at votera öfwer en proposition, som, antingen Ja eller Nej winner, asskär allt Mjälle, at hos Konungen göra dr underdäniga hemstallanden, hwilka bliswit föreslagna. Herr Grefwe» och Landt Marskal ken. proposition är redan gjord och kan jag cj nu inga i »agra jäinnfningar..
«Oförsigtige!» hviskade flickan, «var det icke nog med första gången. – Ni vet icke,» tillade hon efter en paus, «hvilka faror, som vänta er inom dessa portar, – och de som veta det kunna icke annorlunda varna er. – God natt!» «Blott ett ögonblick, ett enda!» bad baronen i det han med lindrigt våld sökte qvarhålla hennes hand; men den gled ur hans, och i samma ögonblick reste sig gnisslande den tunga jernporten; som en obeveklig jätte, dem emellan. TREDJE KAPITLET. «The all surrounding Heav’en The vital air «Is big with death. Hervey. Liksom nattfjäriln, kringfladdrande ett ljus, närmar sig lågan allt mer och mer; slår allt trängre och trängre kretsar kring det ljusa föremål, som väcker hans undran; låter lågan fatta uti de silfvergrå vingarne, en fot, ett spröt förtäras; vänder åter och åter, med synbarligen allt större och lifligare åtrå, ju mer han stympas, tills han slutligen nedfaller förbränd och död: likaså kunde baron Sonnenstern icke skilja sig från det lilla, tjusande «Alhambra» öster om staden. Åtföljd af sin trogna gångare, som blifvit en stor favorit allt sedan han, genom sin kapris förskaffat sin herre första anblicken af den sköna «Tulip-cheek,» svärmade han ofta omkring på de höjder, som omgåfvo Fågelsången, för att komma i tillfälle, att åtminstone kasta en blick öfver den höga muren, som omgaf huset och trägården. Han kunde till och med från toppen af den högsta kullen urskilja den lilla parterren, hvilken kanalen som ett blått band inneslöt. Här genomgick han en afton i tankarne de många underliga, ja! sagolika rykten han hört om dessa ställen och dess innevånare, så besynnerliga, så osannolika, att han ansåg dem för barnsagor. Egaren, sades det, hade för tre eller fyra år sedan köpt huset och trädgården, och efter några reparationer der bosatt sig med sin familj: en son och en dotter, hvilka man trodde voro tvillingar. Hvem fadren egentligen var, visste man ej.
Detta är. efter min öfvertygelse det enda correetif som behöfves och kan begagnas. Grefve Cronhjelm, Po'ijcarpus 1 Innan jag går att yttra mig öfver Friherre Wrangel® förslag anhåller jag att få uppläsa 51 § i RiddarhusOrdningeo. Den lyder sorn föijer: D« personer , hvilka af Kongl. Majn blifvit till Greflig eller Friherrlig värdighet upphöjde, eller med Adelskap benådade, meri inom 2-ne ar efter utnämnandet icke hafva sig till vinnande af Introduction ä Riddarhuset anmält, håfve all vidare rätt dertill, enhet Kongl. Förordningen af den 8 Maj 1775 och Kongl. Brefvet af den It Ftbruarii 180O förlorat. Sa framt ej Kongl. Maj'.t täckes, genom särskildt Nådig Resolution , den försutne tiden återställa; åliggande Riddarhus IJirectionen noga tillse, all hvad of vanberörde Författningar sä val härom, som i öfrigt rörande Introductioner, stadga, varder noggrannt iagttagit. Under Riksdagarne må likväl lntroduction ej beviljas, förr än RicldarhusDireetionen hoS RiddarhusUtskottet tilliännagifvit, och RiddprhusUttkottet hot Riddertka. Dea ix Junti f. ht. pet och Adeln anmält, det vederbörlige prästön da blifvit fullgjorde, samt Ridderskapet och Adeln derefter till IntroiUctionen in Pleno tillstånd gifvit. J«g får nu anmärka, att om icke Friherre Wrangels förslag antages skulle er orättvisa begås emot dem , 6om under Riksdagaroe begära introduction, ty om Ridderskapet och Adeln då vägrade den, skulle introductionssökanden naturligtvis lidia just för det han "icke mellan Riksdagarne anmält sig hop RiddarhusDirectionen, hvilken möjligen beviljat hans anhållan. Här har blifvit nämndt, att Riddarhusordningen ej vöre någon Grundlag, utan således vöre underdånig under Regeringsformen.
Vid föredragning af ofvannämnda betänkande hafva dels Borgareoch BondeStånden lill Utskottet återremitterat dess hemställan, att de af åtskillige motionärer gjorda framställningar om utsträckning af byggnadsskyldigheten till vissa för närvarande derifrån befriade klasser af kommunernas medlemmar, icke för närvarande måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, dels ock Bonde-Ståndet återremitterat Utskottets yttrande om Riksdagsfullmägtigen Anders Jonssons från Wermlands län förslag, att taxeringsvärdet måtte i stället för hemmantalet läggas till grund för jordinnebafvares kyrkobyggnadsskyIdighet, hvarigenom Utskottet hemställt, att ej heller detta förslag borde för det närvarande af Rikets Ständer bifallas; men enär, enligt hvad Utskottet tillhandakomna protokollsutdrag utvisa, dessa Utskottets afstyrkande utlåtanden blifvit, det förra, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndel, det sednare af nyssnämnda båda Riks-Stånd jemte Borgare-Ståndet bifallna, vid hvilket förhållande den i förra punkten behandlade frågan förfallit och den sednare blifvit genom tre Riks-Stånds beslut afgjord, så har Utskottet icke att i saken vidtaga någon åtgärd; hvilket Utskottet får härmed för Borgareoch Bonde-Stånden anmäla. Stockholm den 27 Oktober 1863. 8 Samm ani. Lagsamt Allm. Beivoch Ekon.-Utikottets Memorial M 37. Anie. tili Exp.-Utsk. den 27 Okt. 1863, kl. 6 e. m. Memorial, i anledning af återremiss utaf en punkt af Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 25, öfver väckta motioner om förändrad röstberäkningsgrund vid prestval samt tillsättande af klockare, orgelnister och folkskolelärare.
]ag bönfaller alltså om tillträde för Fäderneslandets uppväxande generation och ej endast för Tidningsskrifvarne och de nyfikne bland allmänheten, ehuru jag är fullt viss uppå, att äfven de sednares närvaro slutligen skall gifva oss iner tillfredsställelse än oro. Med lika varm tillgifvenhet för min Konung, som för mitt Fosterland, hvem skulle jag väl på detta rum frugta? och hvilken varelse dessutom kan vara 6å föragtlig och usel, att jag icke skulla värdigas tala till den, eller låta den höra hvad jag tänker om det allmänna? Neji känslan af eget värde och välyiijan för medborgare af alla Stånd och vilkor upphöjer mig öfver all fruktan för våld å person eller yttrande rätt. Långt mera skulle jag, om Publiciteten afslås, befara att möta deras föraktliga b 1 i ekar , som trodde mig hafva bidragit till afslaget af Stånds högfärd, oginhet eller klenmodighet, och jag tillstyrker derföre bifall till principen och begär Herr Grcfvens och LandtMarskalkens pro - D en j 7 Martii. position, på sätt Friherre Åkerhjelm och Grefve von Platen yttradt. Herr Lagerhjelm, Pehr: Om sjelfva publicitets frågan skulle vara i behof af någon alfvarlig granskning och ej anses så klar att endast en tanka kunde finnas; så lärer väl denna granskning böra utgå från idéen af Representation i allmänhet, på att det steg som tages, måtte stå i öfverensstämmelse med och icke strida emot denna idée. Men Representationen skall representera Nationens interessen. Dessa äro hufvudsakeligen af 2 slag; ty antingen ser den enskilde medborgaren Staten såsom en existerande skyddsanstalt, hvarutaf han skördar lugnet, oberoendet emot skatternas utgörande, det vill säga han ser sig först och Staten sedan; eller ser han Staten först och sig sedan, det vill säga han lefver i det allmänna. Detta sednare interresset eller det allmänna måste uti all Representation igenfinnas. Formen under hvilken detta interesse kan göra sig gällande kan vara mer eller mindre fullständig. äfvensom den är beroende af folkslagens historiska utveckling. I Sverige finner man den ärfteliga Adeln såsom en permanent
VIII. A. 76. — N:o 110. i anledning af ålerremisser utaf Betänkandet N:o 28 i fråga om förändring i föreskrifterna för fartygs uppmätning. VII. B. 545. VIII. A. 76. — N:o lil. i anledning af väckt motion, om reorganisation af Bergs-Kollegium. VIII. B. 359. A. 378. — N:o 112. i anledning af återremiss utaf Utskottets Utlåtande N:o 97. VIII. B. 359. A. 378. — N:o 113. i anledning af återremiss olaf Utlåtandet N:o 103. VIII. B. 359. A. 378. — N:o 114. i anledning af väckte motioner, rörande folk-undervisningen i Riket. VIII. B. 468, 478, 515, 530. A. 548. — N:o 115. i anledning af väckt motion, angående de klassiska språkens läsning uti Elementar-läroverken. VIII. B. 468,478. A. 519. IX. E. 3. — Njo 116. i anledning af väckt motion, angående iakttagande af vissa vilkor vid utländsk mans naturalisation i Sverige. VIII. B. 468, 478. A. 519. IX. E. 3. — N:o 117. i anledning af väckt motion, om ny prägel å silf vermynt, som understiga 32 skil lingar banko. VIII. B. 468, 478. A. 519. — Nio 118. i anledning af väckta motioner om förändring af mått, mål och vigt samt mynt. VIII. B. 468, 478, 519. Å. 526. — N:o 119. i anledning af väckt motion om revision af Kongl. Förordningen om mått, mål och vigt samt utfärdande af Reglemente för Spanmälsmätniug. VIII. B. 468, 478. A. 526.
Lrimrlleölä uti desi sörsta anförande i ämnet wedcrlagdt med akl dea wigt och fullständighet, som kan erfordras, och den deruti intagne calcul utwisar, att genom en personel afgift, skulle swärligcn mera kunna inbringas till Stats-Werkct, än 150,000 Riksdaler Banco om äret, dä deremot afgiftcn af Hemmannen ärligen tilskpndar Kronan en Inkomst af minst 260,000 Riksdaler samma mpnt. Herr Auditeurens förslag uti grdjc slutföljden tvid lista rcglan, att Brännan mä emot lindrig Tull utföras kill Utrikes Orter, kan wäl hofwa sin nytta i sä goda är, att Spanncmälcn faller till underpris, till exempel när Rägcn kostar 5 R:dr. Banco eller mindre xsr tunna, men uti härda är och i spnnerhet om krig tillika inträffar, skulle en tillätclse af Bränwins-utförsel hafwa de olyckligastc följder för allmänheten. Hnruwida e» sädan tillätelse bör kunna för i är anselämplig att tilstyrka, wägar jag ödmjukeligen inncflutcr » i Hög - Den 14 September. 41Z k Högloft. Utskottets behjertande, jemte den anmärkningen, att mädan af underpris för Spanremälen spneS nu wara stor bäde i anseende till den ymniga ärswäxten och Jordbrukares genom kriget utblottade tiliständ. Uti 2:dra Regelns 2:dra slutföljd yrkar Herr Audikeuren widare, att panneryMen bör blifwa enahanda, i fall ägaren under egit bruk brukar 10 mantal, eller -xidels. Deraf följer, att anstngen skulle en större panna blifwa pä hwarje Hemmansdel, eller ock skulle den som ej har lägenhet att förskaffa sig en panna till witz rymd blifwa utan rättighet att bränna.
En nyhet beträffande fröken Munck, som vi hafva att meddela före hvarje annan tidning, är det porträtt, som pryder vår första sida. Det är verkligen det allra nyaste porträttet, till hvilket fröken Munck suttit för endast några få dagar sedan. Det är utgånget från hoffotografen Gösta Flormans atelier och skuret i trä af hr W. Meyer. Miserieordia! |vm-Ean3e S) tottiaviaggata Evggefc fvoi / fc oofv wvj-aE-E, » nöj; aEE Sa-Ea-t 3efcoj:ue * i tvöVg uvntet-cj.uaEv '. gatu.rvofcn.et v j ?Ea33fcanDe Etj-Uta » » lien t-fctvcfit m o t mtitenA » ten. ; en qj.uvn.na v » Evtna paEtot? oofv ögon a | j el&gt;et.gEö3 i » tumma » R.äfj / oan3e fionw » t-fcac&amp;e-t Han3 e^tet fitö3. SJjeEEetfiEangen oofv UtU / » et •Bone-tna 3tanrla » 2) u — 3e * v. JCut » na&amp;Bt ufc m u | f m 3et gEdn » an3e - m / vvntet j^Eog; fvufc o » e33 t£o33e Du vorie 3vn ^ag gåj; ua ut. rvan3en » mog! m ö t t e 3vn fiEvcH. Miserieordia * v » i3en oofv «o6e£t&gt;täm! Johan Nordling. Hos fru Haraldson. Af A ve. yJå innerligt väl, att vi träffade dig hemma, kära Ingeborg! Du kan aldrig tro, hvad » » Tag plats, Augusta! Fröken Ella, den här lilla mjuka stolen åt er!
Upbördsmannen äter, som fruktar att af dctze de Controllerandcs rörelser omsider warda uptäckt och angripen, blifwer äfwen omtänkt om sin räddning; och, säsom yttersta utwä gen - LZ4 Den 6 September. gen för sin personliga säkerhet och framtida bärgning , widtager dcn utwägen, att försälja sin Egenbom och flnteligcn tillgripa alt hivad han af Upbördcrnc kan äkkomma samt sig pä flykten begikwer; ^lroensom hända kan, att en Upbördsman efter en pi lika sätt sbrdswad mängärig trolös Upbördsförwaltning, genom döden afgär, utan att efter sig lemna nägre odisponcrade tillgängar af wärdc. De vlyckeligc Cautionistrrne, som ingen drl äga i fbrbrptelscn, skola dä med sin Egendom ärsätta Balancen, sä längt de förmä, och oaktadt de endast trädt i borgen för Uobbrdsmanncns förgörelse, se sig twungna att äfwen betala dcn förlust Control» seurernc genom försummade och uragtlätne ätgärdek wällat; hwilkct dock strider emot Lagens stadgande i allmänhet: att hwar bör sin sak ensam böta och ef annars lott förwerka. Ocksä händer ef sällan, att ben tillgäng man hoS Eautionistcrne sä säkert päräknat, genom tiden försw-nner.
Skulle bon nu få rättighet att gifva honom hälften af sin öfriga hälft i beret, så lager han J:delar ifrån rälta arfvingarne. Deruti finnes icke någon billighet. Redan nu har man efter stadsrätt rättighet alt af sin egendom, då den är aflinge, göra testamente lill hvem man behagar, men ärfd fastighet är åtminstone tryggad. Efter detta förslag deremot finnes ingen trygghet ens för sådan egendom. Således, redan om man läser denna §, finnér man huru nödigt det är att akta sig för att antaga det förslag, som här är gifvet. Den 3:dje §;n lyder sålunda: ”är efter testamentsgifvare omyndigt barn, som ej eger något lill föda och upfostran, dä skall först efter stånd och vilkor så mycket lemnäs, som domaren skäligt pröfvar, till dess det sig 16 * 244 Den 2 December. sjelft nära kan”. Häraf linner man att LagUtsk. sjelft ansett att man, genom antagande af förslaget, risquerar att personer bortgifva sin egendom åt oskylda och att det icke lemnäs så mycket öfrigt, som kan räcka till de stackars barnens upfostran. Denna § bar blifvit gjord för att åtminstone trygga den omyndige, till dess han sig sjelf försörja kan, d. v. s., såsom det praktiseras pä landet, tills barnet blir 15 år. Således kan det inträffa, om man antager det, att oskylda personer sitta och fråssa med egendomen, som kan vara ganska betydlig, och att de stackars omyndiga barnen få jemt och rätt så mycket att de till femton års ålder kunde försörjas, men deremot sedan fingo antaga drängtjenst. Det är hvad jag isynnerhet har emot detta förslag; det kan i allmänhet komma att föranleda till de aldra största svårigheter, och en onaturlighet är att föräldrar kunna bortgifva sin egendom och lemna de stackars barnen oförsörjda. Vi hafva sett sådana exempel ega rum, och vida värre kan det blifva hädanefter, om man antager delta, efter mitt förmenande, högst olyckliga förslag.
De elever, som inte är uttagna till sångklass får undervisning i gymnastik under samma tid. Fyra timmar i veckan ges instrumentalmusik för dem som önskar § 7 Alla skrivövningar s k stilar med undantag av dem som endast avser välskrivning, skall anställas i lärorummet under inseende av lärare och på anslagna lärotimmar. § 8 Vid terminens början anställer läraren repetition på förut inhämtade ämnen, helst i närvaro av rektor och Eforus. Även under terminen ges möjlighet till repetitioner alltid med Eforus och rektors medgivande och deras närvaro. Lärotider § 1 Den allmänna lärotiden indelas i höstoch vårtermin. Varje ort bestämmer när de skall börjas och slutas. De skall dock innehålla minst 32 veckor om inte konungen giver särskilt lov till kortare arbetstid. Under ferierna vistas eleverna där deras föräldrar bestämmer. Undervisning skall dock ges för dem som stannar kvar på skolorten. § 2 Varje veckoschema innehåller 32 timmar, 4 på förmiddagen och med början klockan 7 den ljusa årstiden och 8 under vinterhalvåret. 2 timmar på eftermiddagarna måndag - fredag. Den timme som infaller näst efter de bägge sista förmiddagstimmarna bestäms till kyrkosång och gymnastik. § 3 Lärarna får inte utan laga förfall och utan anmälan hos rektor lämna undervisningen eller överlåta den till någon annan. Eforus och rektor kan ge lov en eller flera timmar vid hård väderlek, marknader eller allmänna högtider. Intagning i läroverk. § 1 Intagning till läroverk skall inte ske annat än under terminens första vecka. De som intas på vårterminen måste visa, att de inhämtat höstterminens ämnen. § 2 Ingen som inte uppnått 8 års ålder får antagas. § 3 Ingen får antagas, som inte har bevis från pastor om födelseort, ålder, frejd och tillförlitligt bevis att han haft kopporna och inte är behäftad med smittsam sjukdom. § 4 Ingen får antagas, som inte inför rektor kan styrka att han genom egna tillgångar eller andras understöd, kan uppehålla sig vid läroverket. § 5 För att intagas vid apologiskolas eller lärdomsskolas nedersta klass fordras: 1: o att kunna Luthers Lilla Katekes, 2: o att ledigt och rätt läsa innantill svenska både latinska och svenska stilar samt tydligt skriven latinsk handstil, 3: o att kunna skriva latinsk stil någorlunda, 4: o att räkna och kunna skriva siffrorna till 1000.
Ropades J a och Nej. Hvarefter Herr Grefven och Lanilt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adelo, sonr redan godkänt Utskottens yttrande, att fast egendoms försäljning å Lotteri borde anses skadlig , och således hos Kongl Majit i underdånighet afstyrkas, behagade, i följd deraf, det af Utskotten, i afseende å en slik försäljniog , uppgjorde Lag-förslag afslå. Ropades J a. Den 1S December e. m. 787 Herr von Hartmansdorff\ August: Sedan Ridderskapet och Adeln nu alslagit det i detta ämne till Ståndens bedröfvande sfgi/ne Lag-förslag i afseende på fast egendoms försäljning å Lotteri, hemställer jäg, om Ridderskapet och Adeln icke skulle behaga inbjuda de öfrige trenne Riks-Stånden, att instämma i detta beslut. Grefve Possej Arvid'. Jag kan icke förena mig med den siste värde Talaren. Jag tror det icke vara lämpeligt, att till de öfrige RiksStånden öfverlemna en inbjudning i ett ämne , deruti de redan fattat sine beslut. Friherre Cederström), Jacob: I händelse Riksens Ständers beslut i frågan ännu icke hade varit fullkomligen faestämdt , hade intet varit att invända emot den af Herr von Hartmansdorff gjorde framställning om inbjudning ; men då, genom 3 Stånds fattade beslut, Riksens Siänders tanka redan är afgjord , återstår för Ridderskapet och Adeln ingen annan åtgärd, än att afskicka Protocolis LJtdrag till ExpeditionsUtskottet för efterrättelse vid den underdåniga Skiifvelsens uppsättande. Herr von Hohenhausen, Michael: Det är med mycken ledsnad jag nödgas instämma i den siste värde Talarens yttrande. Jag tror dessutom, att de trenne öfiige Stånden af en icke länge sedan utfärdad inbjudning från Ridderskapet och Adeln hämtat stor anledning, att icke vidare förena sig i någon sådan. 788 Den 15 December c. m. Herr -von Hartmansdorff':