Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och när djuren gingo, så gingo ock hjulen när dem; och då djuren upplyfte sig ifrå jordene, så upplyfte ock hjulen sig. Hvart vädret gick, dit gingo de ock, och hjulen upplyfte sig med dem; ty ett starkt väder var i hjulomen. När de gingo, så gingo desse ock; när de stodo, så stodo desse ock; och när de upplyfte sig ifrå jordene, så upplyfte sig i ock hjulen när dem; ty ett starkt väder var i hjulomen. Men ofvanpå djuren var lika som himmelen, såsom en christall, förskräckelig, rätt öfver dem utsträckt; Så att under himmelen stodo deras vingar, den ene rätt emot den andra; och två vingar öfvertäckte hvarsderas kropp. Och jag hörde vingarna dåna, lika som stor vatten, och lika som en dön dens Allsmägtigas, när de gingo, och lika som en gny af enom här; men när de stilla stodo, så läto de vingarna neder. Och när de stilla stodo, och läto vingarna neder, så dundrade i himmelen öfver dem. Och öfver himmelen, som öfver dem var, var lika som en saphir, såsom en stol, och på dem stolenom satt en, lik ene mennisko. Och jag såg, och det var såsom ett klart ljus; och innantill var det såsom en eld allt omkring; ifrå hans länder upp och neder såg jag såsom en eld blänka allt omkring. Lika som regnbågen synes i molnskynom, när regnat hafver, så blänkte det allt omkring. Detta var Herrans härlighets anseende; och då jag det sett hade, föll jag uppå mitt ansigte, och hörde en tala. Och han sade till mig: Du menniskobarn, statt upp på dina fötter, så vill jag tala med dig. Och då han så talade med mig kom jag åter till mig igen, och stod upp på mina fötter, och hörde uppå honom, som talade med mig. Och han sade till mig: Du menniskobarn, jag sänder dig till Israels barn, till det affälliga folket, som ifrå mig fallit hafva; de, med deras fäder, hafva allt intill denna dag brutit mig emot. Men de barn, som jag sänder dig till äro hårdnackade.
Elifva då alla RiksSt:n örn ändringen ense, öfverlemne de förslaget derom till Konungen, genom deras talmän, med begäran, att Konungen ville sitt bifall dertill gifva. Konungen in hemte hela Statsrådets tanka deröfver, tage sedan sitt beslut och meddele R. St. å Rikssalen sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka Han icke samtycker till deras åstundan.” ”Vill Konungen hos R. St. föreslå någon ändring i grundlagarne, höre Han Statsrådet och öfverlemne sedan Sin propos., jemte Statsrådets tankar deröfver, till R. St., som genast, ulan att om denna propos. förut öfverlägga, uppdrage Const.Utsk. att sitt utlåt, derom till R.-.St. afgifva. Tillstyrker Utsk. hvad Konungen föreslagit, hvile frågan till nästa riksdag, då R. St. skola sitt beslut derom fatta. Aflyrker Utsk. Konungens propos., då må R. St. genast kunna antingen denna propos. afslå eller ock afgöra, att de vilja öfver densamma å nästföljande riksdag besluta; gällande i detta fall tre Stånds mening och, om två Stånd stanna emot två, deras, som beslutet uppskjutit. Men icke må under någon förevändning R. St. förr än å nästa riksdag propos. till bifall upptaga. Samtycka då alla RiksStånden till Konungens förslag, begära de dag, att pä Rikssalen få R. St:s bifall dertill afgifva. Antaga icke RiksSt:n samfäldt Konungens propos., vare den afslagen, och aflemne R. St. sitt afslag med skälen dertill skriftligen till Konungen genom deras Talmän. Om vid riksdag, då grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej äga rum utan Konungens och alla fyra RiksSt:ns sammanstämmande beslut.” Här finnen J, mine Hrr, icke ett ord om ett RiksShs rätt att yttra någonting öfver Const.Utsk:s förslag. Antingen Stånden ansåge det vara ondt eller godt, så skulle det hvila.
Uti underdänig skrifwelse af den 24 April anmälte Riksens Ständer, att dä de funnit all förändring af de för Bankens Län pä nystnämda effecter föreskrifva stadganden, i synnerhet under Werkets däwarande financiella ställning, böra med all förfärlighet undwikas, hade Riksens Ständer endast bifallit, att alla de Jern-län, hwilkas äterbetalnjng blifwit för. längd till den 1 Junii innewarande är, finge innebegripas under samma äterbetalnings styl. dighet. som de, hwilka frän föregäende den i November till den 1 Maji utgätt och utainge, äfwenwm. att för de pä Attester frän Uppstä. Lernas wägar bewiljade Län, ssulle uti inne. warande är fä ätnjutas enahanda förmon, hwad Den 24 September. 703 äterbetalningen anginge, som Författningarne för de ä Stapelstads wägarne förwarade effecter medgäfwe. Kongl. Majit stulle ej äter framställa till Riksens Ständers Lfwerwägande ett ämne. hwar. öfwer de sälunda förut sig yttrat, om icke se. dermera utwecklade omständigheter kemnade Kongl. Maj:t dertill nya och wigtiga anledningar. Uti ofwanberörde Nädiga Proposition af den 19 sistledne Februarii anförde Kongl. Majit, att af Iernwerks. rörelsens beständ berodde icke allenast alla de idoge Medborgares wälfärd, som i denna widsträckta näring nedlagt sina Capitaler, eller pä dest mängfalldiga grenar anwända sin arbetöförmäga: att
Enka så ock hustru, som från mannen lagligen skiljd är, vare myndig, ända att hon den ålder ej uppnått», är lika lydande med 2 i 13:de Kap. af Lag-kommittéens förslag till Ärfda-Balk och har af Högste Domstolens fleste ledamöter blifvit god - 68 Kongl. Maj:ts Nåd. Prog. Jfi 106. känd, men Justitie-Råden Alexanderson och Qvensel hafva dervid anmärkt, att hvad i denna § förekommer, angående frånskiljd hustrus rätt att vara myndig, icke stöde i så oskiljaktigt sammanhang med hufvudfrågan, eller qvinnans myndighet i allmänhet, att derom nu borde lagstiftas; men då, enligt min underdåniga tanke, denna fråga, långt ifrån att kunna anses främmande för ämnet, fastmera deraf utgör en del, och förslaget, hvilket åsyftar att fylla en förhanden varande lucka i lagstiftningen, skall leda till alt på ett, enligt min åsigt, med rättvisa och billighet öfverensstämmande sätt undanrödja tvekan och stridiga åsigter vid lagens tillämpning för bestämmande af qvinnans ställning och rättigheter i samhället i ofvannämnda fall, kan jag för min del ej annat finna, än att det åtminstone ej är något fel hos förslaget att hafva upptagit jemväl den af de två Justitie-Råden klandrade föreskriften, eller att förslaget derföre bör anses mindre antagligt. Jag får derföre i underdånighet tillstyrka §:s godkännande sådan den finnes uppställd.
Vid hedgårdarne åter finnas i allmänhet vårdade trädgårdar, och att hågen för dessas utvidgning och förbättrande är lillig, kan slutas, bland annat, deraf, att, sedan genom Hushållnings-Sällskapet tillfälle blifvit beredt att från utrikes ort erhålla fruktträd, 1,500 stycken sådana af flera slag år 1850 införskrefvos för åts k i 11 ige större jordägares räkning. Tobak planteras numera alls icke inom Länet. Kreatursslcötseln. Några åtgärder för förbättrande af kreatursracerne hafva under den tid, som utgör föremål för denna berättelse, icke blifvit gjorda, utom alt en och annan ägare af större egendom förskaffat sig stam till ädlare kreatursracer. I öfrigt får Kongl. Maj:ts Befallningshafvande åberopa hvad sednast afgifne Femårsberättelse i denna del innehåller. Allmogens ladugårdar, som minskades i följd af de missgynnande åren 1844 och 1845, hafva åter till det närmaste blifvit uppbringade till det stånd, hvari de förut befunnos. Ifrån all kreaturssjuka har Länet under ifrågavarande år varit skyddadt, ehuru man haft att befara spridandet af den i rikets sydligaste Län gängse såkallade elakartade lungsjukan bland fäkreaturen, hvarföre ock försök varit gjordt att inom detta Län, såsom i flera andra skett, bilda ett bolag till försäkring mot skada af nämnde sjuka, hvilket bolag, derför Kongl. Maj:t den 20 April 1849 i nåder fastställt reglemente, dock icke kommit till stånd, emedan teckning till delaktighet deri icke blifvit gjord till fastställd summa. För att till någon del afhjelpa denna hrist hafva, på Kongl. Majrts Befallningshafvandes uppmaning, Länets invånare till ett betydligt antal tecknat sig å utfärdade subskriptionslistor att för hvarje fäkreatur erlägga högst 8 skillingar banko till sammanskott för ersättande af kreatur, som kunde komma att inom Länet nedslagtas, i händelse den elakartade lungsjukan här skulle sig yppa.
Under sådana omständigheter fruktar jag att hvad här föreslås nu kari blifva af verkligt äfventyr för bankens realisations-förmåga, och vågar derföre reservationsvis vördsamt anmäla min åsigt med anledning af närvarande förändrade ställning vara följande: att dessa 1,850,000 r:dr tills vidare må innehållas och icke i kreditivväg utlemnas för än handelsförhållanderne blifva så förändrade, att detta belopp kan, efter Banko-styrelsens noggranna pröfning, på sådant sätt utan någon fara utgifvas. Då riksbanken icke hittills på ifrågavarande sätt utlemnat penningar, så kunna de enskilde i anledning af ett sådant beslut icke beklaga sig att någon förut medgifven förmån blifvit dem betagen. Under de omständigheter, som nu äro utvecklade och på grund af de skäl, som bär blifvit vidlyftigt anförde, är det min oförgripliga öfvertygelse, alt man icke handlar af ömhet för Banken eller af angelägenhet om realisationens upprätthållande, så vida man af slår de 500,000 r:dr, som jordbruket så väl behof ver och hvilkas utlemnande medför mindre fara, men i dess ställe bifaller det stora kreditivför slaget på 1,850,000 r:dr, som är för silf verf onden mycket äfventyrligare. — Att afstå det förra, men bevilja det sednare, synes mig ur flera skäl ingalunda Banko-Utskottets Utlåtande, N:o 60. 15 välbetänkt: och att söka ådagalägga delta, är hufvudsakliga ändamålet med den här anförda reservationen. Tillika får jag reservera mig emot liögloQ. Utskottets vidhållna beslut uti 54 och Sä punkterne, och åberopa hvad min vid betänkandet - JY2 42 fogade reservation i detta afseende innehåller. Ett ytterligare skäl för min åsigt härutinnan hemtar jag af en petition, uppsatt på Mönsterås köping den 7 sisth April och undertecknad af 54 personer, någre handlande och fabrikanter, men mest hemmansegare, hvaruti de anhålla om anläggande af en Riksbankens låne-afdelning i Calmar, der likväl nu Smålands Privatbank har ett filialkontor, och anföra ganska eftertänkliga bevekelsegrunder för deras begäran.
Lades till handlingarne. 4:de punkten: ten i utlåt. Bifölls. 5:te punkten: ang;de särskildt arfvode för de deputerade, sorn af BancoFullm. utses för utförande af de med vexelhandeln förenade bestur. Bifölls. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komrne att fortsättas kl. 6 e. m. Hr Nordenanckar, Fredr. Wilh., uppläste följande: Den som kastar en blick på Sveriges ekonomiska ställning, kan ej undgå att erkänna, att densamma ingalunda motsvarar hvad man haft rättighet att vänta af 30 års fredslugn, hvarunder andra nationer med jättesteg framgått på industriens i mångfaldiga riktningar nybrutna vägar, och med ledning af vetenskapernas odlare, som djupare än någonsin inträngt i naturens hemligheter, vändt dess förut okända krafter arbelslliten tillgodo. Det vore visserligen orättvist att förneka allt framskridande i intelleclnel och materiel utveckling, men jemförelsen med nästan alla kringliggande Stater utfaller till de sednares fördel; dessa förhållanden äro för väl kända och för ofta öfverklagade att mänga bevis derför skulle erfordras. Inkomsltaxan i England af 1798, som utgick med 10 proc. af minst 200 £ inkomst, inbringade 1801 blott 4 millioner, antydande således en behållen årlig inkomst af 40,000,000; men Sir Robert Peels taxa, som utgår med 7 pence pr £, således icke fullt 3 proc. utaf dem som äga minst 180 £ (eller 2200 r:dr) i inkomst, har år 1844 inbringat 5,200,000 £, motsvarande en årlig behållning för desse förmögnare classer af icke mindre än circa 180 mill. Nationalförmögenhetens årliga tillväxt beräknas till 15 millioner £. Samma folk, som Sir Will. Pitt vid slutet af förra århundradet ej vågade beskatta till mera än 20 millioner, utgör nu med lätthet 50 millioner. Svenska statsverkets öfverskotter motsvaras af enskild fattigdom, under det att Englands statsskuld utgör en lätt börda för dess rika individer.
Föredrogos och biföllos Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 11 dennes e. m. på bordet lagda utlåt, och betänktn: N:o 45, i anledn. af väckta frågor om förändringar i resereglemente!; N:o 46, i anledn. af väckta motioner om skyldighet för resande, att, vid reqvisition af skjuts, betala uppbådningspenningar; samt N:o 47, i anledn. af väckt motion om förhöjning af legan för skjuts från Södertelje stad. Den 18 Mars. 313 Föredrogos, men lades, på begäran af flere ledamöter, ånyo på bordet StatsUlskrs d. 15 dennes f. m. bordlagde utlålm: N:o 90, ang:de regleringen af utgifterne under rikssfalens 5:te bufvudlitel; och N:o 91, ang:de regleringen af utgifterne under riksstatens 7:de bufvudlitel. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Härnäst på föredragningslistan står nu ett mern.,af Ridd.[Ilsk., med anledn. af Frih. Palrusljernas motion om förändring i 7 § Ridd.Ordn. Ett förslag, likarta d t med Frih. Palinstjernas, har äfven blifvit inlemnadt till Const.- Utsk. för införande i grundlagen. Hvilket beslut R. o. Ad. också i dag skulle fatta, ronde Frih. Palmstjernas motion, så kommer Ståndet i alla händelser, att, om Consl.Utsk. med anledn. af ofvannämnde der väckta motion lill Ständerna inkommer med ett grundlagsförslag, ånyo besluta i samma fråga. Jag får derföre vördsamt' hemställa, om icke R. o. Ad. ville uppskjuta föredragning af ifrågavar. Ridd.lltsk:s mern. intilldess det på Const.- Ulsk:s bord hvitande med Frih. Palmstjernas nu ifrågavar. motion likartade förslag blifvit slutligen behandladt, såvidl sådant vid denna riksdag kan ske. Frih.
Att kanalbolaget förbindes att från och med det år, då platsens upplåtelse åt bolaget beviljas och så länge platsen af bolaget disponeras, öfvertaga och ansvara för den utgift till kleresistaten, som för qvarnfallet nu af faktoriet erlägges; och slutligen att, derest icke, efter kanalanläggningens fullbordan, kanalfarten behörigen upprätthålles, den åt kanalbolaget upplåtna platsen skall, utan ersättning för nedlagda kostnader, till Kronan återfalla. Efter erhållen remiss å högstberörda nådiga Proposition, har Stats-Utskottet förehaft detta ärende och dervid jemväl tagit kännedom af de till frågan hörande kartor och handlingar; Och får Utskottet, med afseende å de i den Kongl. Propositionen anförda förhållanden, och på de vilkor, som deruti blifvit föreslagna, till förevarande nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall. Stockholm den 15 December 1862. Stals-Utskottets Utlåtande N:o 17. 5 A o 17. Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Dec. 1862, kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:1s Nådiga Proposition, angå ende åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår. (R. A.) Uti ifrågavarande nådiga Proposition af den 31 Oktober innevarande år, (införd under n:o 30 i 1 Sarai. 1 Afd. af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll), hvilken genom remisser från samtlige Riks-Stånden kommit Stats-Utskottet tillhanda, har Kongl. Majit, under åberopande af innehållet utaf såväl Kongl. Maj:ts vid de två sednaste riksdagarna i detta ämne aflåtna nådiga Propositioner och Rikets Ständers derpå grundade beslut, som ock Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontors den 24 sistlidne Juli afgifne underdåniga berättelse, rörande, bland annat, undsättningsfonden, föreslagit, att Rikets Ständer måtte i detta ämne för nästinstundande statsregleringsperiod meddela enahanda bestämmelser, som för närvarande äro gällande.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts den ll:te och ) 5:de dennes bordlagde Utlåt. N:o 206, i ani. af EiksStms beslut ronde StatsUtsk:ts i Betänk:t N:o lii5 framställda förslag om inrikes skeende uplåning emot Svenska fonderade statsobligationer. Utskits hemställan ang:de förändrad lydelse af 8:de punkten uti Betänka N:o 165 blef af 11. o. Ad. bifallen; och lades Utlåtrt i öfrigt till handlingarne. Föredrogs ånyo Sammans. Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:ts den 4:de oell 8:de dennes bordlagde Mern. N:o 37, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut beträffande Utsk:ts Betänk. N:o 25, i fråga om statsanslag för anläggning af åtskilliga telegraflinjer inom riket. Uppå begäran af Gr. Lagerbjelke uplyste undertecknad, att Presteoch BorgareSt-.n, med godkännande lagt Mem:t till handlingarne, men att BondeSt:t, ogillat detsamma och antagit Riksdagsfullmäktigen Nils Larssons vid Mem:t fogade reservation. Gr. Lagerbjelke: Genom den uplysning, som Riddarh.- Sekretm nu meddelat, torde detta Höglofl. Stånd finna, att Presteoch BorgareStm godkänt Utskits Betänk. Att någon votering här icke kommer att ega rum, är säl. redan genom 2 Stånds beslut afgjordt. Vid sådant förhållande är det följaktligen helt och hållet - onödigt att ingå i någon tvist, huruvida en votering här bort ega rum eller icke; hemställande jag derföre vördsamt att R. o. Ad. måtte låta bero vid det beslut, till hvilket frågan genom tvenne Stånds beslut kommit. Ben 16 Ok tober. 251 Hr Hjärne, Harald: Det kunde visserligen vara åtskil ligt att anmärka mot Utskits behandling af de olika
BorgareSldndet anvisat de medel, som utöfver Anslaget kunna erfordras, på Öfverskotten d Statsverkets inkomstersamt de andre1 Stånden förklarat ersättningen böra af RiksgäldsContoiret utbetalas. Med hänvisning till II. St:rs redan fattade beslut, i anledning af Utskottets Utlåtande J\:o i54, ”alt der - Betan landen, N:o 3o4» 5i5 est några utbetajningar framdeles vid denna Riksdag of R. St:r beslutas, hvilka icke å Stat blifva uppförde, desamma må hänvisas att af RiksgäldsContoiret bestridas.” hemställer Utskottet till V. BorgareStiindetj örn icke, enär Ståndets beslut i öfrigt roed R. o. A.s saint PrästeStåndets öfverensstämmer, Ståndet vill äfven i rcdactionen deraf med dessa Riksstånd instämma. Det af Utskottet, i 23 Puncten, för Hallands Bcv'årin"s-Bataillons-Befiil tillstyrkta nya Anslag af 2460 R:dr har af H. PrästeStändet samt V. Borgare St ände t blifvit bifallet, roen af H. R. o. A. samt H. BondeStåndet afslaget, under förklarande, att vid 1823 års Stats-reglering i denna omständighet komme att förblifva. 2 Stånd hafva således stannat emot 2 , till följd hvaraf Utskottet föreslår, att omröstning af Förstärkta Stats-Utskottet anställes efter följande I2:te Voteringsproposition: Den, som bifaller en tillökning i StatsAnslaget för Hallands Bevärings-Bataillons-Befäl med 24G0 R:dr, voterar Ja. Den det ej vill, voterar Nej. Vinner
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utskits förslag, hvartill Svarades många nej jemte några ja, sedermera propos. på antagande af Hr Cedersclijölds ofvanomförmälda yrkande, då svaren utföllo med många ja jemte åtskilliga nej, och vidare propos. på afslag å hela förslaget, hvilken propos. med nej besvarades; hvarefter propos. på antagande af Hr Cedersclijölds yrkande förnyades samt besvarades med många ja tillika med åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Hr Cederschjöld: Sedan R. o. Ad. i lista punkten ogillat Utskits förslag, så vidt detsamma afser rättigheten för Hrr fullmige att utse verkställande direktör utom sig, torde äfven denna punkt böra återremitteras. H. Vi. 3 u Den 12 Augusti f. m. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef denna punkt till Utsk:t återremitterad. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. 3:dje och 4:de punkterna. Biföllos. 5:te punkten. Hr Cederschjöld: I öfverensstämmelse med hvad som i afseende på lista punkten blifvit beslutadt, torde det vara nödvändigt alt äfven vid denna punkt yrka en återremiss. Jag vill tillika fästa uppmärksamheten derpå, att i 4:de mom:t står, att verkställande direktör är berättigad att göra inventering, men det står ej att han dertill är pligtig. Ofverläggningen ansågs härmed slutad och punkten återremitterades. Hr Cederschjöld: Då något beslut ej blifvit fattadt ane:de tillvaron af verkställande direktörer, torde R. o. Ad. finna att en återremiss äfven här är af nöden. Efter härmed slutad öfverläggning blef punkten, uppå framställd propos., till Utsk:t återremitterad. 7:de punkten. Bifölls. 8:de punkten. Gr. Sparre, Erik: Advokatfiskal anser jag vara en af de vigtigare belättningarne inom banken.
Biträdande kommissarierne fördelas af generalkommissarierne uti distrikts-taxeringskomitéer med högst 7 och minst 2 ledamöter. Dock äro gcneralkommissarierne berättigade att i fråga om schedulae A, B och D 'sjelfve deltaga i första beskattningsåtgärderna. I sådant fall skola två af dem tjenstgöra såsom biträdande kommissarier, men desse äro då uteslutne från deltagande i generalkommissariernes pröfning af till dem inkomna besvär. Skattetjenstemännen (assessors) insamla föreskrifna uppgifter för schedulae A, B och D, uppgöra längder öfver inom kommunen befintliga beskattningsbara personer och föremål, jemte förteckning öfver de personer, hvilka icke aflemnat uppgifter eller önska att af specialkommissarierne blifva, för schedula D, beskattade. (De möta inför taxeringskomitén till upplysningars meddelande.) De hafva sålunda att bereda den taxering och beskattning, hvilken kommissarierne sedermera verkställa. I afseende å beskattning af de i schedula C upptagna skatteföremål, äro guvernören och direktörerne af bankerna, ostindiska och söderhafskompanierna &c. att anse såsom generalkommissarier eller ansvarige O - 209 rige för skattelagens tillämpning vid utbetalande af från nämnda verk utgående lifräntor, räntor, dividender etc. Likaledes hafva, i och för beskattningen enligt schedula E, alla civila och militära embetsverk att bland dertill hörande tjenstemän utse kommissarier. Alle kommissarier och öfrige skattetjenstemän äro edsvurne och derigenom äfven förpligtade till hemlighållande af inkomna uppgifter. Generaloch biträdande kommissarierne erhålla ingen aflöning; deras befattningar äro hederstjenster; men sekreterare, assessors och collectors åtnjuta såsom aflöning, de förra 2 pence, de sednare 1 ä pence per pund sterb (| procent) af skattebeloppet. Sedan inkomstskatten år 1853 äfven införts i Irland, hvarest saknas elementer till bildande af sjelfständiga lokalskattekomitéer, är taxeringen derstädes öfverlemnad till specialkommissarierne och deras biträden, skatteuppsyningsmännen (surveyors).
Svar jämte fotografi och betyg sändas flicka tyg genomgått 8-kIassigt läroverk och boktill » Engltsh-speaking Nursegirl », Iduns exp., föri för alla åldrar till billigaste pris. Svar mottages under märket Stockholm. (784) » Af ngskurs. god familj », adr. S. Gumasli Annons24 V&amp;sterlånggatan, 1 t r. byrå, Stockholm. (G. Nancy Cederberg. Lärariimeplats. DEUTSCHE LEHRER1N, Vid SKELLEFTEÅ ELEMENTARLÄROEINE die mehrere Jahre in Schweden unterrichtet VERK for flickor finnes en lärarinneplats hat, wtinscht ftir die Sommermonate Stellledig att tillträda den 31 augusti d. å. med ung in Bästa svenska material. — * ft ^ einer Familie auf dem Lande öder undervisningsskyldighet hufvudsakligen i an der See. franska och geografi. Lönen i ett för allt Gefällige Offerten werden unter » D. S. *, k ^•M-^-Omsorgsfullaste arbete, fit 1,000 kronor pr läsår, såvida sökanden geTelegram-Byråns Ann.-Afd., Götenomgått högre lärarinneseminariet, eljest Svenska (S. T. G. 08064) 5] Försäljning genom HUSQVARNA DEP0TER samt genom de v * 800 kr., med 3 månaders ömsesidig uppsägborg, erbeten. ningstid. Ansökningshandlingar insändas flesta större järnhandlare i Skandinavien och Finland. före den 15 instundande juni. TVÅ DAMER w *, Priskurant gratis och franko.- Första kl. (S.T.A. där refer. gifvas och Önskas, Svar med prisuppgift m. m. till » Juni ». Iduns exp. (734) Vid A BURGSVIK A GOTLAND kan inackordering erhållas under sommaren. en för sin prisbillighet, sitt höga näringsSamskola i TrollP Läget nära hafvet. Tillfälle till salta bad.