Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid 4:de Momentet af denna §. bar Hr Sandblad hemställt, ”att, i fall annan last finnes i Fartyget, uppgående till lika högt värde, som de upp”räknade (varorne) , bör afgiften nedsättas till 8 ”procent;” hvarjemte af Hrr Dalenius ^ Modin och Westman yrkadt blifvit, att bergnings-procenten för trädvaror måtte varda nedsatt. Då trädvaror vid strandnings-händelser, antingen de med äfventyr och möda skola på vågorne hopsamlas och flottas ; till stranden eller upphemtas ur fartyg, deri vatten inträngt, vanligen äro mera besvärlige att berga än andra effecter, men deras värde derenaet är ringa i jemfö - iS Statssamt Allm. Desv.-o. Occ.-Utsk. Uti. N.-o g 3 reise till de varor i som i däckade fartyg vanligen transporteras, anse Utskotten det redan föreslagna bergnings-arfvodet af i5 procent icke tåla nedsättning* hvaremot Utskotten, med herbtad anledning af [Ir Sandblads anmärkning, och till ytterligare förtydligande af detta Moments in nehåll * vördsamt föreslå följande förändrade redactioö deraf: ‘'Består lasten endast af trädvaror * ”GolfMureller Taksten, Kalk, Krita* ”Salt, Stenkol eller Ballast, och större ”eller mindre del deraf måst lossas, er”lägges till Bolaget femton procent af ”Fartygets och lastens värde; men utgö”res lasten derjemte, till Större eller min”dre del, af sådana dyrbarare varor, för ”hvilka, enligt nästföregående 3:ne Mo”ment af denna §., en mindre bergnings”proCent i hvarje serskildt fall blifvit bestämd , utgår bérgnings-arfvodet för sist”nämnde Varor endast med beräkning af ”den lägre procenten. Lastens hufvud”sakliga beskaffenhet bestämmer vid så”dana tillfällen den procent , som för sjelf^va Fartygets bergning bör Dykeriet tillkomma* - Statssamt Allm. B t: sv.-o. Oec.-Utsk.
Sorn jag af sjukdom varit hindrad att bevaka mip rätt inom Fullroägtige i reseryationsväg vid expeditionen, får jag på detta sätt, och såsom ett supplement till Hr Silfverhjelms motion, vördsamt föreslå; att Bane oft 111 ni ä g t ig c mätte berättigas att temporärt hunna j till fördelning emellan discontverken j förstärka fonden för publika papper med 200,000 r,-dr b.-co, och fonden för handeln och den större rörelsen nied 25ojpoo r-dr b-'COj under vilkor, att detta temporära creditiv återgäldas Banken till halfva beloppet inom April månads slut är i835 och återstoden inom samma års slut. För dem, som kunde anse en sådan sedelemjssion i någon den ringaste mån farlig, torde jag få anföra; 1:0 att rörelsens behof af mynt, som nu hos oss ute-, slutande består i sedlar, bestämmes af dess mer eller mindre liflighet (då allmänna utbytet behöfver större eller mindre penningebelopp); ptt således under ett hämmadt omlopp större summa rprclsemedej eller penningar behöfves, än upder ett lifligt; att örn nuvarande stagnation skulle upphöra, och således rörelsen ej behöfva den ökade sedelstocken, de nya sedlarna ej komma att Utgå och i alja fall ingå, §å fort behofvet upphört; 2:0 atf ingen bank, ej ens den varsammaste enskilda, dragit i betänk, att under sådana conjuqoturer (då cirqulatiopen behöfver nya sedlar) öka sin discontering på kort tid (och sådan är den nu ifrågasätta utlåningen); den Engelska banken har, sorn nian vet, (1825) inom 3 veckor pkat sin sedelstock med 5o proc. (bär äro omkring i|proc. i fråga); 3:o att Banken alltsedan början af år 1831 genom in-, ställda silfveruppköp m. m. indragit sin sedelstock, en minskning, som under inqeyar. första halfår utgjort omkring en million r:dr b:eo; 4:0 ptt
Läseordningeu är med början af 1850 såvida förändrad, att 2:ue klasser äro fasta och inom de 3:ne andra undervisa ambulatoriska lärare, hvar i sitt läroämne. 3) Utom det utförda penningebeloppet af lärarnes löner äro till dem anslagna 65 tunnor spanmål. 4) Af lärarne äro 2:ne dupplikanter, hvilka åtnjuta tillsammans 450 R:dr i arfvode. Till Rektors och 2:ne ordinarie kollegers aflöning utgå 180 tunnor spanmål. Utom uppförde räntebärande fonder har skolan 3:ne premie-kassor, till kapitalbeloppet ej uppgifna. 5) Enligt förra berättelsen hade denna skola räntebärande fonder, donerade af dels Enkefru von Balthasar 4,000, dels en okänd gifvare 300, och dels Bryggaren Hartman 1,000 R:dr. 6) Elevernas antal år 1S47 utgjorde 106. Minskningen i detta antal uppgifves härflyta derifrån, att en ny folkskola blifvit inrättad i S:t Nicolai församling. 7) Ar 1847 funnos i Norra allmänna Barnskolan 130 och i södra 122 lärjungar. 31 2:o) Skolor, ställda under inseende dels af Stockholms Stads Konsistorium eller Kongl. HofKonsistorium, dels af särskilda Direktioner och Styrelser. t" C5: Liirj antal åi ► n a Utgifter. 3 w C % es antal. i garnes id 1850 slut. 1 a 0 1 fonder. inKomster i.aranies lönebelopp. Eleonora församling: Allmänna folkskole-fonden har, utom ofvanuppgifne fonder, (vänne fastigheter inom Staden till sammanlagdt värde af 45,000 R:dr. 9) Denna skolas utgifter bestridas genom från Stadsnämnden ingående medel. 10) Utom ofvannämnde räntebärande fond har skolan en faslighet, brandförsäkrad för 18,000 R.dr. Bland ut gifter ”af andra slag” är kostnaden för barnens middagsspisning från den 1 November 1849 till den sista April 1850 inbegripen.
Herr Bergenstråle , Claes, Gabriel, Major. 1 Banco Utskottet , efter N:0 42 Grefve Gyllenborg, Johan Hen ning, Lagman, Den 6 December. IJ 3 och N:o 155 Friherre Staél v. Holstein, C. L. Capitaine. 1 Bevillnings • Utskottet. efter N:o 1991 Herr Skjöldebrand, Pehr Eric, Landshöfding?. 1 Oeconomie - Utskottet, efter N:o leg Grefve Ruuth, Eric, En af Rikets Herrar, JSI:o 276 Friherre Löwen, Axel, N:o 34o Friherre Löwenskjöld, Salomon, President N:Q 344 Friherre von Willebrand, Ernst Fredric, Öfverste - Lieutenant, pgh N:0 X431 Herr Lilljenberg, Fulim. Herr Danckvardt, Gustaf Magnus, Assessor, Grefve Posse, Claes Fredric: Sedan Riddarhqs - Utskottet, i anledning af Hans Excellence Herr Grefve von Essens, såsom Ordförande i Constitutionsr Utskottet, derom gjorde anhållan , upplåtit till Constitutions - Utskottets begagnande det af Musicaliska - Academien förut nyttjade Rum i nedra Våningen af Riddarhuset; så ha: Hans Fixcellence sedermera låtit anmäla , att samma rum vore för Constitutions-Utskottet otillräckligt, med anhållan, att nämnde Utskott i stället måtte bekomma Secreta?Ut-, If4 Den 6 December. skotts-Salen ; och som Riddarhus-Utskottet ansett skäligt, att ej mindre berörde anhållan mät' te bifallas, 'an ock Expeditions-Utskottet få begagna det åt MusicaliskaAcademien förut upplåtne Rum; så har Riddarhus-Utskottet genom Memorial af den 4 dennes, hvilket framdeles under detta Plenum kommer att ingifvas, berörde ärende till Ridderskapet och Adeln hemställt, hvilket förhållande jag ansett mig böra inför Höglofl. Ridderskapet och Adeln anmäla.
Beiräffande åter Kollegiernes framställning derom, att soldaterne vid Södermanlands regemente och korporalerne vid indelta arméen skulle berättigas att för sitt hittills in natura åtnjutna spanmåls-anslag utbekomma ersättning efter årligt markegångspris och att Statsverket skulle förskjuta skillnaden de år, under hvilka medelmarkegångspriset understege det för året gällande, men deremot erhålla öfverskottet då årliga markegången vore högre än medelmarkegången, så hade Kongl Majit väl icke ansett Sig kunna lemna bifall till denna Kollegiernes framställning, enär en sådan åt nämnde korporaler och soldater för all framtid lemnad rättighet skulle medföra ett väsentligt undantag frän de i Kongl.
Hr Gr. o. Landtm, upplyste i anledn. häraf, att R. o. Ad. i afseende på l:sta punkten beslutat, att med pröfningen deraf skulle uppskjutas tills 53 punkten blifvit afgjord. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller likväl att den lista punkten uppläses, på det man må erinra sig hans innehåll. De'as fts !tt»j 455 Sedan till följe häraf lista punkten af Utskis förevar, utlåt, blifvit uppläst, biföll R. o. Ad. Utskis hemställan i den nu föredragna 53 punkten. Den nyss upplasta lista punkten företogs härefter till afgörande, och biföll R. o. Ad. jemväl Utskis deri afgifna yttrande. 54 punkten. Hr Gr. o. Landtm, hemställde om icke R. o. Ad. funne att denna punkt ej erfordrade någon åtgärd. Härvid ropades ja, hvarjemte dock Hr Silfverstolpe anmälde sig och yttrade: Jag hemställer vördsammast till R. o. Ad., huruvida icke riktigast vore att besluta bifall lill hvad Ulsk. i denna punkt yttrat. Utskis framställning går nemi. derpå ut, att öfrige lill denna hufvudlitel hörande anslag, derom Ulsk. icke yttrat sig* må af R. St. beviljas att utgå till enahanda belopp som hittills. I anledn. häraf yttrade Hr Gr. o. Landtm, att enl. hans uppfattning ifrågavar. punkt endast innehölle en anmälan, att åtskilliga Side hufvudtiteln tillhörande anslag blifvit af Ulsk. föreslagne till samma belopp som tillförene, men att likväl, då Hr Silfverstolpe yrkat bifall dertill, hinder för fattande af eli sådant beslut ej torde förekomma. Hr von Hartmansdorff! Jag tror för min del, att det H. Ståndet gerna kan förblifva vid den propos., som Hr Gr. o. Landtm, redan framställt, och vid det beslut, som redan är fattadt. Annars skulle det se ut som skulle de ordinarie anslag, hvilka blifvit orubbade, icke kunna fortfara, utan förnyadt beviljande deraf vid hvarje riksdag.
I öfrigt får jag vördsammeligen hemställa, huruvida Utskottet iagttagit en noggrann rättvisa , då det afslagit det yrkande, att till Konungens Befallningshafvande borde med Krono-Posten ifrån Krono-Betiente få öfversändjs de förklaringar och yttranden, som i följd af allmänna förbindelser kunde Länsinnevånare affordras. Huru ofta händer icke att för den minsta föregifne ofta ogrundade tillvitelse för försummelse i Skjutsning eller andra åliggande skyldigheter, att kallelse ifrån Landshöfdingen utgår till inställelse eller förklaring innom få dagar, då nödvändigheten att i sådant afseende göra en resa af stundom 16 eller 18 mil fram och tillhakas, bereder för den inkallade en större kostnad, utan all ersättning än hvartill sjelfva plikten för en försummelse om den ock varit verkelig, kunnat uppgå. För min del skulle jag önska att Betänkandet med dessa anmärkningar måtte återremitteras, som jag till Höglofiige Ridderskapets Adelns bepröfvande öfverlemnar. Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Bevillnings-Utskottets Betänkande, böra i anledning af Grefve Gyllenborgs dervid gjorde anmärkningar till Utskottet återförvisas. Ropades Nej. Den u April» Hvarefter Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde Proposition till bifall å Betänkandet; hvilken Proposition med Ja besvarades.
Aro de gamla designalionerna sins emellan ganska ofta olika, så att exempel finnas pä befintlige 4 särskilda sins emellan olika desigationer öfver samma tomt. På grund af hvad jag nu i korthet anfört om olämpligheten af mätningar å tomterna vid köp af hus i Stockholm, får jag vördsamt föreslå, det R. St:r hos K. M. i underd:het måtte hemställa: l:ö. Att mätningar, vid köp af hus eller efter enskild begäran, i de med stenhus fullbyggda qvarteren i Stockholm, såsom endast ledande lill rättegångar och annan förargelse, måtte helt 330 Den 31 December e. m. och hållet förbjudas, men att vid nybyggnader, mätningar, för bestämmande af blifvande grundmurar, såsom förut, må ega rum; och 2:o. Då planer eller designationer öfver qvarteren icke finnas, och således de mätningar, som skett eller ske, äro utan kontroll, helt och hållet beroende på den person, sorn dem verkställer, tomt för tomt, så att öfverensstämmelse med de öfrige ej är gifven och säker, — att Stads-ingenieuren mätte åläggas efter hand uplätta plankartor eller designationer öfver de särskilde qvarteren, hvaruti husen hvar för sig uptages till den tomtvidd de vid tillfället ega, utan rubbning af eganderätten till husen och tomterna dertill. Om remiss af denna min motion lill Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk. får jag vördsamt anhålla. Begärdes på bordet. Uplästes en jemväl af af Hr Roos, Carl Ulrik, inlemnad motion af följande innehåll: I Öfver-Revisions-Deparl:tet anmärktes, bland åtskilligt annat, i anledn. af indelte arméens lönereglering af år 1833, alt belöpande charta-sigillata-afgift för utfallne lönetillökningar vid åtskilliga reg:ten och corpser icke blifvit redovisad. Dessa anmärkn:r, som ifrigt bestriddes, blefvo slutligen af K.
Till följd af hvad någre värde Ledamöter erinrat, om den mindre nytta, men det deremot uppkommande besvär för Consulerne och kostnad för Rederierne örn Skeppare skulle, på sätt föreslaget är, förpligtas att förse sig med dubbla Manifester, då detsamma icke kan af Skepparen ändras , och denne kunde åläggas, att för Tull-Bevaknings-krvssare uppvisa det och derom taga deras påskrift; äfvensom att hvad Märkrulla beträffar, det så mycket mindre kan befallas Skeppare att dermed vara försedd innan afresan från Lastnings-orten, som han, enligt Författningarne, eger rättighet att intaga last under resan, hvadan ock synes tillräckligt, örn den blott upprättas innan ankomsten till Inloppseller Seglationsorten, på sätt också hittills varit stadgadt och iakttaget; få Utskotten hos Riksens Högloft, Betänkanden. Ständer vördsamligen föreslå, det må denna §. erhålla följande lydelse: ”Innan afresan från Lastnings-orten hör hvarje Skeppare förse sig med ett Manifest å alla de varor, hvaraf hans last består. Detta Manifest skall innefatta en noggrann uppgift till slycketal och innehåll af hela lasten, och för den Kongl. Tull-Bevaknings-Kryssare eller Tull-Jagls-Befälhafvare, sorn först anträffas, uppvisas, emot påskrift derå; men efter ankomsten till Svensk Hamn, skall det genast af Skepparen till först om hord kommande Tull-Betjent eller ock på Tull-Kammaren aflemnas, hvarefter lossnings - sedel derstädes erhålles.” §• *4- Som det ej tillkommer dessa Utskott att ingå i pröfning om beloppet af Convoy-afgiften, hafva de äfven ansett betänkligt att, på sätt en värd Ledamot äskat, bestämma det denna afgift borde hvarken höjas eller sänkas, utan bibehållas oförändrad, sådan som den hittills varit bestämd och utgått, utan få Utskotten endast åberopa sitt förra Förslag, hvari förekommer, att härmed må förhållas enligt gällande Författningar. §•
» Stackars karl! » sade herrarne. » Må hända, men gjord gerning kan icke ändras. Det är jag, som bär ansvaret för, att er förbindelse upphäfdes, och om det endast beror på mig att återknyta detta band, Praktiska hushållsskolan, så har jag numera intet emot att göra det! » » Hvad täcker du på, » utbrast Ebba. » Det Jakobsbergsgatan 11, 1 tr. upp, är en anstalt, vore en ny förödmjukelse, om du toge ett dypå hvilken vi vilja fästa våra läsarinnors särlikt initiativ. » skilda uppmärksamhet. » Visst inte, har man felat, så bör man söka Skolan uppfostrar fattiga flickor till tjenarinnor. ge upprättelse, och jag erkänner nu, att jag 36 flickor, 16 il 19 år gamla, hafva här under 3 år ett godt hem och erhålla undervisning i alla de felat. Du älskar ju doktorn, kära barn. » göromål, som fordras af den blifvande kokerskan och Ebba rodnade. husjungfrun. För 6 af dessa flickor erlägges en år» Om jag älskar honom? Hur kan du fråga lig afgift, men så väl dessa som alla de andra klädas på skolans bekostnad och få vid utträdet ur skolan så? Jag har ju redan sagt det! » » Godt, res då, om du så vill, och låt mig en ordentlig utrustning. Praktiska hushållsskolan har aldrig egt något kaensam ordna den här saken. Jag är viss om, pital eller erhållit något understöd af kommunerna, att det skall lyckas. » utan genom tillfälliga gåfvor och årsbidrag samt in» Hur kan du säga så! Du vet ju inte ens, komsten af eget arbete sökt underhålla dessa flickor, hvilka nu till ett antal af omkring 130 såsom dugom Axel är fri ännu. » liga tjenarinnor eller i egna hem med tacksamhet » Jo bevars, du riskerar helt säkert icke att minnas den vård och undervisning, utan hvilken få en svartsjuk rival i någon mörkhyad skönsäkert flere af dem gått en helt annan framtid till het från Rio, » svarade friherrinnan leende. mötes. Då 1884 den s. k. Lilla hushållsskolan vid Sund» Huru som helst!
Hemmansegare; anmärkning i afseende på dem ålagd kol-leverering till Dornforss’ Bruk 45. Borgare; huruledes qualificerad för att kunna väljas till Riksdagsman för Stad. 3i, 38, 48, 49» 78. Brummer i Prot. Secreterare; anmärkning i afseende på hans entledigande från Colonial-Ärendenas Departement. i5. Creditiv-summorna; ang. desammas anvisande till utbetalning på RiksgäldsContoiret 66, 7 3. D. D’Orchimont, General-Intendent, rörande 2 Register öfver Constit. Utsk. Betånhanden. hans behörighet att intaga säte och stämma på Riddarhuset i* E. Ekmanj, Eberh.. vice Pastor; anmärkning vid hans uteslutande från förslaget till Gothaxns Pastorat 28. F. Frälse-Hemmansegare ; angående desammas rättighet att välja och väljas till Riksdagsmän 21. G. Grundlags-frågor; angående behandlingen af* • * • • • • • • • * • 'ji* Grundlags-ändrings-förslag; uppgift å från sista Riksdag hvilande 3. H. Hemmansklyfning och afsöndring af jord; anmärkning vid Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning om 17. Härader; antalet af, som kunna förena sig om en Fullmägtig . 22, 33. J. Jastitioe-Ombudsmans Diarium och Registratur, om verkställd granskning af 10. Justitice-Ombudsmans-Instructionen; ang:de Constitutions-Utskottets behörighet att upptaga motioner om ändringar och tillägg deri 7. — —, förslag till åtskilliga ändringar och tillägg deri. 11, 25. Register öfwer Constit. Utsi. Betånkarfflen. 3 K. Knudzorij Vice-Consul; anmärkning vid hans entledigande från Engelska Consuls-beställningen i Christiansand. i5.
Boskapsskötseln bar stigit något genom den ökade tillgång på foder, söm vunnits derigenom att man lemnat mera omsorg åt ängsskötseln och å flere orter, synnerligast inom Wahlö och Börstils Socknar, allmännare börjat odla artificiella grässlag. Å de större egendomarne är fodertillgången merendels tillräcklig, men hos allmogen å slättbygden stundom knapp. Bete finnes i allmänhet efter behofvet, utom i trakten kring hufvudstaden och vid några herregårdar, der betesmarken blifvit genom verkställde odlingar förminskad. Yid de nära intill Stockholm belägne egendomar lemna ladugårdarne en ganska betydlig afkastning genom lättheten att i staden mot förmånliga priser afsätta mjölk och smör, hvarföre ock å dessa egendomar synnerlig omsorg blifvit lemnad åt ängs-skötseln. Häst-kulturen är i stigande och racen förbättrad derigenom att tillfälle lemnats till stobeläckning af sqvadrons-beskällare och hingstar från stuteriet vid Strömsholm. Erforderligt antal inom Länet uppfödde remouter för den bär förlagde del af Lif-Regementets Dragon-Corps linnes numera alltid att tillgå. Utom det vid Mellingeholm i Roslagen inrättade, staten tillhörige, stam-sclieferi hafva flere sådane blifvit vid åtskillige egendomar inrättade, 8 hvaribland de vid Broby i Söderby socken, Follnäs i Sorunda socken och Ledinge i Knifsta socken utmärka sig. Skolarne upptaga en ganska betydlig del af Länet. De utgöras af några mindre betydliga kronoskogar, som lyda under de inom Länet befintlige kungsgårdarne, fyra härads-allmänningar, Sollentuna, Långhundra, Semminghundra och Erlinghundra, några sockne-allmänningar samt för öfrigt enskilde skogar, hvaraf de hufvudsakligaste äro belägne i Södertörn, Skärgården och i norra delen af Länet. Å härads-allmänningarne har årliga afverkningen uppgått till omkring 600 timmer, 200 lass gärdsel, 70 lass stör och 400 lass ved. De äro i allmänhet väl vårdade och å Sollentuna och Semminghundra härads-allmänningar har trakthuggning blifvit införd.
St. äga densamma afgöra i enlighet med 69 §:n Reg.F. Hr Printzensköld: Gr. Lagerbjelke och FIr Stuart hafva, under bemödandet att genomdrifva denna punkt, råkat att sammanblanda 2:ne frågor af så olika natur, att de alls icke tåla någon sammanblandning. Den ena rörer inkomsternes belopp och den andra tiden när dessa inkomster borde inflyta. Föi min del erkänner jag öppet, det jag alldrig tillförene hört påstås, att derföre alt tiden då Stålens inkomster inflyta kan vara oviss eller undergå förändring, frågan derom skall anses inverka på sjelfva inkomsterne. Om man antager att Hr Stuart har en lön på 2000 ridr och stadgar det han hädanefter skall uppbära hela lönen först vid årets slut och icke qvartaliter såsom nu sker, så lärer det väl ligga för öppen dager att ett sådant stadgande icke en hårsmån inverkar på lönens belopp, hvilket är och förblifver 2000 ridr. Med kronans uppbörd inträffar precist samma förhållande. Den blifver till beloppet enahanda, ehvad uppbörden sker tidigare eller sednare. Nu är det föreslagit att dela uppbörden så att den ena delen skulle ingå tidigare än den andra. Men hvad har väl delta alt skaffa med sjelfva beloppet af Statens inkomster eller stalsregleringen ? Uppbördsterminerne äro en sak för sig, som alldrig kan eller bör blifva föremål för förstärkt StatsUtskis handläggning. Att också StatsUtsk. tillförene icke ansett denna fråga vara af statsreglerings natur, visar sig deraf, att då vid sistlidne riksdag en motion var väckt derom att uppbördsstämmorne, hvilka efter nu gällande författningar hållas i slutet af Januari och början af Februari månader, måtte framflyttas till Mars och April, så blefve denna motion handlaggd af Statsoch BevillmsUtsk gemensamt; jag minnes icke nu om detta skedde till följd af motionens beskaffenhet eller remissens föreskrift. Jag deltog sjelf, såsom ledamot i sistnämnde Utsk. uti pröfningen af sagde fråga. R. St. beslöto då, på grund af de förenade Utskins framställning, att hos K. M. anhålla om vidtagandet af den föreslagna framflyttningen.
R:dr 5,563,946“!” Enligt den särskilda redogörelse, som för år 1860 blifvit upprättad öfver de, på grund af Rikets Ständers beslut, dels år 1858, dels sistlidne år för fortsättningen af statens jernvägsbijggnader upplånte och utgifne medel, uppgingo de uti nämnde redogörelse bokförda skulder vid 1859 års slut, på sätt uti sednaste revisionsberättelse, sid. 43, finnes uppgifvet, till ett sammanlagdt belopp af 22,030,047: 42. nemligen: för utelöpande, icke förfallna, obligationer med 4! procent ränta å tillhopa Thaler Preussisk Kurant _ 41 — 8,035,900: —, evalvera de, ä 2^ R:dr pr Thaler, till R:dr 21,429,066: 66. samt för den till lånets förräntning och amortering afsätta fond, utgörande 600,980: 76. Tillgångarne bestego sig deremot vid samma tid till endast 1,683,829: 67. nemligen: hos R. R:dr 1,683,829: 67. hvadan alltså skulderna vid 1859 års slut öfverstego tillgångarne med 20,346,217: 75. Af den uti berörde särskilda redogörelse intagna kassaräkning hafva Revisorerne inhemtat, att, förutom den vid sistlidne års början befintliga och i Rikets Ständers Bank å Riksgälds-kontorets räkning N:o 2 då innestående behållning af R:dr 28,192: 95. inkomsterna under år 1860 varit följande: Influtne medel å 1850 års jernvägslån 13,335,837: 57. nemligen: för sålda vexlar å Nord-Tyska Banken i Hamburg för Banko Mark 3,633,167: 1 Runt 4,856,377: 13. för invisningar å R.