Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af stadgandet uti Banko-reglementets 58 § 2 mörn., hafva Fullmäk genom Filialtige till samtlige Filial-banker gjort framställning derom, huruvida de vore benägna att, ^Banken och' utan kräkning af provision, för Bankens och Låne-kontorens räkning inkassera sådane Läm-hintnren ^os Banken och Låne-kontoren diskonterade vexlar, för hvilka betalningsskyldigheten diskonterade ålåge personer, som vore boende å ort, der Filial-bank har sitt säte; och hafva, i härå vexlar. afgifna svar, de flesta Filial-banker förklarat sig vara till detta åtagande beredvillige, men några dervid gjort förbehåll och inskränkningar. En Filial-bank har förklarat sig icke vara i tillfälle att åtaga sig dylik inkassering och en har lemnat framställningen obesvarad. § 40. Revision af Filialbankerna - I granskningen af de särskilda Filial-bankernas räkenskaper och förvaltning, derom berättelser i föreskrifven ordning afgifvits, hafva Fullmäktige genom ombud deltagit. § 41. Filialbanken Sedan af den till Fullmäktige inkomna berättelse öfver verkställd granskning af i Carlshamn. Filial-bankens i Carlshamn förvaltning och räkenskaper för år 1863 inhemtats att, ehuru 14 § af det för Filial-banken gällande reglemente stadgade, att lån mot borgen ej finge meddelas till sammanlagdt högre belopp, än en femtedel af Filialbankens teckningssumma, vid 1863 års slut likväl vore utestående lån mot borgen till belopp af 355,898 R:dr 10 öre, beslöto Fullmäktige att öfver berörde förhållande infordra förklaring från Filialbankens Direktion, som i anledning häraf anförde: att detta lånebelopp hufvudsakligen utgjort de å depositionsräkning insatte medel, dem
Då sade Saul till Michal: Hvi hafver du bedragit mig, och släppt min fienda, att han skulle undkomma? Michal sade till Saul: Han sade till mig: Låt mig gå, eller jag slår dig ihjäl. Och David flydde, och undkom, och kom till Samuel i Rama, och sade honom allt det Saul honom gjort hade; och han gick bort med Samuel, och blefvo i Najoth. Och det vardt undervist Saul: Si, David är i Najoth i Rama. Då sände Saul båd, att de skulle hemta David; och de sågo chorar med Propheter prophetera, och Samuel var deras tillsiare. Då kom Guds Ande uppå Sauls båd, så att de ock propheterade. Då det vardt Saul sagdt, sände han annor båd; de propheterade ock. Så sände han tredje båden; de propheterade ock. Så gick han ock sjelf till Rama; och då han kom till den stora brunnen, som är i Sechu, frågade han, och sade: Hvar är Samuel och David? Då vardt honom sagdt: Si, i Najoth i Rama. Och han gick dit till Najoth i Rama; och Guds Ande kom också öfver honom; och han gick och propheterade, tilldess han kom till Najoth i Rama. Och han drog också sin kläder af, och propheterade också för Samuel, och föll naken neder den hela dagen, och den hela nattena. Deraf säger man: Är ock Saul ibland Propheter? Och David flydde ifrå Najoth i Rama, och kom och talade för Jonathan: Hvad hafver jag gjort? Hvad hafver jag misshandlat? Hvad hafver jag syndat för dinom fader, att han står efter mitt lif? Han sade till honom: Bort det! Du skall icke dö; si, min fader gör intet, hvarken stort eller litet, det han icke uppenbarar för min öron; hvi skulle då min fader dölja detta för mig? Det skall icke gå så till.
Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet insände För* slag till Riksens Ständers underdåniga skrif, veisel’ till Kongl. Majt: 1) Om reglering af Postverkets Aflönings^ Stat. 2) Om förändradt straff för dem som ut? färda tryckta eller graverade invisningar. Den 39 Maji. 511 3) Om Legostadgans ärliga kungörande och kringspridande. 4) Om Laga Domstol för mål angående afhandlingar emellan Allmänna Embetsverk och enskilie personer. 5) Om Comministrarnes befrielse från skjutsi nings-skyldighet för sine Boställen. 6) Om tryckning af någre Protocoll öfver Commandomål. Upplästes och lades på bordet följande, från nedannämnde Utskott inkomne Betan-; kanden: Från BancoUtskottet'. Af den 22 dennes: 1) Öfver gjorde anmärkningar i fråga om låne-biträde från Banken till Uddevalla Stads-? kyrka. 2) Öfver gjorde anmärkningar i fråga om lånebiträde från Banken till uppbyggande af Lärohus i Calmar och Skara. 3) I anledning af erhållen remiss, rörande lånebiträde af Banken till uppbyggande af TrivialScholsehuset i Landscrona. 4) I anledning af gjorda anmärkningar i Ben 29 Maji. frågan om inrättande af en By fond för sill-J fiskare. 5) I anledning af väckt fråga om line; understöd för Skeppshvarfsägare eller Skepps^? byggerier. 6) I fråga om understöd af Banken till byggande af en stenbro i Carlskrona. Frän Allmänna Besvärs, och EconomieUtskottet: Af den 15 dennes: 1) Öfver de bos PrecteStåndet gjorda anmärkningar vid Utskottets den 3 sistlidne April afgifne Betänkande, i anledning af åtskillige väckte motioner och gjorde förslag om vidtagande af nödiga åtgärder till förekommande af värfvade Krigsmans permuterande och kring» vandrande i landet, samt upphörande af handt i verksgesällers lika beskaffade vandring från den ena Staden och Orten i Riket till den andra. 2)
De suto alla 3 jemte en hel hop åhörare på marken på sina fötter och sjöngo sålunda, att en först stämde upp ett solo, runkande dervid af och an på sin kropp, klappande sina händer mot hvarandra och grinande med sin mun, sedan föllo de öfriga in i chorus, accompagnerade af en trumma eller tympan, hvilken här tyckes vara ett oumbärligt instrument, liksom handklappningen alltid förekommer både i tal och i sång. Denna sång hade i sättet att utföra den mycken likhet med den Ryska, ehuru af en helt annan karaktär och hvarken så melodiös eller harmoniös som den Kyska. Längre fram var en gammal gubbe, som spelade Kemenge med en sträng, men han hade just dä slutat, så att jag ej fick höra honom. Derbredvid var ett litet skjul betäckt med trasiga gamla säckar eller mattor, hvarifirån äfven hördes den vanliga tympanen, men hvad derinne var vet jag ej. Äfven såg jag en karl, som dansade efter en tambourdebask ganska karakteristiskt, ehuru mycket makligt. En sagoberättare stod i en stor krets, nästan den största jag här såg, och berättade sina historier, men jag kom honom ej så nära att jag kunde få reda på hvad han sade. Utanför ett annat litet snyggare skjul voro några karrikerade bilder att ses, som gåfvo mig anledning förmoda att der fanns någon Polichinelli låda, troligen förevisad af någon Italienare. Härutanför var den största trängseln. Vidare här och der på många ställen qvinnor, 2 till 4, som slogo sina tambourdebasker. För öfrigt mycket och flerahanda slags gungor, sådana som gingo vertikalt och sådana som gingo horizontalt, liknande en karusell och äfven våra vanliga repgungor, men mycket högre, med bjällror och klockor i repen, hvilka den gungande, särdeles när han var högst uppe, skakade till ljud. Att här för tillfället voro uppslagna kaffetält och skjul, der allehanda bakelser och sötsaker såldes, förstås af sig sjelft. Jag stod och betraktade bland annat huru en pojke gjorde de här brukliga sembusek.
Vare sig nu att Ronde-St:t instämmer i det ena eller andra af nämnde beslut, måste, om R. o. Ad. för sin del faltar ett tredje beslut, Utsk:t afgifva ett sammanjemkningsförslag, och om detta icke vinner R. Sius bifall, måste en tredubbel votering i Förstärkt Stats-Utsk. komma att ega rum. Jag ber att i St:ts minne lå återkalla, att orsaken, hvarföre jag yrkar bifall till K. M:ts Propos., är den, att intill denna stund har icke något anslag meddelats till aflöning åt instruk törer vid skarpskyttekorpserna och följaklligen har icke någon erfarenhet kunnat vinnas om sättet huru ett sådan anslag blifvit ari vändt. Jag hetviflar derföre, att någon af dem, som förorda ett högre anslag, än det regeringen ifrågasatt, kan försäkra Ståndet, att anslaget skulle blifva väl användt; och under sådana omständigheter tror jag, att Ståndet har all anledning att icke gå utöfver Regeringens framställning, så mycket mera som jag icke kan dela deras åsigt, hvilka anse, att arméns befäl skulle komma att användas såsom instruktörer. Jag skulle visserligen önska, att så blefve förhållandet, och för sådan händelse skulle jag tillstyrka bifall till Utsk:ts hemställan, men då jag icke kan hysa en sådan mening, tror jag icke, att det brådskar med att skrida utöfver det anslag, Regeringen begärt. Jag vidblifver mitt yrkande om bifall till K. M:ts Propos. Flera ledamöter ropade nu på propos. Gr. Björnstjerna, Carl Magnus: Hufvudsakligen in stämmande med Frih. Sprengtporten, kan jag icke annat än beklaga, att personer, sådana som Gr. Mörner och Gr. Liljencrants, 28 Den 2 Mars. för hvilka jag hyser den största högaktning, ater börjat ett anfall emot skarpskvtterörelsen, denna för vårt land så ytterst hedrande företeelse. Det finnes icke mer än 2 verkligt konstitutionella länder i Europa: England och Sverige; blott inom dessa båda har skarpskytteidén kunnat utveckla och bibehålla sig.
Skifte, laga, angående förändrade föreskrifter rörande vilkoren för erhållande af understöd utaf allmänna mede! till utflyttning i följd af—: B. X. 158, 211, A. 211; E. XI. 314. — —, otn förändring af föreskrifterna i Skiftes-Stadgan rörande förordnande för landtmätare att sådant förrätta; motion af Herr Oscar von Knorring: se Motioner. Skiften, laga, angående förslag till stadgande i fråga om de kostnader, boställs-innehafvare vid dylika kunna få vidkännas; motion at Grefve Henning Adolf Taube: se Motioner. Skiftens, laga, verkställande på Gottland angående uppskof med tillämpandet af Kongl. Kungörelsen den 15 Juli 1859, rörande: B. VI. 36, 429, A. 429. Skifteskassa-förening i Gottlands Län, angående närande Läns Hushållnings-Sällskaps ansökan om nådig fastställelse å ett upprättadt förslag till reglemente för en sådan förening; motion af Herr Didrik Gillis Bildt: se Motioner. Skiftes-Stadgan den 4 Maj 1827, angående särskild tryckning af den, med iakttagande af de i densamma efter hand gjorda förändringar: B. V. 240, 278, A. 278. —, om förändring af föreskrifterna deri rörande förordnande för landtmätare att förrätta laga skifte; motion af Herr Oscar von Knorring: se Molioner. Skiftes-verket på Gottland, angående dels understöd af allmänna medel, dels förändrade lagbestämmelser till befordrandet deraf: B X. 248. 283, A. 283. — i Riket, angående tillägg till l:sta kapitlet 3:dje §:n i Kongl. Maj:ts Nådiga Stadga derom den 4 Maj 1827; motion af Friherre Jahnn Carl Åkerhjelm: se Motioner. Skjuts-ersättning, angående allmänna ombuds rätt dertill, m, m.; motion af Friherre Georg af Schmidt: se Motioner.
M:t i underd:het uppgifvet, i afseende på de med Rysska Regeringen öppnade underhandlingar om Svenska Publika Fordringar i Finland; så hade Hrr Fullmäktige, uti underd. Skrifvelse af den 8 September 1825, anhållit, att, derest för den ifrågavarande Fordringen någon ersättning skulle vara att förvänta, Hrr Fullmäktige då torde i Nåder derom blifva underrättade; hvarpå K. M:t, uti Svar af den 18 nästpåföljande, i Nåder behagat Hrr Fullmäktige tillkännagifva, det K. M:t i December 1824, förklarat, att frågan om dispositionen oeh fördelningen af den summa i ett för allt, som, enligt med Ryssland afslutad Convention, influtit i ersättning för alla Svenska Kronans Fordringar i Finland, borde till R. H. St:r vid först infallande Riksdag öfverlemnas. Och som Utskottet fått emottaga K. M:ts Nåd. Proposition rörande fördelningen af ersättningssumman, så kommer särskildt Utlåtande häröfver att afgifvas. Till det andra slaget af dispositioner, hvarigenom Contoirets utgifter blifvit ökade och Contoiret måst utställa serskilde Förbindelser, hörer: Beta n k anden, N:o 9?. g a) Kostnaden för 1823 års Riksdag, hvilken, enligt R:g:sCont:s Räkenskaper, uppgått till en summa af 260,088 R:dr 44 sk-, och hvaraf en del af Tryckningskostnaderne blifvit omedelbart afR:g:sCont. betald. b) Creditivet för K. ConvoyCommissariatet, och på hvilket, åren 1824 och i8a5, blifvit lyftade tillhopa 133,333 R:dr 16 sk. eller 66,666 R:dr 32 sk. hvartdera året. — I afseende på detta Creditiv, torde Utskottet få vördsamt åberopa sitt afgifne Utlåtande N:o 67, i anledning af i8a5 och 1827 årens Revisorers Berättelse om Riksgälds Verket. c) Det så kallade Mindre Creditivet.
Antal fattighjon. Understöd. Antal fattighjon. Understöd. Detta får dock icke anses till fullo gälla såsom norm för hela Länet, likasom man bör ihågkomma att år 1850 lenmade en ganska god skörd. Dessa statistiska beräkningar öfver fattigvården ämnar jag framdeles för hvart femte år fortsätta, hvarigenom i en framtid ganska värdefulla bidrag kunna erhållas för bedömmande af fattig vårdsfrågan. § 9. Släder. Kungsbacka. Invånarnes antal utgjorde vid 1850 års slut 560 personer, deraf 357 skattdragande och 203 befriade från afgifter. År 1847 besteg folkmängden sig till 529 personer, i följd hvaraf den under dessa 3 år ökats med 31 personer. Stadens jord är. såsom tabellen upptager, endast ansedd till Ib mantal, derutaf ena hälften blifvit tilldelad tomterna och är derifrån oskiljaktig, hvaremot andra hälften i annan laglig ordning förvärfvas onder full äganderätt, så alt å densamma, som är indelad i så kallade ”jordar”, hvilka i medeltal hvardera innehålla nära ett tunnlands rymd, lagfart och fasta meddelas. Närbelägenbeten af Götheborg åstadkommer, att stadens invånare icke kunna, me O O / deist utöfning endast af vanliga stadsrnanna-näringar, bereda sig tillräcklig förtjenst; och då stadens egna jordar äfven äro otillräckliga, har häraf blifvit en följd, att icke få bland invånarne varit och äro nödsakade att, förnämligast genom arrende af närbelägen jord å landet, söka förskaffa sig utväg att utaf jordbruk hemta bidrag till sitt uppehälle. År 1849 bildade åtskiliige personer hufvudsakligen bland stadens invånare ett bolag, benämndt ”Kungsbacka Hamn-Aktiebolag”, i ändamål, att medelst en pråmeller båtled söka göra Kungsbacka-ån segelbar från fjärden intill staden för åtminstone mindre farkoster och båtar. Utanför åmynningen bar, förnämligast genom sjösqvalp, bildat sig ett sandre!', som för närvarande vid vanligt vattenstånd hindrar all kommunikation äfven med de minsta båtar, lill stort hinder för trafiken.
Jag finner att i samma § redan förut står: ”Må dessa hinder prof vas af vederbörande embetsmyndigheter. ” Vill man undvika upprepandet af detta ord, sä kan man på det första stället sätta: må dessa hinder sk ä rs k åd as etc. Hr Lagergren, Anders: Utan att vilja bestrida riktigheten ..utaf Hr von Hartmansdorff^ anmärkn , skulle jag likväl tro, alt orden pröfvas och skärskådas, och de förändringar han tillsammans med Hr von Hohenhausen har föreslagit, ej äro af någon betydenhet; ty jag förmodar alt han inser, det ordet medgifva på samma gång innefattar en pröfning. Är det åter meningen att detta ord ej på samina gång skulle innefatta en pröfning, eller alt ordet pröfva ej skulle innefatta rättigheten att medgifva, utan att de sökande skullé behöfva anlita högre myndighet för att få hvarje obetydlig förändring stadfästad, så tror jag ej att någonting vöre med denna förändring vunnet. Det är ej för att bestrida Hr von Hartmansdorffs förslag, eller för att bestämdt yrka alt hans anmärkn. må förfalla, som jag säger 148 Den 10 Februari f. m. detta, utan derföre att jag anser Hr von Barlmansdortls förslag mindre v ig ligt. Hr von Piosen: För att komma ifrån detta inom., får jag föreslå, alt redaclionen förändras sålunda: må dessa hinder understallas vederbör, embetsman etc.; då tror jag att meningen derigenom blir fullständig. Uppå derefter framställd propos. beslöt 1\. o. Ad. alt bifalla UtsLsns förslag med den förändring, att orden pröfvas af skulle utbytas emot ordet underställas, oell orden medgifva de emot orden pröfva hvilka. i :sta §: n. Hr von Hohenhausen: I tredje moni. af denna § ar föreslaget, att ”lärares anskaffande och fasta skolors inrättande bör sättas i verket inom loppet af fem å,r, räknade ifrån det författning i ämnet blifvit kungjord.” Jag tror alt efter dessa ord borde tilläggas: derest corn pele n le sökande till lärarebefattningarna kunna erhållas.
I anledning af livad sålunda blifvit föreslaget, anser sig Utskottet böra upplysningsvis meddela, att sistlidne riksdags Stats-utskott, med afseende å enahanda då gjord framställning, yttrade, det Utskottet förmodade, att, derest protokollerna under riksdagens lopp med oafbruten ordentlighet och skyndsamhet uppsattes och justerades, borde en tid af 14 dagar vara tillräcklig för medhinnandet af den vid slutet af riksdagen återstående protokolls-uppsättningen, samt att de öfriga göromålen vid riksståndens kanslier skulle af den der anställda personal, Iikayäl som utskottsbetjeningens åligganden, hinna afslutas, innan Rikets Ständer åtskiljdes. Då nuvarande Stats-utskott till alla delar instämmer uti detta yttrande, anser Utskottet följaktligen, att den i andra hänseenden tillstyrkta öfverensstämmelse med de vid sistförllutna riksdag angående nu ifrågavarande aflöning meddelade stadganden, jemväl bör iakttagas i afseende på bestämmandet af tiden för densammas upphörande.
Ständers vidare skärskådande, Stockholm den igide Februarii i82J|* t N:o 4- s Betänkande, i anledning af f rik Larssom från Södermanland * Memorial om ändring uti 4 Cap. c §. Jord,-B. och Kongl. Förordningen den 15 Junii 1800, angående hembud, dd FrälseSkatteHemman utom börd försäljas. Hederv. BondeStåndet bar genom ProtocoilsUtdrag den 6 i denna månad, till Lagutskottet öfverlemnat ett Memorial af RiksdagsFulhnågtigen från Oppunda och Willåttinge Härader Erik Larsson, hvarmed öfrige Fullmågtige från Södermanland och Erik Andersson från Westerås Län sig förenat, om upphåfvande af den i 4 Cap. 5 §. JordaBalken och Kongl. Förordningen den 13 Junii 1800 stadgade hembjudningsskyldighet till Råntetagaren, då Frälsa; SkatteHemman utom Börd försäljas.
Ständers fria disposition öfwerkmäa de Kongsoch Kongs-Ladugärdar, med tillhörande Hemman och Lägenheter, som hittills stätt under Kongl. Majus och Deff Höga Företrädares enskildte disposition; Sä har Stats-Utskottek, i den underdäniga förmodan, att Kongl. Maj:t i Räder täckes gilla och antaga detta Förslag, om deffe Krone - Lägenheter tagit en närmare kännedom, och får nu derom till Riksens Högloft. Ständer afgifwa deff Berättelse och utlåtande. Ibland deffe Kongsgärdar förekommer 1:0 UlrichSdahlS Rongs Ladugärd med Slott och Lusi Trädgärd, belägit i Stockholms Län, Danderyds Skeppslag och Solna Socken. Denna Kongsgärd har tillförene hetat Jaeobsdahl efter framledne Herr Riks-Marstalken Grefwe sfacol) kontusion De la 6ar6ie, som lät pä 1642» talet anlägga den pä Osmeroch Neder.Jerfwa Byars ägor och innehade densamma säsom Saterie; Men enär den sedermera indrogs till Kronan och Z4-6 Den 12 Zebruarii kom titt Hennes Maj:t Riks Enkedrottningcn, blef den kallad Ulrichsdahl efter Prins Mria» Högst salig Konung Xlues z:dje Son, som föddes har den 22 Julii 1684 och fick hela delia Gods af Riks Enke-Drottningen i Faddergäfwa. Kongsgården har icke något äfatt Mantal, men derunder lyda ätjkillige Hmrman af tillhopa raZ mantal, jemte audre lägenheter, hwilka äro bortårrenderade pä olika arrende tid; Och utgöra inkomsterne af deffe Hemman och Lägenheter, enligt 1807 ärs räkenftapxr, 2,305 R-.d. 24 si. ro r:st. Intill är 1808 har denne Kongsgärd stätt under Kongl. Majus enskilda
Jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, beslöt Kongl. Majit, att nådig skrifvelse, sådan den finnes detta protokoll bilagd, skulle, i fråga om medels anvisande för att bereda ett antal slöjdidkare, handtverkare och arbetare från olika orter i riket tillfälle att besökaofVannämnde exposition, till Rikets Ständers Statsutskott aflåtas. In fidem, C. 1 Oscar Alströmer. Kongl. Majlis Md Proposition. Ank. till Exp.-Utsk. den 29 April 1851, kl. 2 e. Q). KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Hospitalernas förbättring och underhåll; Gifven Stockholms Slott den 22 April 1851% Vid profningen af de serskilta framställningar, sorn borde ingå i Kongl. Maj;ts, vid början af innevarande riksdag, till Rikets Ständer aflåtna nådiga proposition om slats-vcrkets tillstånd och behof, fästades Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på frågan om behöfliga anslag såväl till underhåll, Sorn till utvidgning och förbättring afhospitalsanstalterna i riket ; men sorn den på Rikets Ständers begäran utarbetade plan till ifrågavarande förbättring vid nyssnämnde tidpunkt ännu var beroende på vederbörande embetsmyndigheters förberedande pröfning, var Kongl. Maj:t då icke i tillfälle att för Rikets Ständer uppgifva de behof, som i omförmälde afseende kunde af allmänna medel påkalla bidrag, hvilket jemväl i det ofvanberörde proposition bifogade protokollet öfver ecklcsiastik-ärenden för den 13 sistlidne November finnes anmärkt. Sedan samtliga vederbörande numera inkommit med i ämnet infordrade utlåtanden och handlingarne derefter, för att bereda Riks-ståndens medlemmar tillfälle att deraf taga närmare kännedom, blifvit till större delen från trycket utgifna, samt slutligen, under den 16 innevarande månad, en till planens fullständighet hörande ritning och kostnadsberäkning för nybyggnad af hospitalet i Hernösand blifvit genom Serafimerordens-gillet inlemnad, går Kongl.
Ofvertrådes det förbud, som i § 25 mom. 3 gifvet år; vare bot första gången från och med 15 till och med 30 R:dr, andra gången från 30 till och med 60 R:dr samt tredje och följande gånger från 60 till och med 120 R:dr. Det medförda brånvinet vare derjemte förbrutet. Såljes dervid mindre ån 15 kannor; ans vare förbrytaren tillika enligt § 41. § 46. Handlande, som mot § 32 sig förbryter, bote enligt § 45 mom. 1. § 47. Bill. till Ii. St. Skrifvelse, N:o 119. Då förbrytelse skett mot § 35, vare tillika det till salu hållna bränvin underkastad t beslag och förbrutet. § 48. Skulle den, som år pligtig att förbrytelser emot denna förordning åtala, sjelf betrådas med oloflig brånvinsförsåljning, vare han förfallen till dubbla böter och miste tjensten. § 49. Den, som under tid, då han för förbrytelse mot förordningen år under tilltal ■ stålld, samma förbrytelse fortsätter, skall, når han härtill lagligen förvunnen varder, för hvarje gång stämning derför utfärdats och delgifvits, fållas till de böter eller det fängelsestraff, som för sådan förbrytelse stadgade åro; dock må fängelsestraffet icke öfverstiga ett år. § 50. Husbonde ansvarar för förbrytelse, som, med hans vetskap, mot denna förordning begås af hans hustru, husfolk eller i hans arbete antagen person, likasom vore förbrytelsen af husbonden sjelf gjord. § 51. Underlåte3 vid transport af bränvin föreskrift, som i § 36 gifven år, dömes varan förbruten, derest egaren ej gitter visa, att hon år af inhemsk tillverkning eller blifvit vederbörligen förtullad. § 52. Böter efter denna författning gånge i laga ordning af den brottsliges egendom ut, så långt den råcker. Böter, som enligt § 41, 43, 44 eller 45 ådömas, skola, då tillgång brister, enligt i lag stadgade grunder, till fängelse vid vatten och bröd förvandlas.
Föredrogs StatS-UtffottetS den 19 December pä bordel lagda Memorial, innehållandes en förfrågan till Riksens Ständer, om af General Tull-Arrende Socieketens Herrar Fnllmägtige ett utlåtande borde infordras, huruwidä de ans? sig kunna utan någon afskrifning för Finland med Arrendet fortfara, eller vm de i annor händelse milia arrendet upsäga. Herr Grefwen och Landt-Marskalken proponerads bifall ä delta GlalS»UtfkottelS Me^ hnocial. Ropades Ja, blandad! med ett och annat Nej. Herr von bila U5S volff, (iarl 6u? ra l K si n K o! ä, anförde, att såsom han hade fattat Slars Utskottets utlåtande, innehölls del ej något bestämdt tillstyrkande, utan en förfrågan, om och hnruwida Fnllmägtige^ nklätande skulle infordras, samr arrendet pä de gamla wilkoren fortfara: han anhöll derföre vm en bestämd proposition, hvarigenom Rid» derskapel och Adeln kunde stadna i ett afgörande hcstur. Herr Grefwen och Landt - Marskalken uprepade härefter innehållet af SratS-Utskottetö Me» 1652 Den 29 December. Friherre HäslsvZrd, Trio 6 A nan, förklarade att det af Stats Utskottet föreslagna alrernative more enligt med 9 §. j Societetens Arrende, Contrakt. He rr vo n 8cl> z n t r, Ivar kreä. Oskr iel, trodde akt Riksens Ständer öfwer denna sak kunde besluta ulan att Tull-Directionen derom tillfrågades; en sadan fräga ansäg han wara under Riksens Ständers »värdighet. Friherre Öjen», äxel, med flera hördes här, med konformera sig.