Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man bör dock härvid noggrant besinna, att icke denna afskrifning betydligen rubbar Statens närvarande, förhållande till detta verk, då den fordran, som är föreslagen, att afskrifvas, endast ingår i vissa procent årligen, motsvarande ungefärligen samma belopp, sorn Stenkols-Verket uti prasmier har att uppbära, och genom hvilkas indragning en successiv ersättning kan beräknas för den uppoffring, sorn nu pä en gång gjord, försäkrar om Verkets framtida bestånd och en dermed förenad, afvikelig national-viusl. Föreställer man sig åter detta verks nedläggning, skulle 4:.de Sami 5 Band. 38 (fa-?. Be tant anderw man innan korrt ifrån fremmande länder* älven för eget behof nödgas införa ett betydligt qvaiitnrn Stenkol, hvilket kunnat bemtas af Landets tillgångar, och industriella företag skola blifva qväfda eller outvecklade genom vanvårdnad af ett verk, som till dem erbjuder grundämnet uti en ymnig tillgång, beräknad, efter hvad man med noggran 11a, men till blott en viss del af Fältet sträckta undersökningar funnit, till Tio millioner Tunnor Stenkol, hvilka enligt ett uppå anstäldt jemnförelse försök emellan Engelska och Svenska Stenkol grundadt intygande, af flere Vetenskaps män under den 17 Martii 1813, befunnits af fullgod egenskap; Bifogade betyg upplyser beskaffenhet ten af det under nedra Kolflötsen b efinteliga lager af eldfast lera. Äfven vid de strängaste undersökningar, som dermed blifvit anstälde, har densamma befunnits lika god som de allt hittills till betydlig mängd från fremmande länder hemtade bästa Leror. Deraf finnes' vid Stenkolsverket den ymnigaste tillgång att upphemta med en jemnförelse till priset på Utländska Leror knapt till r-8:del upgående kostnad och, både uti dess råa och dess förädlade tillstånd, kan i de fleste Europeiska länder afsättning för dcnsam - S t a t s -U t s k o 11 et s Betänka n d e n.
Inhyseshjon, om bestämmande af hvem som är, se Backstugusittare. » om föreskrift att utllyttningsattest skall upptaga jemväl dess liela familj — Bd. 240 8 — 89 — b. 4 Mars b. 28 Febr. b. 7 Mars b. 4 Mars Instruktörer i militäröfningar, se Militäröfningar. Inteckning, om förändrad lydelse af 23 § i Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, angå- ende inteckning i fast egendom — A. 85 7 1 62 — b. 29 Sept. b. 30 Sept. b. 30 Sept. b. 30 Sept. » om tillägg till eller förklaring af Kongl. Förordningen den 9 November 1844, i fråga om vilkoren för beviljande af inteckning af alla slags afliandlingar om nyttjanderätt till fast egendom å landet Bd. 328 7 1 68 — å.l60kt. 1863 14 Okt. å. 17 Okt. 1863 17 Okt. 1863 1 anledning af gjorda anmärkningar 7 1 85 — b. 16 No». 1863 b. löNov. 1863 b. 17Nov. 1863 b. i6Nov,1863 206 61 » om ändring i gällande stadgande i fråga om betalningsrält för fordran, intecknad i två eller flera fastigheter Bd. 519 7 1 62 b. 29 Sept. b. 30 Sept. b. 30 Sept. b. 30 Sept. » om förklaring öfver Kongl. Förordningen den 8 Oktober 1801, angående ändring i vissa delar af 17 Kap. Handels-Balken och andra författningar, rö- rande borgenärers rätt och företräde för hvarannan till gäldenärs egendom ■ ■ P 142 7 1 92 ___ b. 2 Dec. 1863 Ib. 2 Dec. 1863 b. 2 Dec. 1863 g. 2 Dec. 1863 56 I. Kongl. Proposit. eller Skrifvelser. Motioner iuom Riks-Stånden.
„ Herr Waern, C. Fr., angående revision af gällande taxa för afgift af fartyg och varor vid begagnande af den under Nya Trollhätte kanalbolags inseende ställda kanaloch segelled. 158. „ Herr Hollander, L. A., angående räntefrihet under tre år, från och med år 1866, för det till anläggning af Borås—Herrljunga-jernvägen beviljade lån af allmänna medel. 159. Herr Ridderstad, C. F., angående dels upphäfvande eller förändring af vissa gällande vilkor för tillverkning af bränvin, dels ock beviljande af premier för bränvinsexport. 160. „ Herr Ridderstad, C. F, angående befrielse för staden Linköping från skyl digheten att underhålla stadens vid Nyqvarn belägna, med bidrag af statsmedel anlagda hamn. 161. „ Herr Ridderstad, C. F., angående tiden för utbetalning af beviljadt stats bidrag för utsträckning af Kinda båtled från sjön Rengen till Linköpings hamn. 162. Förteckning å Motioner i Borgare-Ståndet. 11 Af Herr Ridderstad, G. F., om anslag till uppförande af en byggnad för Topografiska korpsen och Krigsarkivet, m. m. „ Herr Ridderstad, C. F., angående öfverlemnande till Kongl. Maj:t att, genom Chefen för Finans-departementet, ombesörja all vidare erforderlig upplåning af medel till utförande af Statens jernvägsbyggnader, m. m. „ Herr Petterson, G. A., angående ökadt anslag till resestipendier och understöd åt industri-idkare. „ Herr Petterson, C. A., att för lurendrejeri m. m. måtte stadgas samma ansvar som för stöld. „ Herr Vongt, Henrik, om anslag till upprensning och fördjupning af det nära Södertelje varande inlopp till Mälaren, benämndt ”Brandals-sundet”. „ Herr Ljungberg, G. E., om ändring af Fiskeri-stadgan, i hvad saltsjöfisket inomskärs angår. „ Herr Ljungberg, G. E., angående närmare tillsyn öfver tullförfattningarnes efterlefnad i afseende å varuinförseln från Norge till Sverige, m. m.
Utdr. d. 11 Mars 1840. 2:o Herr Lagerhjslms , Per, motion angående oinskränkt vågföringsrätt för vissa härdar, samt om nedsättning af den hammarskatt, som utgår med 2 Skeppund per 100. Statssamt Lag-Utskotten: 3:o Herr af Robsahms, Carl Reinhold, motion om nya Hof-Rätter oell förändrad indelning af Hof-Rälternes District. S. D Till Stats-Utskottet remitterades nedannämnde den 7 dennes på hordet lagda motioner, nemligen: l:o Grefve Anckarsvärds, Carl Henric, örn redovisning af gamla passe volance-fonden, m. m.; 2:o Densammes, om kneckte-contraetens återförande till iagttagelserna i deras ursprungliga innehåll, samt Nerikes Regementes befriande från deltagande till hälften i beklädnads-kostnaden; 3:o Densammes , rörande markegångs-sättningens beräknande efter markegång för flera år, samt förenkling och omsättning af ränte-persedlarne; 4:o
B:eo ; men, då uti samma räkning CommerceRådet godtgjordt sig så väl Agio, för de förvexlade Obligationerne, med 368 R:dr, som ock utbetaldt återstående Arfvode till Banco-Coinmissarien Kellin, i egenskap af Disscont-Verkets Ombud i Banken, för år 1818 — R:dr 750; så hafva Herrar Fullmägtige Stats-Utskottets Betänkanden. 133 i och lika med dem Herrar Revisorerne sig yttrat, att: då någon förvéxling af Obligationerne för Discont-Verkets räkning aldrig bordt komma i fråga, Discont-Verket icke heller kunde vidkännas något afdrag på Obligations-beloppet, samt beträffande Årfvodet till Banco-Commissarien Kellin, ansett honom böra åtnöjas med det arfvode lian vanligen innehaft, utgörande, efter 5oo R:dr B:co för år beräknadt, för de g månader af år 1818 bans befattning såsom Discont-Yerkets Ombud i Banken fortfarit ett belopp 3y 5 R:dr, och alt då han deraf enligt qvitto förut uppburit 25o R:dr, icke kunde af de i redogörelsen ytterligare afförde 75o godkännas mera än 125 R:dr, som utgjorde fyllnaden i de honom tillkommande 3y5 R:dr. I öfverensstämmelse hvarmed Corn merce-Rådet Björnberg borde till Redovisning åter påföras tillsammans pq3 R:dr, då hans skuld till Discont-Verket blifvcr 5858: 35. 5, eller det belopp, som finnes upptaget uti den af Kamereraren vid Discont-Yerket, i afseende på de ifrågavarande 1200 R:dr uppgjorde och af Commerce-Rådet Björnberg hos Herrar Revisorerne öfverklagade Liqvid, och hvilken Utskotten, lika med Herrar Revisorernc, alltså godkänna, såsom ock att det deruti Discont-Verket lillgodoberäknade Saldo bör till Riksgälds-Contoiret inbetalas.
Böcker varda upprättade, eller ifrån och med ar 1813; så sy-, nes häraf blifva en ostridig följd, att Herr StatsCominissarien rnåste fortsätta dess arbete äfven efter 1814. Och, då, efter Stats-Utskottets tillstyrkande uti det afgifne Betänkandet, Stats* Contoiret äfven ifrån och med 1814 och intill nästa Riksdag författar ett Riks-Hufvud-Bokslut efter dess methode; så blifva Riks-Hufvud-Böc* leer efter de särskildta methoderne författade, icke för ett, utan jemväl för prie lika år, och kanske ännu för flere, så framt Riksdag ej inträffar före den i Regerings-Formen bestämde Xiagtiir.a tid, och Riksens Höglofl. Ständer nu finna godt förklara, det Herr Stats Commissarie!! Widegren hör fortsätta sitt Riks-Bokflui s - arbete intill nästa Riksdag, lika med Stats-Contoiret, dervid Siats-Utskottet för dess del har så mycket mindte något att erinra, sorn en sadan fortsättning synes instämma med Riksens Höglofl. Ständers önskan och Beslut vid 181 3 års Riksdag. Vidkommande dernäst den andra anmärkwirigen, nemligen: att Stats-Utskottet, med för - 177° Stuts-Utskntteis Betänkanden. bigående af Riksens Sänders Bes!:if vid 1815 års Riksdag, nu icke bort föreslå ett nvft RiksBpkslut, utan att Stats-Verkets Räkenskaper böra liufvudsakeligen uppgöa. efter Widegreris.ka sättet, och den nya methotlen blott användas pä prof, och för jemförelse skull endast för 2 ä 3 ars Böcker; så får Utskottet tillkännagifva, det Utskottet hvarken förbigått eller föreslagit upphäfvande af Riksens Ständers förra Beslut, äfvensom icke eller tillstyrkt något nytt RiksBoksluts antagande med uteslutande af det Widegrensta:
Uti nu gällande Riks-slnt äro för Fjerde Hufvud-Litel», hvilken innefattar anslagen för Landför.mars-deparlemm te f uppförde: kontanta penningar 2,958,803 R:dr 32 sk., indelta räntor, efter markegång på förslag, 1,169,449 R:dr 32 sk., indelt spnnmål på förslag 19,993 tunnor, å 6 R:dr 32 sk. tunnan, 133,280 R:dr 32 sk., och oindell spamnål 17,220 tunnor, förslagsvis å 0 R:dr 32 sk. tunnan, 114,800 R:dr, ejler tillhopa 4,376,340 R:dr Banko, motsvarande 6,504,510 R:dr Riksmynt. 1 afseende å denna Hufvud-lilel hafva, i följd af dels Kongl. l\laj:ls Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, dels enskilda motioner eller andra omständigheter, nedannämnda förändringar ifrågakommil; och får SiatsUtskott e t härvid, beträffande liden för de löneförhöjningars och nya löneanslags utgående, hvilka af Utskottet komma all tillstyrkas, åberopa hvad i dess af Rikets Ständer i denna del bifallna Utlåtande N:o 41 blifvit af Utskott et hemsläldt, samt, i afseende å der föreslagna vilkor för löne-tillöknings åtnjutande, fästa upps märksumheleu derå, alt. de beslut, som Rikets Ständer i della hänseende dels redan fattat dels komma alt fatta, blifva, såvidu denna Hufvud-lilel rörer, tillämplige endast å de embelsoch tjenstemän m. Ii., som tillböra Landlförsvars-departemenlets Kansli-expedition oell Krigs-kollegium; hvarjemte Utskottet, sorn ansett alt vissa vilkor äfven böra stadgas för åtnjutande af de löne-förhöjningar, suni bevils jas arméen tillhörande militäre och civile cmbetsoch tjenstemän, hänvisar till hvad della Utlåtande i punkten N:o 34 derom innehåller; — börande Utskottet dessBih. till Ii.
finner för * träffligt, s&amp; har han däremot rätt i att det är damt att betala 1 franc för en » ticket » till expositionen, när man kan fl en för 6 eller 8 sons; och är man ensam herre är det nog skäl att dra nytta af anvisningen om teaterparterrens billighet, fast nog är det betydlig öfverdrift att p&amp;stä (sid. 152) att den är » en plats precis lika god som fauteuil d ’ orchestre » (icke ester) — utan ryggstöd p&amp; smala bänkar och utan sidokarmar mot grannarna och halft öfversprungen i mellanakterna njuter man dock icke aå, som i en bekväm, fast dyrare egen länstol litet längre ned. De faktiska uppgifternas tillförlitlighet ha vi ju ioke kunnat kontrollera, men fl hoppas att korrekturläsaren — till hvilken vi genast skola komma — icke skickar oss till allt för rasande husnummer. En liten lapsus, som däremot icke korrekturläs * - ren r&amp;r för, få vi till bästa i beskrifhingen af » jordgloben i miniatyr ». Denna är 70 meter i omkrets » och således precis en milliondel af jordens verkliga storlek ». Inte, gosse — då vore det skräp med gamla jorden! 1 meter är, som vi alla låtaas veta, en tiomilliondel af jordkvadranten; 40 meter s&amp;lnnda en milliondel af jordens omkrets. Men jordens storlek i förhållande till den där globen mätes då inte med ett tal med sex nollor efter, utan aderton-Biffngt blir det. Så att om » Guide bleu » eller någon före-visare sagt hr G., att globen var en milliondel, så har han (jugft ungeftr en million millioner gånger — hvilket är för mycket Vi ha redan ett par gånger nödgats tangera korrekturläsa-ren — lfttom oss skonsamt kalla honom så — och därmed bokens svaga punkt.
Plåtar oförtennte, under | tunis tjocka: af till och med 6 L% vigt stycket, skola åsättas i4 sk. 3 r:st. utförselstull per Sk® St. v., voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, blifver denna artikel fri från afgift vid utförsel. öfver 6 LW vigt Presteoch Bonde-Stånden hafva godkänt Utskottets stycket, förslag angående Plåtar, oförtennte, under | tum tjocka: öfver 6 L® vigt stycket, eller att de borde åsätlas 9 R:dr inoch 16 sk. utförselstull. Införselstullen har jemväl blifvit gillad af Borgare-Ståndet, men utförseln har af sistnämnde Stånd ansetts icke böra med afgift bebäftas. Ridderskapet och Adeln har deremot bestämt införselstullen till 5 R:dr Sk® St. v. och, lika med Borgare-Ståndet, förklarat artikeln böra få tullfritt utföras. Derest Ridderskapet och Adeln icke frånträder sitt från de öfrige Stånden skiljagtiga beslut angående införselstullen, samt förstnämnde Stånd och Borgare-Ståndet deras enahanda beslut rörande utförsels-friheten, kommer omröstning att verkställas. a') angående införselstullen: 15 8:0. Den, sorn godkänner Utskottets förslag, att å Jern: tmidt eller valsadt: Plåtar, oförtennte , under | tum tjocka: öfver 6 Z® vigt stycket, bör bestämmas 9 R:dr införselstull per Sk® St. v., voteraFJa; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, »ntages å denna artikel 5 R:dr tull Sk® St. v. vid införsel b') an,- Bevillnings-Utskoltets Memorial, JY',o 41, Plåtar', förtennte. Spik samt allt annat manufacturoch •handtvcrks-smide, ej specijiceradt. Bilt, till R, St, b') angående utförseln: i5g:o.
Han räckte den ena åt mylord och sade så högt, att barnen tydligt hörde det: ”Försvara er, eller jag skjuter er som en hund!” och i detsamma sökte han draga ned mylord af hästen; det vexlades ännu några ord, som barnen icke förstodo, och strax derpå smälde tvenne skott. Mylord föll genast af hästen, som i fullt galopp sprängde derifrån, men den främmande tycktes icke sårad, ty han lutade sig ned öfver den fallne ett ögonbliek och såg sig sedan omkring, liksom han sökt hjelp; men då ingen syntes — ty deråt går aldrig någon annan än vallbarnen med sina hundar, och dessa hade i förskräckelsen gömt sig bakom klipporna — så gick han sin väg, först långsamt, men sedan började han springa åt byn till, och barnen skyndade hit. — Mrs Banks torkade sina temligen torra ögon och vaggade åter och fram till tecken af djup bedrövelse. Det blef en temligen lång paus, och Alf och Astley sågo häpna på hvarandra, intagna af samma misstanke. — Men har man icke skickat någon till stället? — sade Astley ändtligen. — Jo, det förstås. William, mylords kammartjenare, hofmästaren och ett par stalldrängar gingo genast att söka honom, och Jems syster följde med för att visa dem stället. Jag tänker de återkomma snart. — Den der berättelsen låter mycket besynnerlig. Jag hoppas att barnen låtit skrämma sig af sin inbillning. Hvem skulle väl här kunna anfalla er husbonde? — Ja, det är visst mycket obegripligt. Det var ingen vanlig tjuf eller någon som ville plundra honom, det är tydligt, och jag fruktar att det var någon af mylords fiender. — Men huru kan ni tro, att han hade några fiender? — Åh, det kan man väl tro, då jag hört att det finns personer, som vilja påstå att mylord icke har laglig rätt till godset här och till sitt namn, och att en riktig rättegång är börjad om den saken. Astley bleknade och utbrast helt förfärad: — Men huru vet ni detta, mrs Banks?
Mina Hrr! för den, som under en lång lefnadsoch tjenstemannabana halt lyckan att se vårt gamla Sverige gå framåt i alia rigtningar, se näringar och handel uppblomstra, se Konungar och Ständer samverka till stora, riksgagneliga löretag, vill det synas sorn om det icke 472 Den 13 December. varit så brådstörtande med antagandet af ett representationsförslag, Ilvars brister äfven dess anhängare insett och erkänt. Måtte det jubel, den hänryckning, hvarmed detta förslag mottagits, räcka länge, räcka alltid, och måtte de stora förhoppningar, man nu vill grunda på ett nytt representationssätt, en ny samhällsförfattning, aldrig blifva svikna! Det är också endast under sådan förutsättning, som R. o. Ad:ns koncessioner åt en osedd framtid kunna ursäktas. För min enskilda del skall jag, Mina Hrr! under mina återstående dagar med tacksamhet blicka tillbaka på den lyckliga tid, då Sveriges representation hade till mål lör sina sträfvanden att stödja och upprätthålla konungamakten samt i möjligaste måtto, last någon gång icke utan heta strider, bereda Svenska folket trefnad och belåtenhet. Jag slutar denna min korta reservation med att nedkalla lycka och välsignelse olver vårt älskade fosterland. Hr af Burén, Didrik Pontus: Då äfven jag var förhindrad att under Lördagens plenum närvara, får jag härmed vördsamt anmäla min reservation mot R. o. Ad:ns sisth Thorsdag fattade beslut i representationsfrågan. Jag erkänner, att jag var tveksam om, hvad parti jag skulle taga i denna fråga, men under diskussionen hade för mig blifvit klart, att ansvaret för ett ja skulle blifva större än för ett nej. Säkerligen skall man beskylla mig för vankelmod, men jag tröstar mig med vissheten, att jag har många bröder i lifvet, som gilvit vika för en bättre öfvertygelse. Härefter upplästes följ:de skriftliga mem:r af: Gr. Cronhjelm, Lars Fredrik: Fmot det af R. o. Ad. Thorsdagen den 7 i denna månad fattade beslut, i afseende å Konst.- Utsk:ts Mern. till R. St:r, angående det hvilande förslaget till ny R.
Siänders Stats-Utskott vid Ur‘ Stats-TJtskottets Betänk anden. titna Riksdagen i Stockholm den i3 Maji 1818, 1 - • D. IJti fragen om c!e under Kongl. Commerce - Collegii förvaltning ställde Fonder förklarade Herr landshöfdingen, Friherre Cederström sig ej kunna instämma uti hvad Betänkandet innehölle hvad anginge bestämmandet af visse Summor för Näringarnes understödjande, emedan de borde blifva beroende af varu-production och varornes befintliga värde; Men i synnerhet funne Herr Friherren sig föranlåten. 2tt reservera sig i afseende å det föreslagne Corr.ectiv emot en oriktig disposition utaf Manufaclur-Fonden. Den åt Riksens Ständers Revisorer föreslagne rätt att indraga hälften af Discont-biträdet fran Banken, skulle efter Herr Friherrens tanka medföra den följd, att vid en förelupen oriktig disposition af en mindre Sumanå, en betydlig del af den för öfrigt på behörigt sätt utlånade Fonden skulle återfordras af Fabrikanterne, som derigenom oskyldigt skulle Blifva lidande samt i sin rörelse högst blottställdes Och ansåg Herr Friherren på sådan grund och då berörde Correctiv skulle helt och hållet motverka Discont - Inrättningens ändamål destomindre böra äga rum, som för de händelser af felaktig administration utaf Fonden, hvilka kunna befaras, funnes stadgadt, hur j-uledes Directionsn eller andre Vederbörande mani derföre till ansvar ställas. O Uti Reservationen så vidt den rörde det föreslagne (lorreetivet instämde Herr Directeuren m, m. Schwan; Och skulle desse Eeserva - Stats Utskottets Betänk andeni *4*7 tioner, enligt begäran, mi Protocolls-Utdrag åtfölja Betänkandet till Rikets Högloft. Stander. Som ofvan.
Icke ville jag vara en helgonbild, som man knäböjer för, men som ändå i det hela ej är något annat än en påklädd docka i sin ägares hand.” ”Bäst man talar om trollet så kommer det”, utropade Hebla. Der kommer han ju nere på vägen. Siri, Siri, hvad rodnar du nu åter så orimligt! Jag tror presist att du icke vore så emot att komma i glasskåp. Men hvem är den andre herrn, som följer honom?” ”Det är ju min far”, sade Sigrid. ”Honom igenkänner ej Hebla, men väl den unge herrn”, skämtade Karin. ”Men i sanning, Hebla, du pratar mycket mer än en ung flicka bör tala.” ”Nå ja, något måste jag väl också få prata om! Tacka vill jag när Peder var här, då fick jag med honom slabbra bäst jag ville. Men nu skall allt vara så klokt, kantänka, när man talar med stora syster. Men pratar jag för mycket, så förpratar åtminstone Siri sig icke, det är då säkert.” ”Derföre är också Siri dubbelt klokare än du. Siri pratar icke mycket, men derför säger hon också icke så många dårskaper som du.” Hebla neg. ”Tackar ödmjukast. Ja, och moraliserar ej heller så förnuftigt som du! Men kom nu, så gå vi ned. Herr Erik kommer ju gerad hit. Herr Enevald syns gå in i fogdbyggningen. Nå, nog vet man att han måste borsta dammet af sina fötter, fast ej vägen från stranden är lång.” Siri hade stått och sett utåt vägen, men så gerna hon än velat, så gick det ej an att springa emot Enevald. Nu, sedan denne lemnat herr Erik, var Sigrid som en fågel utför trapporna och hann ännu helsa sin far på gården. ”God dag, min lilla flicka. Se så rask och glad du ser ut. Allt rödare bli dina kinder här på Qvidja. De syntes mig hafva bleknat en smula i våras. Men nu kommer jag för att hemta jungfrurna och dig till Åbo. Fru Ebba längtar efter sina döttrar.” Under detta tal hade herr Erik och Sigrid hunnit in. Nu inträdde äfven Enevald.
Da således den bestämmer en inkommande wårås kostnad uti LancoSedlar, sä upkommer äfwen, igenom vistsrsncsn emellan denna och Lreäir-Sedeln, samma waraö wärde uti detta sednare Myntet. Ukasä förhaller det sig äfwen lil alla inhemta waror och xroäuQsr. Rubbas nu hastigt och pä en gang denna prnpcinion, sa upkommer cn oreda, hwarigenom antingen Säljare-' eller occ Köparen skall b!ifwa lidande: Wid stigande det ar MyntetS försänirande, den förre, och w>d fallande, so», är dest förbättring, dea sednare. Sä är del ock uti alla rranseQionsr pa lid, såsom stående län, köp, försträckningar m. m. Penningen, som man ragns elier beiingade, kunde dcrwid betyda en half ganz iner eller mindre, an da den skall Ii^uiäLrss. Men kan wäl detta osäkra pcnninqe-warde wara nyttigt? Kan det förenäs med dea trygghet, sam hwar enda person, iiti et wälbcställdt borgeligr Samhälle har rätt at fordra? Nej! Wistc intet. Det ar wisterligen af fa wigtlga anledningar, som Kongl. Maj:k, af ömhet för dest trogna Undersåtare och Rike, äskat Riksens Ständers underdåniga utlåtande vm de säkraste medel, hmarigenom L^scis-mynt t matte kunna blisma det enda gangbara uti Riket. Om delta, af de oswanandragna skäl, är der wigkigaste föremål, för Riksens nu församlade Scändets upmarksamhet, som skall grundlägga tilkommande Slagkers sällhet eller olycka, sa bör och hwar redlig Swensk Man, under upvffrande as egna fördelar, och alla ensidiga, alltid siraffwärda assigtcr, med nogasie urskillfning och bcpröfwad rättwisa, ga 5v0i'.gl. Mastt med underdåniga wal, menta råd til möreS.
Dahlgren, hvilken med 8 barn befunne sig i torftiga omständigheter; men då ett motionen bilagdt prestbetyg utvisar, att, af dessa barn, 6 söner äro fullväxta och att utaf de öfrige dottren, som är yngst, uppnått 14 års ålder, saknar Utskottet allt skäl att motionen understödja och får derföre hemställa, att densamma må lemnäs utan afseende. 35:o. Från Borgare-Ståndet har Utskottet erhållit remiss å en inom bemälda Riks-Stånd väckt motion, deruti Herr A. H. Frick föreslagit, att, som Kommissions-Landtmätaren i Kalmar Län C. M. Grönberger derstädes aflidit och efterlemna! en 50 år gammal och sjuklig enka med 4 barn, i högst torftiga omständigheter, Rikets Ständer, enär Grönberger i lifstiden varit en särdeles skicklig Landtmätare, som derjemte gjort sig känd och aktad för oväld och oegennytta, ömmande för enkans beklagansvärda ställning, måtte åt henne anvisa en årlig pension af 100 R:dr. Ulan att vilja bestrida aflidne Kommissions-Landtmätaren Grönbergers förtjensler, anser Utskottet likväl betänkligt, att förorda den nu gjorda framställningen, hvilken, om den vunne Rikets Ständers bifall, otvifvelaktig! skulle framkalla enahanda ansökningar från en mängd andra enkor efter tjenstemän inom denna talrika tjenstemanna-klass och derigenom föranleda till en icke obetydlig utgift för Statsverket; och Utskottet får af sådan anledning afstyrka Rikets Ständers bifall till motionen. 36:o. Utskottet har äfvenledes till pröfning förehaft en inom nyssbemälda Riks-Stånd af Herr C. G.