Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Prop. N:o i, om Statsverket 1862. i KONGL. MAJ.TS NÅDIGA PROPOSITION TILL Rikets Ständers Statsutskott angående Statsverkets tillstånd och behof. Gifven Stockholms Slott den 24 October 1862. Jemlikt grundlagens bud vill Kongl. Maj:t härmed afgifva nådig Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. Härvid förekommer först frågan om de ordinarie och extraordinarie inkomsterna, hvilka Kongl. Majit ansett böra beräknas på följande sätt: Ordinarie eller ständiga inkomster: 1:o Ordinarie räntan, så vidt den är till vissa tjenstemän, stater eller inrättningar indelad, beräknades vid sistlidne riksdag till 2,666,700 R:dr. Denna summa bör dock numera antagas till något högre belopp, ty värdet af de indelta räntorna för Lands-staterna i länen har under åren 1858—1860 i medeltal med 46,508 R:dr öfverstigit det belopp, hvartill samma värde beräknades vid sista statsregleringen; och då det är af vigt, att anslagen i riksstaten så nära som möjligt motsvara den verkliga utgiften, synes ock den härför vid förra beräkningen af ordinarie räntan kalkylerade summa kunna i samma mån förhöjas. Emellertid och då från nyssnämnda summa Ridt46,508: — Bill till R. St. Prof. 1862—1863. lia Sami. lia Afd. 4 I Kongl. Maj:ts Nåd.
Levillnii^ efter i:l!a -^lt. lOO 00 fl f 3 ^r - OOO^ t - ! i — tOO OOOj-j vov' - j OOO - OOO OOO OO OO « 0; — .ooj O c/r a 3 3 OOO OOO OOO Levillning efter 2. Art. r - o j ' — > OO — cooo OO — os!— j — 00 OO 00! — ! 00 o OOO, j > 3 j j U°°- Z-cT) oo! !oo oo; Ovf r 3 S - OOO 00 OO OO co L 3 3 3 —OOOO —'ovoo j —, OOOO — i-^tO2OO Oeneral 8ammanclraA öfver Allmänna Levillnin^en för Ar 5>toclrl,olmi 8t»6 Vptsl» l-!n 8roclcii<i!ms 6:0 8vrrrtj2 6iro - öce, öcc. Ocilscl 8t-l6s^orä. (/> 2. O 7> c , -> s, t2- Q«; -1 e r: «» 2. 2. ?- OO OO OO O OOO O O 0 O OO — V 0 O V OO — 0 0 0 0 OO »— 00 00 00 0 — ^lemmsns Olsilcr. OO! ' ! OO - > ^ "* l-» ro l;' ^ 2 f, ?"3 'k«WN§ OO OOO OO — - OOO — - OO — - OOO — - OO — - OOO -— - .VS - — - LovillninA etter 2. Art. ^ V < - 3 ^ ?r"rI crq v s» n. V, 8 — 2 3 3 r>L. ps r - PS OO OO OO! - OO OO OO j OO -—-'00! '-ivo os v OO OO OO -»OO -Ivo vs 0 ^ 3 Z.- ?
247. —, angående vilkoren för försäljning deraf samt af andra hrända eller distillerade spirituösa drvcker: B. V. 291, 298, 302, A. 307, 308, 311, 312, 314, '317, 3iS, 319, 320, 321, 329, 330, 332, 333, 335, 337, 339, 340, 341; B. VI. 58, 136, 145, A. 145, 146. —, angående förhöjning af införsel-tullen derå; motion af Herr Carl Fredrik von Mentzer: se Motioner. —, i anledning af väckt motion örn vidtagande af åtgärder till hämmande af insmuggling af Danskt sådant till Sverige: B. V. 610; VI. 4, A. 4. —, i anledning af väckta motioner om drawhack eller restitution af erlagd tillverknings-afgift för exporleradt sådant: B. V. 197, 254,' 280, A. 284. ■— eller andra spirituösa drycker, angående förhud för landthandlare att dein försälja; motion af Herr Patrik Oscar Reutersvärd: se Motioner. — och andra brända eller distillerade spirituösa drycker, i anledning af väckt motion om ett tillägg till Kongl. Förordningen den 7 Brännvins-brännings-medlen, angående beräkningen af dem, samt af tull-medlen, post-medlen och stämpel-pappers-afgiften: B. VII. 253, 257, A. 257, E. 326. Brä u v ins-forsii Ijninss-a fgi Iler na, rörande deras ingående till Statsverket; motion af Herr Bichard Michael Ehrenborg: se Motioner. —, angående deras ingående till landstings-kassorna; motion af Herr Cai] Fredrik von Mentzer: se Motioner. Burén.
Kommissariatet, Konvoy» 54 55. Kommissionen, Statistiska Tabell» 186—137. 327—334. Konradsbergs hospital för sinnessjuka Se reservationen ä sid. 262. Se reservationerna å sid. 265. Se reservationerna å sid. 256. Kontroll-byrå, Civil-departementets, redovisning af » 241—242. Kontrollen å bränvinstillverkningen, kostnaderna för - » 10—11. 270—272. Se reservationen å sid. 254. Konvoy-kommissariatets räkenskaper » 54—55. Koppar, Kronans behållning af » 22—23. Kopparbergs läns afvittringsverk » 139. Bilagan litt. T. vid » 141. landsbok » 143. 339—340. Krigs-akaderniens räkenskaper » 78—79. » J 88—90 * ( —-300,313—317. Bilagorna litt. G., H., I., K., L. och M. vid » 56, 61, 72. Se reservationerna ä sid. 256—262, Krigs-hofrättens expensmedelsräkning Bilagan litt. U. vid » 147. Krigs-kollegii hufvudbok, förslag till ny sådän w 4"”1 o. — räkenskaper » 56 72. 288 300. Bilagorna litt. G., H., 1., K., L. och M. vid » 56, 61, 72. — Aflönings-afdelnings räken skaper » 61, 70-71. 299-300. — Artilleri-afdelnings dito Bilagorna litt. H., I., K. och M. vid » 56, 61, 72. — Fortifikations-afdelnings rä kenskaper » 57—-58. 292—294. Bilagorna litt. I. och K. vid » 61, 72. — förvaltnina, särskilda kassor och fonder under
Fullmakt, öppet bref eller resolution på karakter för den, som ej förut varit i Kronans tjenst, förses, utom för sigill-penningar 1 R:dr 50 Öre, med stämpladt papper tili 67-| procent (Kansli-gebuhr å procent derunder inbegripen) af löneinkomsten för dylika, eller dem i värdighet motsvarande, tjensler. Dock beräknas i olvannämnde fyra händelser endast den på stat bestådda ordinarie lön, hvilken, derest den är indelt, bör efter sednasle Arets markegång uträknas. Diplomer för Agenter, General-konsuler och Konsuler, hvilka åtnjuta traktamente eller lön, beläggas med Kansli-gebiihr till fem procent af den beställningen tillagda aflöning. Doklorsbref, som utan prof utfärdas 30i — Transporter och byten inom samma grad och Korps, som Kongl. Majit i nåder beviljar, förses med stämpladt papper till lika belopp, som konstitutorial på behaglig lid. Härvid Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 136. 385 R:dr öre. Härvid gäller dock, i afseende på Militär-slaterne, dels det undantag, som för dylika transporter och byten vid dessa stater här ofvan är stadgadt, dels alt, i händelse vid transporter lill Regements-qvartennästareoch Regements-Adjutants-beställningar, hvilka icke åtfölja viss grad, skulle erhållas högre lön, än den, hvarefter stämpel-pappers-a!'gift för den transporterades vid Regementet eller Korpsen innehafyande tjenstegrad redan blifvit erlagd, resolulionerne beläggas med stämpladt papper för skillnaden emellan dessa löner, likväl icke mindre än 9 R:dr för Kansli-gebuhren, dels ock att för sådana transporter och byten inom samma grad och Korps, hvarvid lön förut icke innehafts eller någon löne-förhöjning icke eger rum, endast erläggas Kansli-gebuhr och sigill-penningar med tillsammans 10 R:dr 50 öre, men icke någon egentlig karta-sigillata.
Att dess makt i hänseende till dem är olika, erkännes dock; men sådant måste ensamt bero på rättigheternes beskaffenhet. Om man emedlertid i denna del vill stadga eli omdöme, är det nödigt att erinra, det lagen har till mål ej allenast att skydda, utan äfven att ordna. Det finnes nemligen en mängd förhållanden i det borgerliga lifvet der personers rättigheter på förhand måste vara bestämdt utstakade antingen af personernesjelfva eller genom lagen. Den anses derföre i detta fall endast supplera hvad den enskilde underlåtit, och den ordnar således i dessa fall rättigheterna mindre såsom lag, än såsom kontrakt. Man ibågkomme nemligen bland annat lagens stadganden om giftorätt, då förord ej är upprättadt, samt om morgongåfva, då den ej blifvit utfäst. Men ehuru rättigheterna härutinnan af lagen bestämmas, uppkomma de likväl genom de presumerade förhållanderne, eller egentligen förvärfvas dymedelst; och det är äfven ensamt om förvärfvade rättigheter, som fråga nu är. 12 Lag-Ulskollets Ullålande, 44. Att en åt viss person och för viss lid af lagen gifven och således af honom förvärfvad rättighet ej af lagen kan upphäfvas så länge personen existerar eller tiden ej lupit till ända, är medgifvet; men hvarföre är då en i viss sak förvärfvad rättighet af ringare vigt inför lag? En dylik rättighet lärer man nemligen menat, då man talat om rättigheter, som hafva afseende mera på sakförhållanden, än viss person, enär rättigheten i sak mindre är beroende på personens, än sakens existens. Rätt i sak sammanfaller emedlertid till väsendtlig del med eganderälten. Båda hafva nemligen det gemensamt att de innefatta rätt till viss egendom; de kunn* båda förvärfvas och höra således till förvärfvade rättigheter; och sakrättens innehafvare har derföre icke mindre anspråk att åtnjuta lagens skydd, än den, som innehar eganderätt.
Utskottet, som i behörigt öfvervägande tagit, hvad sålunda förekommit, anser väl, att alla åtgärder, som kunna befrämja handel och näringar, böra, så vidt möjligt är, iagttagas, såsom varande verksamma medel alt befordra trefnad, välstånd och förkofran; men då Ulskollet derjemte, oagtadl de af motionären anförde talande'skäl—- icke vågar med säkerhet antaga, att de för Trelleborg sökte Privilegier kunna komma att medföra beräknade fördelar, för bedömmande hvaraf torde fordras en närmare kännedom om sådana speciella och locala omständigheter, som hvarken af Utskottet eller Rikets Ständer torde kunna väntas, vill Utskottet icke obetingadt föreslå bifall till motionen, ulan får i stället vördsamt tillstyrka, det Rikets Höglofl. Ständer i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes i Nåder föranstallta om vederbörlig undersökning, i afseende på hvad rörande detta ämne nu förekommit, samt att Kongl. Majit, i händelse en utvidgad handelsfrihet för Trelleborg skulle finnas nyttig och ändamålsenlig, dertill behagade lemna Nådigt bifall. Stockholm den n Juli 1840. Besvärsoch Ekon.-Utsk. Utlåtandes N:o y5. Ant. till Exp-Utsk. den ii Juli, kl. 4 e. m. lil lat ande, i anledning af vcickt motion om inrättande af Sparbanker mera allmänt än hitintills. Krån Högvördige Preste-Slåndet liar Utskottet fått emottaga en motion af Heir Contracts-Prosten Sandberg _, sorn, med afseende derå, att besparande af det, som kan undvaras för dagens nödvändiga behof, är en af många förgäten och försummad utväg till framtida bergning, och under förmenande, alt en sådan utväg skulle beredas genom inrättande af Sparbanker, föreslagit: i :o att vederbörande
Rörande detta ämne hafva två särskilda motioner blifvit inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckta och till Utskottets behandling öfverlemnade, nemligen: f:o en af Riksdagsmannen Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands län, som föreslagit, att i de socknar, der fjerdingsmans-bcsfyret icke utgjordes oin gångsvis inom församlingen, utan utöfvades af viss, med bestämd aflöning lörsedd person, jemväl boställsinnehafvare borde i fjcrdingsmannens aflöning deltaga; och 2:o en at Riksdagsfullmäktigen Lars Rasmusson från Götheborgs och Bohus län, hvilken framställt förslag derom, att innehafvare af posthemman mätte befrias trän allt slags deltagande i fjerdingsmans-bestyref. Såsom skäl för sin motion och till närmare utveckling deraf, har Lars Magnus Anutsson anfört, att det väl måste medgifvas, att boställsinnehafvare, såsom tjenstemän, voro förhindrade att deltaga uti elen personela skyldigheten att vara fjerdingsman, men dä här alldeles icke vore fråga om en sådan skyldighet, utan endast derom, att de, lika med andra jordinnehafvare, skulle deltaga uti a/löningen åt fjerdingsmannen, kunde det icke annat än väcka förundran, att ifrågavarande jordinnehafvare, hvilka, till följd af deras embetseller tjenste-befattningar, ofta måste vara borta från sina boställen, och således ännu mera än andra jordinnehafvare voro i behof af den säkerhet, som en god polis inom samhället lemnade till skydd för hus och hem, skulle njuta befrielse från deltaBih. till It. St. Brot. 1S 33 A t SS’, s Sam!. 0 Haft. i o Allm. Bcsvoch Ekon.-Llsk. Bclänk. N:o 52. gamle i nämnda aflöning. Boställsinnehafvarne borde nemligen icke billiglvis fordra, att andra personer skulle ensamma aflöna en ordningsmyndighet, som de företrädesvis behöfde, helst det icke vore fråga om någon större utgift, än 1 eller 2 R:dr på hemmanet.
Sällan skall man ock finna någon kronoskatteinnehafvare efterlemna något åt hustru och barn, såvida han icke genom gifte elier arf kommit till någon förmögenhet. Kronan är den egentliga egaren af hans jord. och hans erlagda köpeskilling representerar egentligen endast hans besittningsrätt, och de ärliga utskylderna hans arrende till denna Kronan. Han är kronans arrendator, men en hårdare och dyrare principal gifves icke, ty den enskilde beräknar välvilligt möjligheten för arrendatorn att kunna lefva och hafva en billig förtjenst och kan dertill gifva mildring då nöd och och omständigheter sådant kräfva, men Kronan har intet förbarmande, den pressar ut till sista skarfven. Och huru skulle hon kunna annat göra för uppehållande af det invecklade, och snart sagdt, outredbara förvaltningsmaskineri, som sedan århundraden knappast undergått någon annan förändring än ökadt antal tjenstemän och dertill förhöjda löner. 548 Motioner i Bonde-Ståndet 1862. Det är således af vigt att tillse hvarest bördan af samhällets uppehållande är soni mest tryckande, för att med rättvist och billigt omdöme hunna behjertas. Såsom redan nämnd! och vidare skall visas, är det för öfrigt en allmän klagan att jordbruket är den industri, och den tungt arbetade jorden det kapital, hvarifrån Slaten nästan uteslutande heaitar sina inkomster, och att på jordbrukarens axlar hvital' uteslutande tyngden af de mest oundgängliga vilkoren lör samhällets bestånd. Huru orättvist delta är. ligger uppenbart för hvar och en som viii erkänna alt det bör vara hvarje samhällsmedlem dyrbart att iå deltaga i sin mån, elter bästa förmåga, råd och lägenhet, till eli älskadl fosterlands uppehållelse och bestånd, då såsom vilkor för detta bestånd och lör den allmänna välmågan, sjelfva näringen såsom sådan, lemnäs fri. Att egare af frälsejord icke veta till grundskatt eller jordeboksränta är kändt.
Eneschölds skuld till Wadstena Krigsmanshus-Kassa. i834 den 29 November föredragen; Och Krigs-Kollegium underrättadt om Rikets Ständers beslut, rörande Wadstena Krigsmanshus-Kassas godtgörelse för Enkefriherrinnan Eneschölds ränteskuld. Beträffande deremot Rikets Ständers tillika gjorda underdåniga anhållan, dels om påminnelser till bemälde Kollegium att öfver underlydande tjenstemäns förhållande i tjensten hafva en noggrannare tillsyn, dels ock om bestämdare föreskrifters meddelande åt öfriga förvaltande Verk, som hafva Kassor eller penningar under deras vård; har Kongl. Majit funnit Rikets Ständer desto mindre hafva till en slik framställning ägt skälig anledning, som icke allenast, vid den i laglig ordning anställda och i Högsta Domstolen sluteligen afdömda rättegång rörande tillkomsten af ifrågavarande ränteskuld, någon anmärkning emot Krigs-Kollegium såsom förvaltande Bihang till R. St. St. Just. Ombudsm. Emb. Ber. den 14 Jan. 1840. Verk icke förekommit, samt Justitie-Kansleren, sedermera i ämnet herd, tiIlkäunagifvit sig icke hafva haft något att erinra vid sättet, hvarpå åtalet blifvit utfördt emot nämnde Kollegium, hvilket, enligt Juslitie-Kanslerens öfvertygelse, ej åsidosatt hvad detsamma tillkom, i afseende å utöfningen af den högre kontrollen öfver kassa-lånens och räntemedlens ordentliga likviderande, utan äfven Kongl. Majit, i anledning af de omständigheter, sorn i frågan om Enkefru Eneschölds ränteskuld förekommit, redan den 3o September i83o låtit utfärda
phine Wettergrund (Lea), tröttliga illustratrisen; de högt skattade konstnärinnorna fru Gerda Tirén och fröken Ottilia Adelborg; den talangfulle tecknaren hr David Ljungdahl och ännu fler. På dessa fördela vi nu våra manuskript, rådgöra om do situationer och scener, som bäst ägna sig för behandling, om de olika för hvarje fall lämpligaste framställningssätten, såsom pennteckning, lavering, akvarell o. s. v. En mycket vansklig, men maktpåliggande sak är att redan från början beräkna storleken och platsen för de olika illustrationerna, då allt ju måste gå in på de gifna sidorna, och då olika ark i häftet tryckas i olika antal färger en, två eller ännu flere, till hvilket allt måste tagas hänsyn vid illustrationernas och klichéernas utförande, Qch så åter en nervös väntetid under artisternas arbete, som ofta kan sitta hårdt inne, då de ju alla äro strängt sysselsatta och för mångahanda uppdrag anlitade konstnärer. Ändtligen, fram i sommarvärmen, börja vi få äfven dessa bidrag samlade och kunna nu tänka på klichéerna. En del kanske måste sändas ända ned till Wien. till den europeiskt ryktbara firman Angerer &amp; Göschl; det mesta utföres dock hos vår härvarande skicklige autotypör: Silfversparres grafiska aktiebolag. Det skulle vara frestande att söka ge våra läsarinnor en, om än aldrig så flyktig inblick i de intressanta processer, med hvilka den högt utvecklade moderna reproduktionskonsten rör sig — men det skulle föra oss alltför långt. Vare endast sagdt som en antydning, att till en illustration, som exempelvis skall in i trefärgsarket, måste förfärdigas ^refaldiga klichéer, en för hvarje färg, och att detta » upplösande » så att säga af artistens akvarell i dess elementära färger är en af [klichéfabrikationens svåraste, men också mest beundransvärda åtgärder. Och tiden glider, g l i d e r. Vi ha sensommar, höst, då vi en dag Pappersrummet. ändtligen få den sista klichéen från Silfversparres.
Bifölls; dock att ifrågavarande anslagsförhöjning skulle å extra ordinarie stat uppföras Punkten 34. Ansågs icke till någon åtgärd föranleda. Med afslag derå biföll Ståndet hvad Kongl. Maj:t i dessa ämnen föreslagit. Ladcs till handlingarne. Återremitterades i följd at Ståndets från Utskottets förslag afvikande beslut. Tabellerna A och B. Lades till kandlingarne. Den 18 April. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Sedan Ridderskapet och Adeln, vid den 14 dennes skedd föredragning af 22 punkten i Stats-Utskottets Utlåtande JVs 60, bifallit Utskottets deri gjorda hemställan med följande tillägg »samt dervid jemväl uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t begära, att Styrelsen öfver Alnarps landtbruks-institut var - 232 'Prof.-Utdrag den 18 April 1866. der i nåder förständigad att för framtiden undvika större utgifter än tillgångarne medgifva»; s§ beslöts nu, uppå framställning af Grefve Posse, Arvid, att Vällofl. Borgare-Ståndet skulle vänligen inbjudas att i ofvan omförmälda beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena. S. D. Föredrogos Stats Utskottets Utlåtanden: JM 61, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående kostnadsfri upplåtelse af kronomark för jernvägsanläggningen mellan Gellivara malmfält och Luleå eif. lii fö lis. JM 62, i anledning af väckt motion angående ersättning för utgörande af augmentsriinta för en utjord, kallad Altuna äng. Bifölls. JM 63, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående väckt fråga om Sala silfververks återgång till Statens disposition. Lades till handlingarne. JM 64, i anledning af väckt motion om eftergift af Kronans rätt till danaarf efter aflidne Klockaren C. P. Bergstedts jemväl aflidna hustru, Anna Maria Reis. Bifölls.
Nilsson och Riksdagsmannen Eric Ericsson från Orebro Län instämde. 6:0 Herr Kammarjunkaren Morath, Herr lagmannen Noréus och Herr Commerce-Rår det Santesson, uppläste nu äfven särskilde anföranden rörande detta sistnämnde ämne, hvilka, såsom deras reservationer emot Utskottens beslut derom, finnas härhos under N:o 6 och 7 och 8 bilagde ; och aflemnade bemälde Herrar äfvenledes åtskillige anföranden, innehål-' lande särskilde tankar i afseende på ämnen, in-' nefattade uti Utlåtanderne Litt. A. G. H., hvil-' ka på sitt ställe skulle blifva iagttagne. 7:0 Likaledes åberopades förr uppläste an^ föranden, eller aflemnades och upplästes nyligen författade sådane, af nedannämnde ledamöter, med begäran att, genom deras bifogande vid de till Betänkandet hörande särskilde Utlåtanden, få ådagalägga inför Rikets Ständer de skiljaktiga meningar, hvar och en hyst angående de deruti afhandlade ämnen: nemi.: Af Herr Öfverste-Lieutenanten Friherre af Nordin, i afseende på Utlåtanderne Litt. A. B; Herr Revisions-Secreteraren Stråle — B. F.G.H Herr Öfv. L. von Hejne —■ H. Herr Bergs-mechanicus nf Uhr — B och E. Herr Cancellie Rådet Bruncrona — H. Herr Doctor Lundblad •— E. F. Herr Rådman Lundgren ■— F. Herr Brukspatron Ekelund — B, H, Herr Grosshandlaren Eckhoff — C. E. F.‘ Sfatsöch Banco-Utskottens Utlåtanden. ixxYrr Herr Borgmästaren Montan —- B. JE. Herr Borgmästaren Ekstrand ■—• F. Herr Borgmästaren Hambraeus — B. Herr Grosshandlaren Göransson ■—• B. Herr O. Nilsson — B. G. H. Herr Brukspatron Bjuhr ■—•
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 7 dennes på bordet lagda memorial, N:o 4, med återlemnande af Herr Ribb in gs, Ar - 28 Prot.-Utdrag, den 10 Augusti 1S44• vid, till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten remitterade motion, angående Rikets Ständers underrättande om de i afseende på folkskolorna vidtagna åtgärder, biföll Ridderskapet och Adeln, att remissen till Stats-Utskottet af berörde motion finge förfalla, och att således denna motion borde endast af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet behandlas. S. D. Föredrogs ånyo ooh bifölls Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den 7 dennes på bordet lagda memorial om tillåtelse för Utskottet att, utöfver hvad Riksdags-Ordningen medgifver, antaga En Canzlist, med åtnjutande af enahanda aflöning, som för de öfriga Canzlisterne kan varda bestämd. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: Herr Westerstrands, Pehr, den 7 dennes på bordet lagda motion, angående grundskatternas förvandling till Bevillning m. m., jemte de i anledning deraf denna dag afgifna yttranden; Herr af Donners, Gustaf Wilhelm, denna dag väckta motion, angående den under Statens embetsoch tjenstemäns samt betjentes löner beräknade spanmål, jemte ett i anledning deraf afgifvet yttrande; Bevillnings-Utskottet: Herr von Hohenhausens, Michaél Silvius, denna dag väckta motion om förhöjning af tullen å åtskilliga import-artiklar samt upphörande af credit-upplag, tillika med de i anledning deraf afgifna yttranden; S. D. Remitterades till Stats-Utskottet :
Om dä Justitiä - Ombudsmannen wid denna drss dfwerwaro finner att man förbigär det hufwudsakeligaste, att genom hwarjchanda konster änbamälet helt och hältet förfelar sä bör han kanske stil latigan - Den M October. 470l latiganbe se allt detta: och hwartill har dä dea befattning svin Z gifwer anledning till gagnat. Z is. Som älägger Justitiä - Ombudsmannen att samla alla sedana förklaringar som högsta Domstolen sifwer uppä inkomne förfrägningar af Domare och EmbetSinän torde äfwcn säsom en följd deraf böra stadgas att högsta Domstolen opämint bör honom alla dylika förklaringar tillställa. § 22. Efter ordet anteckningar förcstär jag bet tillägg: och Bref, Conccpter, som allt bör kunna underställas Riksens Högloft. Ständers granskning i händelse dertill yppas anledning. § 22. Wid de tillfällen dä Justitiä - Ombudsmannen päkallar dest utsedde efterträdare att tjensten förrätta, tyckeS det wara med billighet öfwcrcnsstämmande atk han ät dest Vicarius afstär minst hälften af sine Löneförmäner för sä läng tid han Embetet förrstär. vet kunde annars falla Justitiä - Ombudsmannen in atk under fbregifwcn opasslighet, undandraga stg alla kinkiga befattningar, och gansta makligt njuta inkomsterna, medan den andre säsom Adjunct förrättade tjensten. Herr Grefwen och Landt-Marsk alken samt Högloft. Ridderstapet och Adeln täcktetilläta att dessa mina wördsamma anmärkningar fäk Tredje Band. N:d 223. jemte 4702 Den Zo Octobev. jemte Förslaget till Instruktion till Högloft. ConstitutionS-Utskottet remitteras.