Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag ämnade besvara Hr Cederschjölds anmärkning; men den är så grundligt besvarad af Hr Tham, att jag afstår derifrån. En fråga gifves dock, som verkligen bör oberoende af det öfriga lagförslaget antagas, emedan nationens väl fordrar det, den nemi. om de tysta förmånsrätterna; men det är också den enda. Man kan hafva mycken välmening, men likväl mycken okunnighet i lagstiftning. Denna okunnighet har visat sig i dag, då man har sagt, att det är likgiltigt, om den ena principen i en lagbok står tillsammans med den andra. Hr Tham liar visat nödvändigheten af, att pröfningen sker, icke blott i ett sammanhang, utan äfven af samma persouer. Besluten blifva eljest aldrig consequenta. Gr. Frölich: Jag uppstod endast för att yttra min tacksägelse för Hr Strussenfelts sätt att upptaga min framställning, då det nemi. förundrat honom, att jag kunnat begå, hvad han tyckt finna vara en inconsequens. Jag tror mig dock icke hafva begått någon sådan. Jag har yrkat lagmansrätternas afskalfande, men aldrig, att häradsrätts dom må fullgöras utan appell. Jag har velat borttaga hvarken Hofrätten eller Högsta domstolen, och jag har alllid förutsatt, att häradsoch hofrätts sammanstämmande beslut borde erfordras för deras fullgörande. Jag behöfver icke vidare utveckla detta, då jag är öfvertygad, att Högsta Domstolen i alla fall dervid fäster uppmärksamhet. På samma sätt ber jag att få heinola/Hr Tharas försök att binda oss till inconseqvens. Såväl Frih. Ehrenborgh som jag ingingo vid frågan örn lagmansrätternas afskaffande icke i deta iIler, hvilka vi trodde böra lemnäs till Konungens afgörande. Hvad beträffar Frih. Boyes yrkande om lagförslagets pröfning i dess helhet, förmodar jag, att sådant icke annorlunda låter sig göra, än alt Svenska folkets representanter gifva fullmagi till andra delegationer, hvilka kunde svara ja till Den iG Augusti (. m. 00 alla principer, som finnas i det nya lagförslaget.
N:o 143, i anledn. af väckt motion, ang:de tilldelning åt Bjärsätters sockens hemmansägare af skog från kronoparken Westra Kinneskogen; N:o 144, i anledn. af väckt motion att å Kronans egendomar bosatte husmän och torpare må njuta mera tryggad besitt ningsrätt lill sina torp och jordar; N:o 145, i anledn. af väckt motion, att för domaren i Östra härad af Jönköpings län måtte anvisas annat boställs-hemman ; samt N:o 14(i, i anledn. af väckt motion om befrielse för städer ne i riket frän utgifter för kronouppbörden, byggnad och under håll af tullhus samt fångvården, och dessa utgifters uppförande å rikets stat. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. inkomne belänk:n, utlåt, och mern.: N:o 69, i anledn. af väckte motioner, dels om utfärdande af instruktion för fjerdingsman, dels om skyldighet för ägare och innehafvare af säterier, rå- och rörssamt insockne frälse-hemman att i detta bestyr deltaga, dels ock om upphörande af nämnde befattning; N:o 70, i anledn. af erhållne återremisser af Utsk:s betänk. N:o 17, ang:de ifrågaställde fyr-anläggningar å Agön samt å skäret Skomakaren; N:o 71, i anledn. af återremiss af Utsk:s betänk. N:o 31; N:o 72, i anledn. af återremiss utaf Utsk:s betänk. N:o 49; N:o 73, i anledn. af återremiss af Utsk:s betänk.
Nio y heter det: ”ansågo vid sådant förhållande Statssecret. och Statsrådet frågan om den förer”slagna organisationens oell dermed förbundna löningsstaters ”antagande fr. o. m. d. i Juli i83o förfalla, men hemställ”de tillika i underd., att, då besparingar å hufvudtitlarna ”äro hvarje år underkastade förändring, och sådan troligen ”skulle innan årets slut inträffa med åtskilliga på besparin”garna å 3:dje hufvudtiteln anordnade utbetalningar, Stats”cont. måtte i nåder anbefallas att, ronde tillgången på ”sistnämnde besparingar för i83i och följande åren intill ”nästa riksdag, afgifva det ytterligare utlåt., hvartill möjligen timade förändringar torde föranleda, och det så tidigt ”inom i83o års slut, att pröfningen af tillgångarna för det ”nu anmälda behofvet kunde före i83i års början medhiu”nas; hvarförutan Statssecret. och Statsrådet tillstyrkte, att ”den löntillökning utöfver förra staten, som R. St. beviljat ”underbefälet, måtte af Statscont. få, efter behörig reqvisition och mot redovisningsskyldighet, för år i83o utbetalas ”och af regltschefs fördelas i förhållande till hvars och ens ”aflöning enligt gällande stater, samt ändtligen, alt veder”böraude regitschefs måtte förständigas att under tiden, elter innan K. M. i ämnet fattat dess definitiva beslut, vid ”yppande vaeancer bland befäl och underbefäl inom reglter”na, icke sjelfva företaga eller bos K. M. föreslå några tillsättningar, som kunde i ett eller annat hänseende strida ”mot den projecterade organisationen.” Men nu är uti vår grundlag R. M. medgifvet att mot sina rådgifvares tillstyrkande fatta ett beslut, och detta beslut i denna fråga, hvilket icke utgör föremål för några anmärkningar af Representationen, lyder såsom uti ITtskls mentor. Nio ia finnes uppgifvet, att nemi. R.
Orangefärgade lyktor spegla sig i ständig växling i en kanal, och jag, som glömmer hvar jag är, tycker mig nästan skymta japaneser med stora uppspända paraplyer bland träden. Så betagande är allt! Man vet ej hur eller när eller hvar. Blott att detta är något alldeles särskildt. Det är j u också inramningen till det som komma skall. Och vi vänta och lyssna till jubel och skrän, båda lika välljudande för våra feststämda örhinnor. Och så nalkas festtåget! Ståtligare få vi nog se det i Amsterdam, men innerligare, mera naivt allvarligt — omöjligt. Kostymerna voro förträffliga. I spetsen går borgmästaren baklänges — stadens borgare gingo med i tåget, med en värdighet som trotsar all beskrifning. Tåget framställde i kronologisk ordning historiska händelser, hvilka särskildt berört Edam. Furstliga personer som gästat Edam och store män som lefvat eller verkat där. De historiska dräkterna passade den holländska typen förträffligt. Tack vare sådana målare som en van D y k en van der Helst, hvilka bevarat åt oss deras tids typer och 1898 dräkter, kände vi igen som gamla bebekanta dessa holländare, dessa furstar och pager och dessa förnäma damer. Inom den afdelning, som tillhörde medeltiden, syntes också en vagn med Edamerostar (däraf kan man förstå, huru gammal ostberedningen där måste vara). Den tog sig förträffligt ut, och de medeltida figurerna passade alldeles in med stadens tycke. Också våra kära volendamare voro med i båt — på vagn. — De hurrade särskildt för oss. Son kom också med, » prinsessan i sagan. » — Hon kom till häst, med ljusblå sammetsklädning, hermelinsmantel och krona på hufvudet. Ett litet fint barnsligt hufvud på en smal fin hals. På programmet stod att läsa hvem hon var: H. G. Machtelt van Lancaster, gift med Z. Gr. Willem Hertug van Beijeren, Graaf van Holland, Zeeland en Henegouwen (Graaf Willem V). Men hvad betyda några små svarta typer på ett papper? För mig blef hon ett med den unga furstinnan, som i dagarna skall blifva regerande drottning i Holland.
Ståndets då fattade beslut att det till Kongl. Maj:ts disposition i och för nämnda kostnaders bestridande af Rikets Ständer å Riksgälds-konLorel anvisade kreditiv af 2 millioner R:dr må kontoret godlgöras på det salt, att till räntor och amortering af 1,250,000 R:dr uttaxeras proportionaliter med hänseende till lith, till II. S. Prol. 1847 och 1848. 95 754 Prot-utdrag den iO Octoher 4.848. sistberörde suramas förhållande till hela kreditiv-summan under 6 år enligt Bevillnihgs utskottets förslag genom förhöjning å 1, 2 och 3 artiklarna af allmänna bevillningen, under de år då denna riksdags bevillningsförordning kommer att tillämpas; hvaremot om de återstående 750,000r:dr i händelse af behof komma att stats-verket tillhandahållas, amorteringsoch ränte-medlen dertill höra af kontoret af under händer hafvande medel eller genom upplåning tills vidare anskaffas. Ståndet fann ingen annan åtgärd vara att med denna inbjudning vidtaga, än lägga densamma till handlingarna, enär genom dess antagande ett redan förut vid denna riksdag fattadt Rikets Ständers beslut skulle komma att salena verkställighet. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-utskottets nädannämnda raemorialer stadnade Ståndet i följande beslut: N:o 330, i anledning af Rikets Ständers beslut, rörande vissa med •tats-regleringen gemenskap egande frågor. Bifölls; N:o 331, angående definitivt fastställande af förslags-beräkningen å de till riks-slaten börande indelningar. Bifölls; N:o 332, med förslag till 3:ne §§ i det nya reglementet för Riksgälds-kontoret. Bifölls; N:o 333, angående öfverlemnandet till Kongl. Maj:t af det nya reglementet för Riksgälds-kontoret; Bifölls. S. D.
Sörefroet ben 5 ^'cBruart 1808, få mtbt bet affer Äronont;bt;ggen, att, bå åboen å ett fåbant npbpgge genom af» banbltng transporterat betfamma på någon annan, än ben, forn, enligt berörba ttåbtga 23ref, är närmaft att efterträba honom, åboenö barn oty arfmtngar mät må mara berätttgabe, fåfont fjitttllö, att, inom natt oty år efter af Sanbétyöfbtngeu tttfärbabe fungövelfe om tranöportcn, till fig återmtnna femmanet, men enbaft emot erlägganbe af ben löfen, trau3port»afbaubltngcn innehåller. §. 83. $ öfmereuSftämmelfe meb 89 §. Slegermg^g-ormen oty 60 §. SRffSbagS^ Drbtttngen, f)afme 2öi fåmäl i förefomna frågor röranbe 9ttbetS allmänna tyt§ Söåra f>cniftädatiben, öuflntngar oty förflag genom följattbe unbcrbåniga ffrifmelfer, nemligen: 64 9liföbagö;93effut 1860. l:o af ben 14 $f.|ml betta ar, om anbringar befö t åfottgf. Stabgan ben 21 ^januari 1853, om mått ocfj totgt, ocf) bctS i älongf. äftajttö unbcr famina bag utfarbabc nåbtga Snftruftton för Sjnfterare af mått ocf) lutgtcr; 2:o af ben 20 9ljmf, om uppfjäftuaitbe af ben enfftfbe ffåbcfpelare ocf) fonft; tbfare m. ff. åfagba ffnfbigfjet att för juta reprefentattoner erlägga afgifter tili Äongf.
Bengtsson från Halland, hvilket hufvudsakligen öfverensstämmer i ofvan upptagne anmärkningar, och hvaruti dessutom föreslås» att, i händelse någon annan åtgärd vid Norrska Postföringen, än den, som före Sveriges och Norrig?s förening var vidtagen, skulle anses nödig, ett Project rörande ny reglering deraf kunde till Norrska Lagstiftningen in» gifvas. Till besvarande häraf får Utskottet anföra, att Utskottet genom sitt afgifna Betänkande i denna fråga endast åsyftat en lättnad i allmogens öfverklagade Postföringsbesvär, och derföre föreslagit de medel, Utskottet ansett bäst ledande till detta ändamål, utan att störa den beredvillighet, som emellan de förenade Rikena bör äga rum. Beträffande åter den ifrågasatta ersättningen för Postföringens ökade besvär, ansåg Utskottet detta tillhöra det Reglementariska» som Utskottet på anförda skäl trott böra öfverlemnas till Kongl. Maj.ts Nådiga omsorg, hvarigenom äfven det godtgörande lärer Postförarne Nådigst tillerkännas, som med rättvisa och billighet kan vara öfverensstämmande. För öfrigt får Utskottet vördsamt tillkännagifva, att ifrågavarande Betänkande redan blifvit af de 3ne öfriga RiksStånden lafallet. Stockholm den 15 Maj 1818. Best), ock Etkon. Utsk. Riksens Höglofl. Ständers Allmänna Besvärs• och EkonomiUtskotts Utlåtande, i anledning af åtskilliga hos
Se vidare Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 64. — N:o 39. i anledning af väckt fråga om upphäfvande af Kongl, circuläret den 7 Juli 1841 samt upplifvande af Kongl, brefvet den 8 Juni 1819, angående sältet för fångars transporterande. VII. B. 188. A. 211. E. 421. — N:o 40. i anledning af Kongl. Mapts Nådiga Proposition rö rande - ( 153 ) rande vården och tillsynen å samt hushållningen vid de i riket varande härads-allmänningar m. m. VII. B. 188. A. 222. VIII. E. 177. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ulskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 41. i anledning af Kongl. Majlis till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Skrifvelse, angående inqvarterings-skyldighelen i Stockholm. VII. B. 188. A. 222. E. 421. — N:o 42. i anledning af väckt fråga om anslag till premier och understöd för utgifvandet af läroböcker för folkskolorna och läseböcker för allmogen. VII. B. 188. A. 222. VIII. E. 118. — N:o 43. i anledning af väckte förslag om befrielse från eller lindring uti postskjutsen, postföringens öfverlätande på entreprenad eller öfvetflyttande på reserv-skjutslagen samt skjutslegans förhöjning m. m. VII. B. 189. A. 222. VIII. E. 118. — N:o 44. i anledning af väckta frågor om befrielse för rustoch rotehållare från skyldigheten att under kris rekrytera, remontera samt ersätta förlorade munderingspersedlar. VII. B. 189. A. 226.
Mål; men då de detsamma rörande och Utskottet nu tillhandakornne Handlingar hufvudsakligen äro af enahanda innehåll med de, som vid Ärendets första pröfning hos Utskottet undergått granskning, och den mindre skil jag tig het sorn, vid jemförelse de begge Acterne emellan, befinries, utvisar, att de till Utskottet först remitterade Handlingar äro af fullständigare beskaffenhet än de sednast ankomne och uti hvilka för öfrigt, med undantag af deribland varande ytterligare Ansökning i ämnet af 3o6 Stnts-Utskottets Marstrands Stads Magistrat, ej något förekommer, som ieke af Utskottet förut kändt varit; anser Utskottet icke någre skäl af Hr Meijer nu anförde, hvilka kunna föranleda till nytt förslag i ämnet eller förändring af Utskottets deruti förut afgifne Betänkanden, Atris i4och 166, utan får Utskottet desamma till alla delar härmed åberopa. Utlåtande, i anledning af väckt Motion om Statens förpligtande, att ersätta Boställsin. neliafvare för uppkommande Arrende-brister.
R:dr utaf de under Directionens vård befintliga, Reparations-fonden tillhöriga, medel; 6:0 att, innan den, genom influtna räntemedel, bildade behållning uppgår till en summa, motsvarande det ursprungligen afsatta samt i stora Wallby och Oppeby intecknade capital-beloppet af i5,ooo R:dr, får någon del af denna behållning till utgifter för Canaloch Sluss-verkets underhållande icke användas; 7:0 att nyssnämnde capital-belopp, icke under någon händelse, får, utan Rikets Ständers dertill serskildt lemnade samtycke, från RiksgäldsContoret, till större eller mindre del, uttagas och af Canal-Bolaget disponeras 5 Bih. tilt R. St. 8:0 att den, genom ränlemedlen, uppkomna behållningen må endast användas till företagande af sådane störie oundvikliga reparationer och arbeten, som icke, utan afbrytande af segelfarten å Canalen, kunna verkställas och hvilkas kostnader öfverstiga Bolagets då samlade, härtill disponibla, besparingsmedel, jemte de förväntade öfverskotten å Canal-iukomstepne för de 3;ne nästföljande åren; 9:0 att, vid dylikt tillfälle, skall af den embetsn^ndighet, som bar sig uppdraget öfveiinseendet öfver vattencommunicalions-anstaltarne i Riket, undersökas och pröfvas, huruvida och till hvilket belopp bidrag till det af Bolaget föreslagna och af bemälde embetsmyndighet tillstyrkta arbetets utförande bör af ifrågavarande Reparations-fond utgå ; och 10:0 att, sedan helopppt af ett sådant bidrag på detta sätt blifvit bestämdt, böra reparations-londen tillhöriga lånelnmdlingar å en deremot svarande summa af Riksgähls-Contoret till Canal-Directionens disposition utiemnas
Ty det är framför allt de karaktäristiska bagatellerna hos menniskan, som mystiskt locka mig; de som andra affärda som fula kunna för mig vara de mest intressanta, och de som gälla för skönheter kunna för mig vara uttryckslösa som en oskrifven griffeltafla. — Dess kronblads ådror äro fylda af morbida oljor, dess doft har en sjuklig sötma och dess kolorit är dämpad som dagern i ett sjukrum med nedrullade gardiner och skär som en döende aftonrodnad. Om du letar i ditt eget och dina vänners lif, skall du finna många skiftande varieteter af den; och vore jag som du, skulle jag plocka några sådana och sälja dem på torget “ Vi voro tre gamla goda vänner som länge lefvat samman i intimt och dagligt umgänge och som känt hvarandra utan och innan och som lifvet fört åt skilda håll och som nu träffats igen efter många års skilsmessa, hvarunder den ene icke hört stort af den andre, annat än hvad ryktet sagt och de flygtigt uppsnappade orden af gemensamma kamrater, hvilka man händelsevis stött på i sin väg genom lifvet. Af en slump hade nu än en gång våra banor korsats – ödet har ju dylika små infall –, han som bodde på platsen hade arrangerat middag, vi hade varit för oss sjelfva liksom i gamla tider, sinnena hade småningom mjuknat upp, alla glömda minnen från vårt vänlif hade stått upp från de döda, och hela vårt ungdomslif tedde sig plötsligt för vår syn som ett tyst och slumrande fata morgana, dubbelt trolskt som det nu låg der i fjerran. Vi hade fått en droska, staden låg redan bakom oss och vi åkte sakta fram längs stranden. Det var en dag i den tidiga våren, fram mot kvällningen, sundet låg blankt i aftonsolen, ångan rök ur markerna, bydungarne skiftade i spädgrönt och det var så ensamhetstyst som det kan vara endast på slätten, blott lärkorna sjöngo uppe i den blå rymden.
Genom en så beskaffad anordning komtne Styrelsen för statens jernvägstrafik, äfvensom det enskilda jernvägsbolaget, att för den inländska telegrafkorrespondens, som befordras gemensamt på dess egna och Telegraf-verkets linier, tillgodonjuta enahanda porto, hvilket, i följd af Eders Kongl. M;ij:ts under den 20 sistlidne Oktober fattade nådiga beslut, bemälde Styrelse och bolag ega att frän nästa års ingång uppbära för sådana från utlandet hitkommatide eller härifrån till utlandet afgående telegrammer, som till större eller mindre del befordras genom någon jernvägstelegraf. Ett undantag från det allmänna stadgandet af 1 R:dr såsom likformigt porto för inländskt enkelt telegram torde dock böra göras för de tall, då telegrammer vexlas mellan tvenne stationer, hvaraf den ena tillhör statens jernvägar och den andra något enskildt jernvägsbolag, samt Telegraf-verkets linie begagnas såsom mellanlänk. 1 sådana fall, äfvensom då Telegraf-verket pä sina linier ombesörjer fortskaffningen mellan tvenne enskilda jernvägsbolags-stationer, lärer det blifva enklast att för hvardera af de trenne serskilda linier, som begagnas, ett porto af 50 öre får beräknas, då således telegrammet komme att kosta 1| R:dr. 2:o. Derjemte hafva Revisorerne fästat Rikets Ständers uppmärksamhet på det undantagsförhällande, som, beträffande statsbehofvens pröfning och utgifternas bestämmande, eger rum i afseende å vissa, embetsverk och deribland äfven Telegraf-styrelsen.
Alldeles rätt, d'ä f örnuftigt tänkt, kära bror; det mås te bli dervid, och om Julie s ätter sej alldrig så mycke deremot, så ska Niclas bli hennes man, och förlofningen ske innom fjorton dar. Likväl är det bäst att säga Niclas ingen ting säkert härom tills vidare, och att g å v ars amt tillväga med flickan. Hvad är här mer fö r billetter? tar ett bref och läser. Til l »herr Tand-Docto rn Ninus ... bara Tand-Doctorn Ninus? Man kunde vara lite höfligare. sedan 3 han öppnat. Aha d'ä bara från en f attig kokerska; stackare! hon behöfver visst sina tänder i ordning hon, som ska smak a förut på alla rätter som kommer på bordet, henne måste j ag hjel pa. ö ppnar ett bref till. If rån herr ... nej jag tack ar; han har så mång a gångor pustat af indigestion, h an kan mista alla tänder han har. öppnar ännu ett bref. Ah! d'ä f rån kong l. sek tern, apan af alla utlänningar, möns tret i modets verld, och som tycks fö rstå s ej på att kackla le bon ton; lät se hvad han skrifver. läser. Aha, han vill komma hit om en timma om jag dröjer hemma. J ag ska väl dröja då ... Ännu en bi llet! tar den och öppnar. Hv ad den är smånätt hopl agd! ah , f rån g amla friherrinnan, hvad! hon tänker också komma ... hon behöfver vi sst också några tänder. För tusan! allt det här hinner jag inte sköta ensam. ropar. Niclas , Niclas! N I C L . utanför. Jag är h är kära gufar. D O C T . Kom hi t. N I C L . utanför. Jag kommer, kära gufar. 2. SCEN. DOCTORN. NICLAS. N I C L . i det han kommer. Nu är jag här. D O C T . Det blir myck e göra i dag . Du sk a laga att s akerna ä rikti gt i ordning , och sen ska du hjelpa mej med de sämsta kunderna.
StänderAllmänna Beswärs - och Oeconomie-Utstotts förliden gärdag uppläste Beänkanc-e, angäende Sallpetcr-tillwerkningen i Riket, nu ä npo föredrogs, blef detsamma af Preste-Ständet bifallit. Ut supra. S. D. Efter uppläfantx af den utaf Riksens Högloft. Ständers Erpeditions-Utstott fbrcffagne R>daet>on afBewillnings»Fö> ordningen, och dä Prestc-Stäudet saknade sä wäl det af förstärkta StatS-Utffottet gillade och till ofelbart iakttagande faststäldte Formulair till uppgifter wid Taxeringarne, som de Forinulaircr, hwilka, af cnstildte RiksStänd föreslagne, ansetts böra säfom en gagnande och säker hjelpreda tillätas; .bcflöt Preste-Ständet anmoda Expeditions-Utftottet, att berörde Formulairer till den föresiagne BewiffningS-Fvroröningen bilägga, vt suxrs. kgx Drotocollo, ff. H. ^.Im^uist. Utdra - 1064 Den 2 Maj. Utdrag af Protocollct, hältet hos Högwördige Prcste-Ständcl dcn 25 April iZio. SD. I stöd as Hederwarda Bonde-Ständets inbjudande igenom Protocs!!s-Utdrag af den 24 dennes, bcflöt Preste-Stöndet, att ä det ställe i underdäniga Expeditionen, angående Bränwins-Bränningen i Riket, der införsel tillStäderne och fri försäljning af Bränwin omförmäles, borde inflyta orden: Stockholm och Götheborg deribland -swen inbegvipne. lit »upca. ^rokocolln, öl. II. ^.Imguk8t. Utdrag af Protocollct, hållet hos Högwördige Pre. stc-Ständet dcn 28 April 1810.
Nto 3QÖ, hvarpå samma Förslag sig grundar, i stället erhålla dfln lydelse1 Matt en fullständig arbetsplan i början af hvarje 3r till Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Sanction i underdånighet ingåfvos jemte utförlig bprättgjsp om det f&flutBa årets arbete*’* D. Fiirgdrugs ånyo Stats* och Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 613, öfver a nmärkningat vid Betänkandet Nto 549, rörande Dykeri-Verket * Hvarvid Borgare-Ståndet, enär det först afgifnä’ Betänkandet blifvit af dej öfrige Riks-St anden gil ladt, beslöt att väl låta dervid bero, men att tillika uppdraga åt sitt Besvärs-Utskott, uppsättandet af en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t, med fram* ställning af Ståndets åsigter uti saken och anhållan om de åtgärder, hvilka Ståndet för sin del anser böra i afseende på Dykerioch Bergnthgs väsendet iakttagas. S. D.~ Lag* och Ekonom i-Utskottens Utlåtande, N:o 237, öfver anmärkningar vid Betänkandet sS6 Prof. Utdr, 4. 2? iVW, 1S23- :o ■yq. i vackt flinga om upphörande af .Landshöfdin garnes Domsrätt uti Enskift esma), före rogs ånyo samt bifölls, med tillägg af orden ”eller Tingslag” näst efter otdet ”Härad” i 3tdje Puncfen utaf Utskottens förslag;. Och skulle Herr Commerce Rådet Sante ssotis särskilda tanka, på. hans derom gjorde begäran, genom särskildt Memorial åtfölja detta Protocolls Utdrag till de öfriga Riks-Standeri, S. D, Vid förnyad föredragning af Constitutions.