Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Just som jag ämnade smyga mig ut, fä- stes min uppmärksamhet vid en smärt, hvitklädd kvinnogestalt med fint, ovalt ansikte, blek hy och svart lockigt hår som, fasthållet af en liten guldkam, föll ända ned till midjan. Hon stod alldeles orörlig midt i dörröppningen, infattad i ljusblå luft och dö- ende sol, och höll de mörka och, som jag sedan fann, ovanligt praktfulla ögonen nedslagna. H v e m kunde hon vara? Belysningen i salongen var ännu mycket svag, men det var blott en fördel. Så m y c - ket mer stämningsfull verkade den vackra synen. Vid pianot sysslade en annan skugga — en manlig. Då k o m j a g ihåg! Det var j u i dag som professor di Mantelli skulle ge oss prof på sin underbara skicklighet som » handekvilibrist » och hans fru låta höra en röst, » skönare än Pattis, större än Kristina Nilssons ». Således hette min hvitklädd a drottning helt enkelt » madame di Mantelli ». Jag beslöt emellertid att öfvervara representationen. Just som jag intagit min gamla plats, skrufvades gasen upp. Skuggan vid pianot, som visade sig vara en några och fyrtio års man, iklädd en oklanderlig sällskapstoalett och utrustad m e d lockigt hår och ett rätt vackert, ehuru något pussigt ansikte, trädde fram, presenterade sig som profesIDUN sor di Mantelli och nämnde, att föreställningen skulle börja med sång af » m a d a m e ». Madame lämnade sitt vackra gömsle, hälsade m e d en slags blygsam värdighet, och så började sången. Professorns anslag visade genast på en begåfning vida öfver medelmåttans, men madames r ö s t. Stor och skolad var den visserligen, men jag hade väntat något så helt annat. Silfvertoner borde, tyckte jag, strömma ur denna strupe, och så blef det bara messing af i stället, och utskriken, skrällig och falsk messing därtill. Mitt musikaliska öra, som hos de flesta svenskar, är både vaket och ömtåligt, men nu var det något mer än mitt öra, som sårades — hela min känsla för harmoni. Rö- sten föreföll mig så irriterande oäkta. Det var som jag hört Venus Milo sjunga en Offenbachiad. Dock, skönhet besticker!
Vidare mötte på flera ställen stor svårighet att hålla söndagsskolan i regelbunden gång, enär de, som deruti skulle undervisa, voro upptagna af andra göromål, som icke finge eller kunde försummas; och slutligen kunde med skäl ifrågasättas, huruvida icke ett obligatoriskt åliggande för skolläraren att undervisa i söndagsskolan vore både orimligt och okristligt. Det vore orimligt att en person, som likväl måste ega något större bildning än mängden, men Bih. till R. St. Prot. 1865 & 1866. 8 Sami. 18 Haft. 1 Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 58. sorn i löneväg droge föga större fördelar än daglönaren, skulle arbeta icke blott sex utan sju dagar i veckan, och det vore okristligt, att icke hvarje menniska skulle få oqvald åtnjuta den sabbatshvila, som tredje budets majestätiska auktoritet erbjöde alla kristna. Hvad ändamålet med söndagsskolan, eller underhållandet af de i skolan förvärfvade kunskaper, beträffade, så vore detta af sådan vigt, att icke för mycken omsorg deråt kunde egnas; och derför borde det icke anses för mycket uppoffradt för det vigtiga ändamålet, om en dag i hvarje vecka under påstående läsetermin ansloges för de barns fortsatta undervisning, hvilka utgått från skolan, Motionären ansåg dertill onsdagen lämpligast, såsom liggande midt i veckan och varande en dag, på hvilken, enligt praxis på de flesta ställen, ingen eftermiddagsläsning i skolan egde rum. Den vanliga skolungdomen borde på den dagen entledigas från skolan, och i stället alla derifrån afgångna, men ännu ej i nattvardsskolan intagna barn undervisas uti alla till folkskolan hörande ämnen. Skulle dervid, utrönas, att någon egde mer än skäligt svag kristendomskunskap, kunde möjligen, efter derom med skolläraren träffad, särskild öfverenskommelse, någon stund af söndagseftermiddagen egnas till deras förkofran i detta vigtiga ämne.
Diskontverkens lagsökningsdiarier, som de qvittenser, hvilka, enligt 2 mom. i samma §., böra af Ombudsmännen utfärdas å medel, sorn till Ombudsmännen för Diskontverkens räkning ingå, tillika forordnat, att, då ett lagsökningsdiarium, uppsläldl efter nyssberörde formulär, innehölle en fullständig, ehuru i korthet affallad, berättelse om hvart och ett lån, verificerad af de vid låneakten förvarade handlingar, genom hvilkas jemförande med diarium den granskande vore i tillfälle att inhemta erforderlig upplysning om hvad som blitvil vid lånet åtgjordt, samt de detaljerade berättelser, hvarmed Ombudsmännen ditintills till de årliga revisionerne inkommit, således icke voro behöflige sedan lagsökningsdiarierne blifvit enligt det fastställda formuläret upprättade, komme de berättelser, Diskontverkens Ombudsmän, jemlikt g3 §• i Banko-reglementet, skulle afgifva, att inskränkas till meddelande af dels uppgift å antal och summor af tle lån, som under det år, revisionen omfattar, blifvit lill Ombudsmännen öfverlemnade samt dessa låns fördelning å de särskilda Länen; redovisning för de, genom Ombudsmännens åtgärd, under året influtna medel, samt dels redogörelse för Bankens bevakningar och märkligare rättegångar med flera omständigheter, som kunna tjena till ledning för bedömande af kreditförhållanderne. 13 1 sammanhang härmed, få Revisorerne anmäla: all, efler hvad Granskning af de inherntat, Fullmägtige, med slöd af Rikets Hoel. Ständers vid ^ankoDiskont somt sed naste Riksdag fattade beslut, uppdragit åt
Han hade ej frågat dem, sade han, om de hellre ville kapitulera än slåss, ty han kände dem godt från mången ärlig dust; han visste, att de kunde segra och falla som tappre män. De skulle nu minnas, att hvarje timme de här höllo ut var en timmes försprång för deras kamrater i hufvudstyrkan och därmed en frisedel för kommande segrar. För dem själfve var det en odödelig ära, att de redan i två dagar uppehållit en så stark och stormodig fiende; de skulle nu visa honom tänderna en dag till, så vore hären i säkerhet, och då ville chefen sörja för sina tappre. Dem skulle intet vederfaras, som de ej mången gång pröfvat förr, men på deras svärdsspetsar hängde nu fäderneslandets välfärd och krigets utgång. Lösen är: Gud med oss! Än en dag, gossar, en enda dag än, och Neunburgs namn skall gå med edert till eftervärlden! »Gud med oss!» ljöd ett sorl genom lederna, vittnande mer än höga hurrarop om krigarnes beslut att följa sin chef i döden. Den gamla segervana lösen hade en förunderligt lifvande kraft. Tidigare på natten hade vid bivuaken hörts halfhöga ord om fiendens stora öfvermakt och omöjligheten att försvara sig inom så usla murar. Hur mången gång hade ej myteri uppstått i ett belägradt fäste under mindre hotande faror! Här slogs man icke för segern, icke ens för lifvet. För hvad slogs man? Det visste chefen, och på honom kunde man lita. Till Erik Slange hyste soldaten ett obegränsadt förtroende. Tyste, allvarlige, gingo hans krigare att intaga sin post i den oundvikliga sista kampen om Neunburg. I de kejserliges läger hölls sent på kvällen ett krigsråd. Otålig att upphinna Banér och förutseende allt hvad här förlorades genom ett dröjsmål, hade den krigserfarne Piccolomini från början yrkat på fortsatt marsch med kvarlämnande af en obetydlig afdelning att observera och uthungra Neunburg. Ärkehertigen var af motsatt mening och fick på sin sida grefve de Suys.
— HEL ÅRGÅNG lynne, villig deltaga något äfven i inom hus OMFATTAR 3 Å 4 ILLUSTRERADE BÖCKER O M förefallande göromål. HÅR-, V Ä X T - OCH KONSERVERINGSMEDELI SMÄRRE PLASKA 1. 5 0 MK, SKILDRINGAR, NOR. EFTER NYASTE SLAGS o. M A S S A G E, (S. T. A. » Svar till » Systrar 26 — 28 » lduns Exp. (161) N M ED anledning af » Clematis » värdefulla uppsats i Idun för d. » Om farorna vid barns uppfödande med komjölk », få vi härmed som fullt jämförlig med alla förekommande utländska apparater framhålla: HÖGAKTNING RyrUoanta 16. TILL YLLETVÄTT OCH TILL LINNETVÄTT ANVÄNDES A SVENSK LÄMPLIN: R 2 9 S:T PAULSGATAN. OT FRITT VIVRE önskar en ung, hjärtegod, sympatisk flicka plats i familj. Villig deltaga i alla husliga göromål, hvari vana äges. Vidare genom korrespondens med - » Goå hjälp », N. Kungsgatan Bl, Gefle. M ONSDAGSGULDMEDALJ i Stockholm 1897. — T ATT » Vä kg. tvål kokas i 2 liter vatten; när tvålen är upplöst, tillsättes under omröring 20 ä 25 liter ljumt vatten; i denna utspädda lösning neddoppas plaggen. Vid ylletvätt böra såväl lösningen som sköljvattnet hafva 36 å 38 grader. » Finnas hos de flesta specerihandlare samt i mina butiker. N; R N BILDAD, • MUSIKALISK,: men anspråkslös flicka, utexamin. fr. Musikkonservatorium, önskar plats i bildad familj att underv. i sång, piano och handarbete samt hjälpa barn med läxläsning. Lön enl. öfverenskommelse. Svar till » A. X. » Askersund p. r. L U N D B E R G, HÖRA GAST SÅLUNDA: SILFVERMEDALJ i Köpenhamn 1888. E URVAL.
Lån blifvit utfärdade, och dymedelst oftast utsättas för Ocker, som de strängasie Lagar icke förmå fullkomligen afböja, så länge andre tjenlige Lån - tillgångar saknas; så skulle Allmänheten vid detta Verk betjenas med större och mindre Fenninge - Lån emot underpant, ej mindre af Guld och Silfver, än all annan 'lös Egendom. Till vinnande af detta ändamål, pröfvades Fonden för Inrättningen böra bestå af Femton Tunnor Guld, som indeltes på Sex Tusen Ac* tier, hvardera på 750 D:r Kopparmynt, hvaraf Kongl. Maj:t och Kronan antog sig En fjerdedel och upplät de öfrige Tre fjerdedelarne at private Interessenter. Intet Lån ineddeltes på kortare tid, än Ett fjerdedel» år, eller pa längre, än Ett halft år, och betalnings-ferminen fick endast en gång och det till blott hälften af den lid, Pant-Sedeln innehöll, förlängas; och, Stals-Utskottets Betänkanden, 1739 om Panten icke kunde, vid förfallo-tIden, inlö. sas, blef den genom Auction försåld. — Vilkoren för Låns undfående utstakades till Sex procents årlig Ränta, och en, i afseende på erforderliga kostnader till aflöning och Verkets underhåll, för nöd^> ansedd provision, sorn i följande gradation betaides, nemligen af Lån ifrån 13 Daler Kopparmynt, såsom de minsta, till och med ion D:r, 4 procent, ifrån too D:r till och med 500 D:r, 3 procent, 'ifrån 500 till och med 3000 D:r, 2j, procent, och ifrån 3000 D:r och deröfver 2 procent. Denna provision var alltid densamma och lika, antingen Lånet gjordes på kortare eller längre tid, men blef sedermera år 1773, såsom för högt tilltagen, nedsatt, för de minsta Lånen eber uti första Classen ifrån 4 till 3, eller med En procent, och för de öfrige, Classerne med En half procent.
Utskottet har derföre, äfven ur synpunkten att dessa mål må kunna med all önsklig sakkännedom behandlas, funnit med allmän och enskild fördel öfverensstämmande, att de i allmänhet böra handläggas af stadsdomstol, men äfven kunna tillhöra domstol på landet i de särskilda fall, Utskottets bilagda förslag utvisar. En sådan afvikelse från den allmänna grundsatsen, att tvister kunna, utan hänseende till deras beskaffenhet, upptagas antingen vid stadseller landtdomstol, förefinnes, på sätt här ofvan är vordet antydt, redan i liera delar af lagstiftningen; och Utskottet får i detta afseende erinra, hurusom, enligt gällande Tullstadga den 7 December 1860 samt Kongl. Förordningen rörande lotsoch fyrinrättningen i riket den 9 Juli 1862, mål, som angå förbrytelser mot dessa förordningar, skola, äfven då de timat utom stads jurisdiktion, upptagas vid Rådstufvurätt i närmaste stad, der tullkammare eller tullinspektion finnes. Vidare är i Vexellagen den 23 Augusti 1851 stadgadt, att domstol i vexelmål vare Rådstufvurätt i den stad, der svaranden bor eller anträffas, men om han å landet bor eller anträffas, Rådstugurätten i närmaste staden derintill. Med sistnämnda mål, som till större delen angå civila tvister, äro sjörätts-målen icke allenast i detta hänseende närmast jemförliga, utan äfven genom lagstiftningen i allmänhet ställda i full likhet. Sålunda är, på sätt ofvan anförts, genom der åberopade lagrum stadgadt, att begge ifrågavarande slags mål, äfven vid den tid Kämnersrätterna funnos inrättade, skulle, med förbigående af sådan domstol, i första instansen upptagas af Rådstufvurätt, samt att tiden för vads fullföljande till Hofrätt, äfvensom för ändrings sökande i Hofrätts dom, skall vara hälften kortare än i andra mål.
— Om godkännande af StatsUtskottet: 1:0 Berättelse om AssistanceContoiret. 2:0 Utlåtande om ersättning af Barnhus inrättningens förlust genom Storfurstendömet Finlands afträ - Den 23 Juli «< m, »an dande, —■ Om bifall till hvad Stat.-Utskottet om förlagsmedel till tryckning af Historiska Samlingar, i dess först afgifna Betänkande, föreslagit, _ Om bifall till StatsUtskottets Betänkande, om StatsVerkets inkomster och deras beräkning i RiksStatem Om betygande af tillfredsställelse öfver Svenska LäkareSållskapets nitfulla bemödande för fullkomnandet af LäkareVetenskapen. — Om bifall till StatsUtskottets Betänkanden, angående; v.q Anslag för Kongl. Bibliothek. et. 2:0 Understöd för utgifvandet af Skriften Svensk Botanik, 3:0 Sökt prolongation med afbetalningarna å Hans Excellence m, ra, Herr Grafve E. Ruut hs 2:ne Lån i RiksgäldsContoiret, 6.0 Medel till Casernbyggnad i Ystad, 7:0 Kronohemmanet Lindö i Södermanland. — Om bifall till Särskildta Utskottets Betänkanden, angående; t:o Försäljning af confiscerad» utländska varor. 2:0 Fri införsel af Landsorternas naturoch konst-alster. — Om gillande af Lagoch OeconomieUtskotteos Memorial, angående: 1:0 Rättelser och tillägg i Kongl, Förordningen om stängsejskvIdigheten, 2:0 Ändring i 3 §. af samina Förordning, 5:0 Rättel er och tillägg i Kongl, Förordningen om Em-kiften. 4:o Allmogens rättighet, att i Städerna fä försälja sina varor äfven i öppna hodar och ständ. — J2l£ Dtn £5 Juli e m. Om bifall' till OeconomieUtskottets Betänkanden , angående: 1:0 Saltpeternäringens tillstånd i Riket. — 2:0 Gränstullarna imellan Sverige och Norrige. 3:0 Vissa öfverklagade olägenheter för Batsman^Rotehållare. 4:0 Markegängssättringarna.
Utsk. bör nogsamt känna, att om elen oförmodade händelsen till och med skulle inträffa, att någon af Statsrådets nu eller f. d. varande ledamöter skulle af riksrätten blifva ansedd skyldig att af egna medel liqvidera cabinettscassabristen, så blir den dock i brist af tillgångar ogulden, och Staten slutligen tvungen att godtgöra denna hedersskuld. Har icke Utsk. i sådan händelse, i stället för att tillstyrka hushållning med Statens medel, på ett oförsvarligt sätt tillstyrkt den största misshushållning, emedan summan stiger alldagligen genom oguldna räntor? Ogerna vill jag tro, att hvarken Utsk., eller någon annan, som delar lika tanke med detsamma, skulle vilja att H. M. Konungen, som förut gjort detta land så mycket godt och som uppoffrat så betydliga penningesummor så väl för Riket som för enskilde personers räddning i nödens stund, äfven vid detta tillfälle af egna medel skulle besörja I i q v iderandet af cassabristen. Men drå Utsk. vet att skulden ovillkorligen skall betalas och icke uppgifvit något förslag dertill, så få de af dess ledamöter, hvilka fal tat beslutet, benäget ursägta, att, oaktadt all den aktning jag hyser för flera bland dem, jag dock anser dem att med uppsåt hafva velat nedsätta Svenska folkets anseende i ulländningens begrepp ora dess redbarhet och urskiljningsförmåga.
Isa/: kr ?ro/io»r2eon, iVto LA. oell 2:o att till 7 § I 20 kapitlet ^rflla-Lallcen skulle Zöra8 ett 8:7 , lv6an6e tillöM: '7-Vste:i«le8 tö>mvml:lre8 6K6iulom lill eoneur8 oell uj)jiAifv68 tor kötten, att ilsil söiiiivnclee8!<3i> inneiiafver, aiiMe kötten o!t tillbe, clet ii^ förmvnliare förorciilSll var6er, oell nömile, 6er föror6nan6et ak annan kött Kitva8 8liaII, Mxl A,l Alt lien oin^nlllA68 rött emecilertill lievalla. kör torniliniare, varén lian8 arfvingar eller aillire, 80in lioet i vörä ligfva, j<ii^li»e att 6ö68fallet utan 6ili)8- mal lio8 kötten anmala, oell varclen lie 6en omvinli^a^ eAkiillom oell rött, till 6688 annan förmvnliare tiU8att varller." Lx kroioeollo Dom^Loi lMncia§6/r lien sF 4/ae^ 1'ill afföramie föi etoM konel.
Men enär Bankens säkerhet fordrat, alt så väl namnunderskrifterne å Sedlar af högre valörerne, eller Bankens nya Sedlar a 16 R:dr 32 sk. och derutöfver, som ock den skriftliga bokstafveiingen och numereringen af desse Sedlar verkställdes i så kallade skriflag, samt med afseende å det arbete och den tidsutdrägt, som förorsakades af desse Sedlars dubbla bokstafvering och numerering, hafva Fullmägtige, enligt Beslut af den 25 Februari i836, funnit sig föranlålne att tillsvidare, i afseende på desse Sedlar, bestämma betalningen: 6 42 Berättelse aj Banco-Fulhnägtige. för första underskriften lill B:co R:dr i: 26. 8. för hvarje 1000. Hvarefter dock Fullmägtige, enligt hvad i83p års tryckta RevisionsBerättelse (pag. a4) upplyser, antagit ett af Föreståndaren för Bankens Stereotyperings-anstallt och Tryckeri, Myntprobei arén C. B. Broling, gjordt anbud, att leverera till Sedel-Contoret alla de nya Sedel-valörerne, försedde med numror och seriebokstäfver, mot ett pris af allenast 20 sk.
Skinka köpes samma qvantitet hvarje vecka, och det stycket skall räcka till sina bestämda mål, nml: söndagsmorgon och tisdagsmiddag stekt, samt torsdagsmiddag, då resten kokas. Till qvällen ha vi vattgröt eller hafregrynsgröt, hvilken kokas i emaljerad gryta i ugnen medan middagen lagas. A f grynen tages samma mått hvarje gång, hvarför 1 £ räcker sin bestämda tid. Till söndagsqväll gräddas, under det middagen lagas, ugnspannkaka åt barnen och jungfrurna — vi sjelfva ha då vanligen thé. Smörgåsmat använder jag mycket litet — undantagandes salt kött — min man föredrager en varm frankfnrtereller hvitlökskorf eller annan smårätt. Smöret köpes likaså pr vecka, en viss qvantitet af så väl bordssom malsmör. A f det senare äta såväl barnen som tjenarne, och vanligen breder jag sjelf barnens smörgåsar. Kaffebröd bakas hvarje torsdag; dertill tages alltid samma qvantitet mjölk. Erfarenheten har lärt mig att hafva det undanlåst, och på qvällarne skär jag af åt barnen och tjenarne deras bestämda del til! morgonen. Sockret hugger jag sjelf och har det i låst sockerskrin, men sockerskålen är ej undanlåst. Kaffe, chokolad, thé, finare kryddor etc. har jag undanlåst. Aurelia. Arbetskorg af cigarrlåda. Locket borttages och lådan fordras inuti med röd eller blå tvils. Tyget klippes mycket noggrant; de fyra bitarne till sidorna fastsys först vid bottenfodret och sedan hopsys hörnen. Fästes i kanten på lådan med syndetikon. Botten fordras äfven utanpå; det tillgår sålunda att man penslar helt litet syndetikon på lådans botten och stryker derefter väl till tyget; försigtighet fordras att ej fläckar uppstå. Man syr ett enklare gratis öfrlgt I D U N tiil b i l l i g a s t e p r i s o c h vara ett fel, om de uttalade sina tankar öfver en pjes, de sett, eller en bok, de läst?
Den tredje frågan, hvilken blifvit väckt af Riksdagsfullmäktigen Rudberg, angår sältet för val af Nämndemän och deras rättighet lill lön af Statsverket; men då förslaget i denna del blifvit framstäldt under förutsättning om bifall till motionärens yrkande angående minskning i Nämndemännens antal, synes Utskottet ej behöfva att från framställningens oförenlighet med institutionens nuvarande karakter och betydelse hemta stöd för sitt vördsamma tillstyrkande att Rikets Ständer måtte förklara del kan omförmälde förslag någon vidare åtgärd ej föranleda Stockholm den 18 Februari 1858. Aok. till Exp.-Utsk. den 18 Febr. 1858, kl. 6 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion angående jäf emot Härads-nämd. 1 följd af Hedervärda Bonde-ståndets remiss å ett af Riksdagsfullmäktigen Erik Ersson från Gefleborgs län till Ståndet ingifvet memorial, åligger det Lag-Utskottet att afgifva utlåtande öfver ett i samma memorial framstäldt yrkande det måtte Rikets Ständer, för sin del, besluta en författning, hvarigenom förklaras »att uti mål rörande utbekommande af brandstod, eller allmän kassas fordran eller inteckning derför, eller uti frågor, som afse vederbörandes hörande och afgifvande af utlåtande angående skjutsskyldighet eller skjutsreglering eller vägförbindelsers anläggande eller ändrande, Häradseller Tingslags Nämnd icke må vara jäfvig derföre att samma Nämnd tillhör den menighet. som sådant mål eller sådan fråga angå kan» Om likväl med detta förslag afses att Nämnd skall kunna deltaga i handläggningen och bedömandet af så beskaffade frågor, som i förslaget omförmälas, oansedt de, Lag-Utskottets Betänkande Jtä 80. 7 hvilka i Nämnden sitta, deraf kunna vanta synnerlig nytta eller skada, synes förslaget vara af den betänkliga art att bifall dertill ej bör ega rum. Huruvida berörde förhållande inträffar, beror emellertid på pröfning i förefallande fall; och de allmänna grundsatser, som uttalas i 13 Kap.
Förordningen den 38 Junii 1798, Hof-Rätterne, vid förklaringars infordrande uti skuldfordringsmål, hvilka från E. K. Mits Befallningshafvande dit inkomma, ega endast förelägga förlust af rättigheten att vidare varda hörd, velat hos E. K. M. framställa ett underd. Förslag, att 1 och 3 §• §• uti a Cap. Utsöknings-Balken, nemligen sednare §.:n, sådan densamma genom Kongl. Förordningen den 31 Jul ii 1815 är vorden ändrad, måtte erhålla följande lydelse:. ^0. 3.. Hos Konungen» Befallningshafvande md man föreställa sitt ärende mundteliga eller genom en kort skrift; Och lagge Konungens Befallningshafvande den, som soles, vits dag före att thero, svara, Ej mage sedan flere skrifter växlas, ther Konungens Befallningshafvande ej funer nödigt att fordra vindare upplysning i salen. 53® Underdåniga Skrifvelger. §* a. Ställer ej den, som sökes, den fordrande tillm freds, inom förelagd tid, eller möter med svar, njute den Sökande sin rätt, efter de skäl han uppter. Ar den, som uteblef, dermed missnöjd, och menar sig vara för när skedt, siande honom fritt, sedan den, som vunnit, honom Utslaget kungjort, att.visa sina skäl i Hof-Rätten, inom den tid, som 2 9 Cap. 1 §. sägs, och der saken återvinna; dock gånge utmätningen ej dess mindre för sig, och Varde godset i taka händer satt, det den fordrande mot full borgen lyfta må. Och lärer E. K. M. täckas, i händelse detta underdåniga Förslag vinner Nådigt bifall, låta, uti öfverensstämmelse dermed, allmän Författning i Nåder utfärda. Riksens Ständer framhärda etel Underdåniga Skrifvelser537 N:o 201. Uppl. o* godk. hos Ridd. o. Ad. den 18 Sept. 1823.
Sedelstocken antages blifva ökad: ad) Genom förhöjning -i Manufactur-Discontens Creditiv ... b) d:o d:o i Allmänna Discontens c) d:o d:o i Handelsoch NäringsDiscontens förstärknings-fonder till 3,ooo,ooo R:dr d) Fastighets-lånefonden har blifvil ökad med 220,000 R:dr, men som denna förhöjning endast tillkommit genom öfverllyttning af outlånle medel, tillhörige skiftesoch odlings-lånefonden, hvilken blifvit nedsatt till So,000 R:dr, upptages här, efter äfvenledes skedd uteslutning af fondensvid 183tj års slut outlånte medel, 2 16,45o R:dr, endast den förmodade ytterligare tillökning, som fonden kommer att erhålla *') Genom inlösen af Bankens räntebärande skuldförbindelser efter afdrag af derå upptagne lån f) Genom utbetalning lill RiksgäidsContoirel af 462,243 R:dr årligen i 5 år, utaf Bankens egande vinst medel 2,323,850: 4,i3r,i5o: Saldo inträffad förminskning i sedelstocken 2,323,85o: Transport 6,^55,000: 5oo,ooo: 5oo,ooo: 290,000: —■ — 5oo,ooo: 29,935: 00 Banco-L iskottets Betänkande, N:o l 58. Transport G,455,ooo: hvaraf, oberäknadt här ofvan skedda dispositioner, i,2i 3,^5 7