Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dito Cours-förhöjning å Tull - Tullförhöjning - — “ Nederlags-Renta —- Tull för Utländskt Bränvin Båkoch Lotsmedel — - Convoy-CommissariatetsOrdinarie?- Fond t Riksgälds-Cassa-Contoirets Licent^ é Kronans omkostnader Kongl. Commerce-Collegium; - Kongl. <h herli VviViv Vi: ’l 85 'A ■■ - , . O v. C * * .ja:/. la • i-**'- »•.•' i» , #« (1/5 It; . I1 " A • .i, : i; .! • ‘ - ; 1 ;t ' j ■ > ly - .i;,- ‘ >/ .i 3 ■ i 'v r»V . 1 ■ .f ■ , * - , - ' tth • . ' 'Å -J :iC jS '; v - ■ ~ i /-.ii ii y‘ J» :• 't > ■ - -ii “ , Pl!'i .‘ii ' rfäo täf *K ':■% i il.. ■ I ; ' * . • - ; : / -f .i . ^ , — | t ■ - -r; •; ■ ■ :'■> .ni -.at I Den 7 Augusti 401 Gräriseoch Bevakniugs-Tull-Kanjrarna har utgjort R:d. 3)°94>258- 44- 2- Banco, och att sedan alla' afskrifningar, omkostnader, omfl.utne poster, behållningen till följande årets aflöning, ®ch afsättning uti Banken till förefallande utgifters bestridande, blifvit afdragne med tillsammans R:d. 477,963. 5. 3. blifver öfverskottet contant R.dt 2,616,295. 38. 11., hvaraf är levereradt och utbetaldt för Kongl. Mäj:ts och Kronans räkning samt till andra publiqua Verk och Inrättningar tillsammans R:d. 1,920,258.
St. ansett denna summa böra beräknas så, att tillgång till någon oförmodad mindre utgift icke kommer att saknas, samt derjemte i rundt tal bestämmas, hafva R. St. beslulit, att, i och för RiksgäldsContorets behof, intill nästa Riksdag anvisa och anslå en årlig summa af En Million Tvåhundrade Tusen (1,200,000) R:dr B:co; hvarvid R. St. tillika, i afseende på fyllandet af Riksgälds-Contorets öfriga behof, öfverlemnat åt deras Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, alt, efter sig företeende omständigheter, emot Obligationer i Svenskt mynt, upptaga större eller mindre lån, alt betalas vid anfordran, efter uppsägning eller på bestämd förfallotid, dock att förfallotiden ej blifver längre, än femton år från Obligationernes utfärdande, och att räntan ej bestämmes högre, än till feax proc.; men Fullmägtige skola företrädesvis begagna de förstnämnde lån§- Expeditions-Ulskoticts Förslag till und. Skrifvelse N:0 343» 1t3 sätten, sora erbjuda förmonen af en lägre ränta; äfvensom att någon upplåning emot capital-rabatt icke under något vilkor må ega rum. Hvilket allt Rikets Ständer skolat bos E. K. M. i underd. anmäla* Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den i\ Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 14 Maji i835. Preste-Ståndet den i4 Borgare-Ståndet den 14 Bonde-Ståndet den 14 Rikets Ständers tinderd. Skrijvelsej med öfverlemnande af den upprättade Riks-Staten. (Stats-Utsk, N:ris 365 & 4^90 S. A. K. Till E. K. M. få Rikets Ständer härjemte i underd. öfverlemna den af R. St. upprättade och fastställde Riks-Stat för år i835 och följande år 9\ intilldess den vid nästkommande Riksdag skeende Statsreglering vidtager; hvarvid R.
Enligt hvad vi ur tillförlitligaste källa erfara, torde det bland tullskyddets vänner i våra bygder länge smärtsamt kända behofvet af ett större organ nu vara på god väg att bli fyldt. Ifriga underhandlingar i detta syfte pågå sedan någon tid tillbaka inom inflytelserika kretsar såväl i de sydskånska städerna som ute å landsbygden. Det lär vara afsigten att inköpa den här utkommande protektionistiska men i öfrigt starkt frisinnade hvarannandagstidningen «Landtmannabladet» samt ändra densamma till daglig. Planen torde med allra snaraste komma att realiseras; man vill starta med den nya dagliga tidningen redan till nyåret.» Nisse tystnade här tvärt och blef sittande i låtsad eftertänksamhet att stirra på det märkvärdiga papperet, som om han invärtes hörde ännu mycket mer. Derpå öfvertygade han sig med en hastig fjerdedels blick om, att redaktören satt komplett handfallen, drog cylindern dystert djupt ned i pannan och reste sig i en ohygglig ordlöshet. «Derom har jag ingenting hört,» kom det andlöst från redaktören. «Det betviflar jag inte,» svarade Nisse. «Du har ju mjöl i öronen.» «Skulle du inte misstaga dig?» «Nisse Svensson misstager sig öfverhufvudtaget icke. Frid!» Nisse seglade ut med händerna i fickorna och käppen rakt upp och ned inne i armhålan. Det varade icke mer än ytterligare ett par dagar, innan redaktören ånyo såg Nisse på en ytterst ovanlig tid träda in å «Landtmannabladets» byrå, – med dubbelt sammanknipen mun samt en så hård, belåten min, att det gick kallt igenom redaktören. «Ingenting hört?» sporde Nisse och vände lyssnande örat till. «Nej.» «Nej. – I afton bringar «Skånska Kuriren» följande: I anslutning till vår notis af i förrgårs kunna vi nu meddela, att ett upprop i dagarne utfärdas, hvari intressenterna för upprättande af en daglig protektionistisk tidning här på platsen kallas till allmänt sammanträde. Med kännedom om inbjudarnes namn anse vi företaget ekonomiskt allaredan nu vara en fait accompli.
Friherre Anckarsvärd , Carl Hinric1 Jag förenar mig till alla delar med hvad Herr Riben yttrat. Jag vill blott tillägga, att de prä:judicater>’ som blifvit citerade till stöd för förslaget, ej tunna åberopas; ty hvad man redan bifallit i den vägen tan icke vidare tagas i betraktande, sedan man blifvit bundfen af besluten om Fi« nanceRegleringen, Jag skulle tro det vara den största inconseqvéns, att bevilja ett så stort lån, och på så förmonliga vilkor, att två procent af den lagliga räntan få afbetalas å Capitalet, helst för en stiftelse, som sjelf har så betydliga tillgångar. Jag tror, att när man aU slagit mindre lånebiträden åt obemedlade hemmansbrukare, det ar farligt, och obilligt, at£ bevilja på en enda hand så mycket, som an« nars kunde förslå åt 100. Jag är för Öfrigt böjd att tro, hvad Herr Riben yttrat, att Upsala Academie icke kan, till säkerhet för detta lån, bevilja någon inteckning i sina hemman, emedan de icke få förpantas. Men ora ock icke så vöre, inser jag ej, hvarföre Banken skall behöfva belastas med denna låneförstrackning för Academiens beqvämlighet. Afven jag yrkar således afslag på Statsoch BancoUtskottens Betänkande. Herr von Hartmansdorff, August’■ Under denna Riksdag har atne gånger varit fråga ora anslag för allmänna Boksamlingar. Första - Den lg September f. m. jog, gången angick det en samling som hade ruin then Saknade böcker, nemligen Kongl. Bibliotheket i Stockholm. Nu, i fråga om Upsala UniversitetsBibliothek, är förhållandet tvärtom att utrymme saknas till redan befintliga böcker. Det förra anslaget, som af Ridderskapet och Adeln beviljades, understöddes af en värd JLedamöt, sorn sjelf är anställd vid Kongl, Bibliotheket; men söm nu, då fråga är örn en BokSamling, hvaraf han icke är vårdare, bestrider den en lika förmon.
Det förstnämnde dock mindre betydligt, emedan tillverkningen derstädes sistlidet år endast uppgick till 8 Skeppd 7 L:pd 2 Skålp. Messing och har således ännu mera aftagit än efter sista Berättelsen. Skultuna Messings-Bruk: Årliga tillverkningen vid detta Bruk, hvilken fordom sammanräknadt ulgjorde 900 å 1,000 Skepprd måste i anseende lill bristande afsättning vid slutet af sista decenniet inskränkas till 4 & 5oo Skepp:d. Orsakerne härtill voro icke allenast anläggandet af flere Messingsverk i Frankrike under de långvariga krigen, som hämmade sjöfarten, utan ock en förbättring af tillverkningarne i andra Länder, då deremot den föråldrade tillverknings-methoden här bibehölls så att varorna i godhet i-cke kunde täfla med utlänningens. Det Bolag, som efter aflidne Bruks-Patronen Ådlervahl blef ägare af detta Verk, inseende förenämnde olägenhet utvalde nuvarande disponenten Herr Lieulnanten Carl Hammarskjöld, att göra en resa till de förnämsta Messings-Verken i Tyskland för alt söka upplysningar om hvad som kunde gagna och förbättra Skultuna tillverkningar. Resultatet af dessa forskningar hafva verkat en aldeles förändrad smältningsmethod samt inrättandet af ett nytt mnehineri för messingens valsning, äfvensom anbringandet af flere mecbaniska förbättringar till Manufaclurens upphjelpande jemte anskaffandet af skicklige arbetare, ej utan hetydlige penninge-uppoffi ingar.
Maji P. 54o, 556, 710. — om ändring i Författningarna, rörande skyldigheten att deltaga i stängseln omkring skog och skogsmark. Maji P. 540,556,710. — om förändrad reglering af snöskottningsbesväret, samt ansvar för underlåten snöpiogning. Maji P. 54o, 556, 710. 230 Lagsamt Allmänna Besvärs-och OeconomieUtskottens Betänkanden, Memorial och ProtocollsTJtdrag, om yrkad, förklaring af Kongl. Kungörelsen den 6 April 1810, rörande skyldigheten för Ledamöter af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåridet, att för deras jord, hus och tomter i Städerne, deltaga i allmänna åligganden. Maji P. 54o. Junii P. 600, 614- Dec. 2 A. P. 187, 201. — om upphäfvande af Stadgan om Jagt och Djurfång, af 1808, så vidt den angår skallgång till rofdjurs utödande. Julii P. 54i. — i anledning af väckt Motion, angående underdånig anhållan hos Kongl. Majit att de förslag, som Kongl. Majrts Befallningshafvande förmodas hafva afgifvit, rörande Hemmansklyfningar, måtte Riksens Ständer föreläggas. Maji P. 707, 770, 793. — rörande Nämndemäns arfvode och biträde vid afvittringsoch skattläggnings-förrättningar. Julii P. 54o. — angående ändring uti 26 Cap. 1 §. ByggningaBalken. Aug. P. 473. — om befrielse för Nämndemän från skyldigheten att biträda Kronobetjeningen vid allmänna syner och besigtningar. Maji P. 7°7> 779» 794- — om afskaffande af Expeditionslösen, samt om nedsättning af nu gällande taxa å Ex - 231 peditionslösen. Maji P. 789. Junii P. 32.
Hvad åter angår Betänkandets andra punkt, deri Utskottet, med anledning af gjorda framställningar om bestämmande af annan grund för utgörande af kyrkobyggnadsskyldigheten, hemställt, ”att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t, med ändring af hvad lag och särskilda författningar innehålla angående skyldighet att deltaga i kyrkobyggnad, samt med undantag endast för säterier i Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län, derför särskilda föreskrifter äro gällande, täcktes i nåder förordna, att till byggnad och underhåll af kyrka med hvad dertill hörer: såsom klockstapel, kyrkomur, socknestuga och fattigstuga, utgöras byggnadsvirke, körslor och annan kostnad af egare utaf fastighet af hvad slag som helst, efter det fastigheten åsätta fyrktal, samt dagsverken af samtlige socknemännen, likaledes efter det fyrktal, en hvar har sig åsatt”; — så har detta Utskottets förslag, hvilket endast Preste-Ståndet bifallit, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet till Utskottet återremitteradt, hvaremot Borgare-Ståndet, med afslag å Utskottets hemställan, antagit det förslag, som blifvit framstäldt uti Herr von Ehrenheims vid Utskottets Betänkande fogade reservation, och enligt hvilket Rikets Ständer borde “hos Kongl. Maj:t i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta utarbeta och till nästkommande Riksdag framställa Proposition om sådana förändrade bestämmelser för deltagande i byggnad och underhåll af kyrka med hvad dertill hörer, äfvensom af sockenstuga och fattigstuga, att dessa åligganden blefve efter billiga grunder gemensamma för alla dem, som till kommunens allmänna utgifter bidraga.“ Vid ofvan upptagna förhållande har Utskottet haft att taga denna del af frågan i förnyadt öfvervägande, för hvilket ändamål Utskottet jemväl erhållit del af den diskussion, som föregått återremissen så väl hos Ridderskapet och Adeln som hos Bonde-Ståndet.
Derefter anställes votering i hufvudsaken, enligt följande proposition: Den, som bifaller den af Stats-Utskottet, uti Utlåtandet N:o 44, föreslagna underdåniga framställning om indragning af en General-Befälhafvaretjenst och successiv minskning af de öfriges löner till 5,400 R:dr för hvardera, emot det att den derigenom uppkommande besparing af 9,000 Rdr, årligen användes till 3:ne pensions-rum för Districts-General-Befälhafvare och Inspectörer för de serskilda vapnen, sorn efter alt hafva i 5 år (så lång tid som serskildt sladgasj) tjenstgjort i sådan egenskap och uppnått 60 lefnadsår, erhålla afsked från innehafvande befattningar, voterar Ja; den, det ej vill, Nejy. 22 Slats-Ulskottets MemorialiV.-o Sol. vinner Nej, ():sta alternativet) bifalles, att anslaget för Generalernes löner bi ifver oförändradt och serskildt anslag beviljas för 2:ne pensions-rum, att tilldelas Districts-General-Befälhafvare och Inspectörer för de olika vapnen, under de villkor, sora i ja-propositionen innefattas; (^:dra alternativet) afslås framställningen om ytterligare pensionsrum för nu ifrågavarande embeLsmän. Om Borgare-Ståndet icke antager inbjudningen i afseende å den tjenstetid, hvilken, såsom villkor för pension, bör stadgas, samt anslag lill pensions-rum på ett eller annat sätt bifalles, torde votering, till bestämmande af berörde villkor, få anställas, enligt följande proposition; Den, som bifaller, att, såsom villkor för Districts-General-Befälhafvares och Inspectörers rätt till pension, j enlighet med Utskottets hemställan i Utlåtandet N:o 202, bestämmes fem års tjenstetid i nämnde egenskap, voterar Ja; den, det ej vill, > Nej; vinner Nej, kommer i nämnde afseende alt bestämmas 10 års tjenstetid. icpo Utskottets förslag om underdånig framställning till Kongl. Maj:t, angående förändrad organisation af Kongl.
”Såsom nödig säkerhet för det högsta vite, ”som kan åläggas Bolaget, om det ej fullgör si”na skyldigheter,” har Herr Hjerta föreslagit, att en summa , hvars belopp Talaren dock icke uppgifvit, borde af Bolaget i Banken deponeras; hvarjemte Herr Sandblad, utgående från enahanda princip med Herr Hjertahemställt, att en sådan deposition, ”innefattande garanti för vilkorens uppfyllande och ersättning för förfördelande, ” måtte till 10,000 R:dr i Silfver varda bestämd. Utskotten, som icke utan skål förmoda - &(ats“ samt Allm. Besvo. Öee.-Ulsk. Uti. N'.o g3. *4 da, att Bolagets tillförbindande att serskildt sammanskjuta och i Banken nedsätta ett capital, Sorn för Bolaget Liefve alldeles ofruktbart, skulle medföra ett kraftigt hinder för actie-teckningen, och som i öfrigt ansett 5:dje §. itsta och 2:dra Mom. af de projecterade Bolags-reglorna innefatta den vidsträcktaste förbindelse, att behöfliga medel tillskjuta, som Actie-egare skäligen åläggas kan, hafva, vid sådant förhållande, skolat afstyrka Rikets Högloft. Ständers bifall till hvad af Herrar Hjertå och Sandblad i denna omständighet föreslaget blifvit» I anledning af Utskottens hemställan, att det nya Bolaget må, intill nästa Riksdag, varda från Bevillnings utgörande befriadt. mén att derefter å Rikets Hoglofl. Ständers profning bör ankomma, om och till hvad belopp Bevillning af behållna inkomsten erläggas må, har af Herr Friherre af Nordin den öfvertygelse blifvit yttrad, ”att, med de jemkningar i tid och vilkor, ”sorn Utskotten föreslagit, hoppet om blifvande ^vinst blifver så ringa, att nian ej bör, genom Bibi till R. St.
Men denna besynnerliga värld är föga intressant, och den publik, som dessa danser locka, består nästan ständigt af samma element — gråskäggiga gubbar, som längesedan förlorat förmågan att roa sig, och en del förvånade och — om någonsin med rätta — skandaliserade provinsbor. Så såg man på senaste operamaskeraden en hederlig familj från landsorten, bestående af mater familias och tre döttrar ängsligt gömma sig bakom de parisiska ryggar, som bildade en haie omkring advokatens, indianernas och de alltför tunnklädda bébéernas kadrilj. Familjen ville se och icke se — den var nyfiken och den var chokerad. Mamma, som var landsortsindignation ända upp till hårfästet, kastade emellanåt en sned 02 blick bakom blommorna i sin spanska mantilj, medan silket i det alltför trånga sidenharnesk, som omslöt hennes mer än yppiga matronegestalt, knastrade på detta betecknande sätt, som endast ett sådant harnesk kan knastra. Systrarna försökte utplåna sig bakom hvarandra — tre långa och smala trådar, som tagit sin blyga min, sin fyrkantiga urringning och sina höga nyckelben med sig från provinsen. De voro uppenbarligen högst besvikna på de mystiskt strålande förväntningar de gjort sig angående en operamaskerad i Paris, och deras tankar delades helt säkert af den unga fru, som lät sina stora, klara, sydfranska ögon glida öfver salongens brokiga virrvarr, medan hon, mycket lugn och mycket oberörd, stödde sig mot mannens arm. Men då denne sydfransman med rasens lätta företagsamhet ville draga henne med sig till den grupp, som bildats omkring kadriljen, stannade hon plötsligt omedgörlig. » Mais non, Henri, » sade hon, » mais non, det är alltför dumt. Voyons, mon ami, inte lönar det sig att resa från Marseille för att titta på det. » Och med blicken alltjämt fäst på vimlet, som rörde sig omkring henne, sade hon med en oefterhärmlig skiftning af öfverlägsenhet och ironi. » Det kan vara något för parisarne. det är ingenting för oss.
Vid förnyad föredragning af Slats-Ulskoltets den 28 sistlidne November och den 5 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 4 58, angående föreslagne stats-bidrag för vägars anläggning och förbättring, hamn-byggnader och kanaler samt sjösänkningar och andra vattenaltappnings-företag, m. 11. dylika föremål, afslogos 3, 37, 45 och 44 punkterna, lades till handlingarne Utskottets i sammanhang med 8 punkten gjorda anmälan om ifrågaställd förändrad föreskrift, angående tids-bestämmelsen för påbörjandet, af de väg-arbeten, hvartill anslag komma att beviljas utaf nu anvisade medel, äfvensom Utskottets vid slutet af Utlåtandet gjorda anmälan om en bifogad tabell; samt blef förevarande Utlåtande i alla öfriga delar af Ridderskapet och Adeln bifallet; hvarjemte och då, i sammanhang med 41 punkten, föredrogs ett frän Hedervärda BondeStåndet ankommet Protokolls-utdrag N:o 469 4/2, innehållande inbjudning tili MedStånden att förena sig uti Bonde-Ståndets i afseende på sistnämnde punkt fattade beslut, sagde Protokolls-utdrag lades till handlingarne. Frän Höge. Preste-Ständet. S. D. Föredrogos ånyo från Med-Stånden ankomna inbjudningar lili instämmande i fattade beslut rörande nedan omförmälda delar a; Stats-Utskotlels Utlåtande N:o 4 48, angående regleringen af utgifterna under Riks-stalens Åttonde Hufvuö-titel, nemligen: a) Från Höglofttga Ridderskapet och Adeln, med afseende på Utlåtandets 46 punkt, sorn af Ridderskapet och Adeln blifvit Infallen, med de förändringar, att, i fråga om mom. b., aflöningen till Läraren för barnmorske-eleverna fastställdes till 3,000 R.dr och i fråga om morn.
Förhållandena i berörde afseende äro således betydligt förändrade emot förr; och då man nu kan vara säker, att äfven tjenstemannen, ehvad han uppträder för eller emot sin förman, alltid följer sin öfvertygelse, så torde R. o. Ad. i afseende på sjelfständighet kunna mäta sig med hvilket af de andra Stånden som helst, samt anledning till ändring af representationssättet inom detta hus icke kunna hemtas från den omständigheten, att en stor del af dess medlemmar utgöras af embetsoch tjenstemän. Sådant oaktadt, medger jag dock gerna, att en förändring i berörde afseende är af behofvet påkallad, äfvensom att val kan vara att föredraga framför den nuv:de sjelfskrifvenheten; men innan jag vill med min röst medverka till en sådan förändring, anser jag det vara nödigt att hafva den lag bestämd, hvarefter val skall verkställas; och som en sådan lag ännu icke blifvit antagen eller ens föreslagen, har jag, såsom ledamot af förra riksdagens Konst.-Utsk., reserverat mig mot det hvilande förslaget, om hvars förkastande jag af samma skäl nu vördsamt anhåller. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels antagande och dels förkastande af förev:de förslag, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på förslagets antagande, hvartill svarades många nej jemte ett eller annat ja, och sedermera propos. på detsammas förkastande, då svaren utföllo med starka ja och några nej; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit den sednare proposm med öfvervägande ja besvarad. Den 8 December. 407 12:te punkten, om ändring i 13:de och I6:de §§:ne R. O., ang:de Preste-Sl:s representationsrätt. Detta förslag antogs. 13:de punkten, om ändring i 14:de §:n 1 mom. R. O. Hr von Ehrenheim, Pehr:
Friherre Lilliencrantz, Axel Ludriga trodde, att lika så litet som det vore för en enskildt passande att uppgilva summan af den eiforderliga tillökningen, Ika så litet kunde det passa Riksens Ständer att från Kongl Majit afvakta nå-011 skrifvelse i detta ämne} och förenar han sig d rlöre med de värda Ledamöter, som yrkat instämmande med Prestsamt Borgarebtånden. Hetrr vmi Schutzenheim: Jemte det jag in stämmer i alla måtto med Herr Grefve Mörner, Den 3 Juni. 5 3 får jag nämna,att nuvarande otillräckligheten af 18 9 års Hofstat synes falla hvar och en i ögonen. Till de föregående Konungars enskildta disposition voro 100,000 R:dr i goda Bancopennmgar å ligen tillslagne; men år >809 anordnades för Kongl. Majit blott R'r4? 085 och Hennes Majit Drottningen R dr 16,660 32 sk. i handpenning;»!, och jag kan på erhållen underrättelse försäkra, att vår Nådige Konung endast deraf kunnat begagna 33 till a?,o o Ridi , och har, vd den mest inskränkta Idofförtäring, dock pa dessa 5 är betydlig swuld uppkommit. Skulle Kongl. Maj't genom okända tillgångar kunna umbära nå 01 ytterågare tillo ning å Kongl. I höstaten, så lärer vår Nådige Konung, vid dt-n skeen e underställningen ej underlåta att gifva sådant StaisUt: skottets Ordförande nådigst tillkänna. Herr Land!Ma'-(kalken förnyade s n förut gjorda proposition om bifall tili instämmande med Erestoch Borg reSiånden i deras remiss till Statsötskottet, af fiåg >n om tillökning'i Hofhållnings summorna för Hans Maj:t Konungen och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen. Ropades Ja samt några få Nej.
vingar vi v i s s t e v å r t skildes bra, o m på bländhvita i sorglösa med jubel hvar har korfsticka bo. » af s i l k e s i n bröder och dera hägna där skönheten bekymo c h anförtror sin p a p p a, att h a n och tro, mot lunden han bar. söder till h a f s v i o s s det Mia svurit hvarandra ro siska vid några framtid väl knappast men kunde Och högt öfver Ni — dock torde, tack dragningskrafter, deras — Faderns lång? så systrar s o m högt öfver slag åter d i n Så sade den härold från allesamman, och för för tycker jag, ägna Skulle därför m i n a m y c k e t, m y c k e t bra. Otto, som knappt tvång? som andas på rädd. känner d u lidit, h ö j ingjorts m å få ett litet o r d männen laget. b a r n tänka, att det brinken blott och Var vägen och vänner se ' n skapelsens alen. — sist. » brädd. H a n såg ej att en kärlekens mist m e d glänsande som viktiga intresserade, din sorg och hvart vinken källornas Då flög öfver i » M i n älskling, j a g suset björken satt s t u m gren. fullo uppskattande lägg, ömma kamrater jag krossad drifvornas kan icke de tusende ängar, när spiran var till m i g på gungande strängar, och vårblommor för jag slogo Till nicka, buskar och som upp Herr drill bäckar, s o m h ä r till m i g bland still, en varelser, senare till, för natusåsom kategori samhällsvådlig, all d e n s t u n d de sällan äro i besittning af stenhus andra bättre på hvilka kan eller fastigheter, ett l y c k l i g t ä k t e n s k a p m e d baseras — trygghet d ä r e m o t äro d e oftare bo f DU N 76 gåfvade med någon ett rikt och v a r m t Som » lös » det, mindre förmögne män egendom samt hjärta.