Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att Gotlands djurskyddsförening så kunnat genomsyra hela ön, som redan skett; att de gamla pinoafrättningarna af husdjuren här och hvar kunna räknas till en öfvervunnen ståndpunkt; att knappast någon socken inom länet numera finnes, hvarest icke djuren hafva flere eller färre varma försvarare — detta är till en dryg del frukten af fröken Häggs insatser. Men icke blott såsom medlem i föreningen och dess styrelse, utan ock i det dagliga lifvet verkar fröken H. för denna sin lifsuppgift, som hon snart sagdt vid hvarje steg har i sikte; och att så af hela sin själ med gåfvor och krafter ägna sig åt de ringa och förtryckta, detta är i sanning en lifsgärning, som manar till efterföljd, detta är en sådd, som efterlämnar värderikare skördar än de, som gro å fåfängans allmänning. K. P. Dröm färd. y£) ur hägrar från fordom så skönt f or min syn, Zf ' örtrolig, 3 gyllene en nejd solskenets dallrande ' Slå färgrika llommor ' Kring grönskande zAf under Hånande korntyngda ^Där ljuder glans sin doftande ängar. axem spegel krans " Och åkern är full vajande gull. ett vatten så klart som Sin skimrande skyn. åt ljörkar och kristall tall, p. JVALLIN. öppet förklarat för oss härbergssökande turister. ^Lr redo for färden på vågornas stråt, Gamla konsulinnan småskraltade. » Detta " Och näckrosor sira hans luktade stäf, drag är ingalunda egendomligt för det lands' föland plaskande vågor och hviskandc säf. skapets befolkning; i skilda former påträffas det öfver allt, hvarest där finnas människor, som föredraga ett glittrande sken framför ett lif i sanning och ärlighet. iOch stugan därofvan, omramad af skog, D u skall få höra, hvad jag nu senast i den " Omslingrad af rankor, den känner jag nog.
!oiiteliu, Mntliiltln, frii, D Montelius, Agda, fru, St0~1ih0lii-i. Montel.ins, Clara, fröken,. v W.oi.itelias, Ida, fin, B Moii tell, J. rcgistr: i.tor, 9 Moiitgoiner~r Ceelerliieliii, C., frii, Stock11 01 ni. Mossberg, T,nlla, frii, Eskilstniin. n !lossbcrp, Loiiise, frii, Persberg. Miintziiip, Aiiiin, frii, Hefv: ~ gard, Lingc heiri. M,yrberg, Hi1 da, fröken, Stockholm. Möller, A niln, frn, B bliiller, Aiiun, fröken, I.i: istinustncl. Moller, Jii !iiis, bri~iiltclirel~tiir, Gefle. Möriier, an ii: ^, p f r i n n w, Stockholrii. R ' 1öriier, EbB: c, grefviiii~a, Sonstorp. Niörner, Gnstafvn, frilieri: iiiaa, Stockh. Möimer, Hedda, grefviiiun, 13jörksiind, Nyköping. 15n.c Relvie, fru, Edinbnrgh. Maxhel, Aunn, frn, Karlstad. iYln.gnnason, Clri.rg, frii. Stockholin. hlngi~iissoii, M iiniui, frhkcii, KristiileN: csrnan, Agde, frölieil, Eskilstiius. - haini.i. Nniim.ai~u~ Jiilie, frii, 1-felsiuyborg. Mal ni berg, Joli., I ni.idsk: i.iiirernre, UpNeriiisii, Iiigegercl, fröken, Knriskroiia. NerusL, Al nia, fröken, Stockholiii. snla.
Med instämmande uti den här redan uttalade åsigt att Johan Bergströms motion bör bifallas, har jag dock velat tillägga, att äfven öfrige af andra motionärer i frågan väckte, men af Sammansatta Utsk:t hittills outredde förslag ega rättighet att få en sådan utredning; och jag anhåller derföre om återremiss på hela den nu föredragna punkten. Gr. Liljencrants: Uti Hr von Troils sednaste anförande får äfven jag instämma; men det torde likväl icke vara lamp - 280 Den 28 Mari e. m. ligt, att meddela en absolut föreskrift uti den af Hr von Ehrenheim antydda rigtning. Då jag således icke vill motsätta mig återremiss, anser jag dock nödigt, att fästa Utsk:ts uppmärksamhet deruppå, att skjutsen icke sällan helt och hållet upphör vid de gästgifvaregårdar, som ligga mellan två jernvägsstationer, samt att det således torde blifva temligen lätt att derifrån erhålla den vid samma stationer nödiga skjuts. Såsom exempel härpå får jag anföra förhållandet vid Fittja gästgifvaregård inom Stockholms län, hvarest skjutsen tillförene dagligen utgått med 40, 50 ända till 100 hästar. Numera ifrågakommer dersammastädes daglig skjuts med i medeltal endast en och en half häst. Detta skjutslag behöfver säkerligen icke uti en framtid ens finnas till; men utgör dock nära 300 hemman. Gästgifvaren är nemi. skyldig att hålla sju hästar om dagen, således fem gånger så stort antal hästar, som fordras för skjutsens upprätthållande. För skjutslaget skulle det t. ex. medföra en ganska ringa utgift att anlägga en skjutsanstalt vid Tumba jernvägsstation, der skjutsinrättning lämpligen borde upprättas, om ock denna inrättning sällan blefve tillitad. Då således, såsom här exempelvis är anfördt, ett stort skjutslag i hufvudsaken blifver befriadt från ifrågav:de onus, synes detta skjutslags bidrag kunna tagas i anspråk för att understödja tillkomsten af en obetydlig och föga kostsam skjutsinrättning, hvarigenom undvikes att onödigtvis betunga den resande.
Norrsken; skiss af Lille David Mitt barn; pennteckning af Blanka Bönboken; skiss af Tyra L » De lekte, de spelte guldtärning »; en sporthistoria af Eva Wigström .. 4- Uppkomlingar; af Tomas Ett bröllop med hinder. Blad ur en småstads krönika; af Tant Karin Utsäde; af Helmy Rinders Det snöar i Sverige; skiss af Hjördis Ett uppvaknande; skiss af Helena Nyblom ... Den som hade det ändå! skiss af Ernst Högman Utom all fara; skiss af Torbjörn Granlund I flickornas rum; skiss af Hjördis .. » När änglarna gråta; » af Ycko Stockholmskt vinterlif (med 4 illustr.) Vedervärdigheter; skiss af Vera Vinge ... 12, Den sparade kronan; skiss af Thyra Ekoröster; skiss af Elisabeth Kuylenstiema. Dvärgalåt; skiss af Dagmar B — m 15, Från en stilla vrå; af Else Terwelen » Janne Stackare »; skiss af Cecilia Milow 1 7 - Hos farmor; pastell af Mial Väntanstider; skiss af Ysabel Den första striden; verklighetsbild af Dih ... Ett frieri; skiss af Torbjörn Granlund Hvad vinden berättade för den gamla furan; af Signild En martyr; skiss af Bengta 22, 23, » Väntanstider » ... 23, 24, 27, 28, 29, » Utopier ».
Ladugårdsskötseln så litet förtjent af uppmuntran, alt t. ex. tullen å smör blifvit förminskad, så att införseln deraf, sorn redan genom en, efter tractaten med Ryssland, till hälften nedsatt 53 H. 10 Den i5 December f. m. tull, var gynnad, ytterligare är uppmuntrad. — Men om detta förfarande, att gynna införsel af alla slags victualievaror och öfverflödsvaror, hvilket torde vara, hvad som anses för en lycklig utveklirtg af ett friare Handelssystem , med ett ord, att på allt sätt vidtaga hvad som för ögonblicket skaffar penningar, så att blotta tullen å det förtullade uppgår till millioner, örn detta tillika med en flerårig lycklig jernförsäljning, säkrare än något annat, förklarar, hurti det är möjligt hvad Kongl. Maj:t förklarar sig hafva funnit: att financerne blomstra, under det jordbruket är i en bekymmersam ställning, så bör ock deraf slutas, att dessa financer snart hafva blomstrat ut, emedan dess blommor för sina rötter sakna näringar j och således än mindre kunna gifva någon frukt eller kärna, hvaraf man kunde hoppas de för oss framställda florerande sammansättningar af financesystemer, hvilka troligen ännu på länge, och minst under dessa förhållanden, skola trifvas i vårt land, hvarest allt måste hafva slagit djupa rotter i den Svenska jorden för att icke förtorka under den långa sommardagen, eller förgås af köld under vintern. Under sådana åsigter är det som jag vågar till EkonomiUtskottels förberedande handläggning framställa några betragtelser och frågor. Att enskild förmögenhet och den der - Den i5 December f. in. 147 af beroende allmänna välmågan är i aftagande, bevisas af den tilltagande allmännare skuldsättningen och oförmågan att fullgöra åliggande inbetalningar Att detta synnerligen är förhållandet på landsbygden, vitsordas af, bland annat, den allmännare klagan öfver SkiftesFörfattningarne, och att jorden icke förmår bära kostnaden ens för dess skiftande. — Med det arf, sorn icke lönar skiftet, måtte det nu således stå slätt till, och månne någon, med hopp om säkerhet, derå skulle kunna lemna lån?
Ridderskapet och Adeln af Herr Ehrenborg Casper, som ansett flere grannlaga ämnen ingå uti frågan om Gäldenärs Arbets-skyldighet; att vid bestämmandet af denna skyldighet äfven måste afgöras med hvad slags arbete han skall aftjena sin skuld, hvilken efter hvar och ens förmåga mäste vara olika, emedan det vore lika svårt för en Tjensteman att med gröfre arbete, som omöjligt för en Landtman att med skrifvande åstadkomma sin skulds afbetalande; Att, örn en Gäldenär är gift och har famille, hans förbindelse att med arbete underhålla den bör gå i bredd med eller framföre skyldigheten, att på så sätt afbörda sin gäld; likasom billigheten påkallar, att Legostämma eller LandtboContract icke genom sådane arbets-skyldigheter brytes; att om ett stadgande rörande skulds aftjenande med arbete skall ega rum, så bör det likväl icke göras till föremål för Exeeutorns pröfning, heldst, så i afseende på skuldens tillkomst som sättet och tiden att aftjena den, så många grannlaga omständigheter ingå i pröfningen, att det bör tillkomma Domaren att härom bestämma; att Utskottets förslag åtminstone bordt inskränka sig till lösa personer utan famille, på samma sätt som 1807 års Förklaring om böters aftjenande med arbete, samt att enär det åberopas, att man underka - ?.og?T iJigVtikoftHs Tletilnkanden, star sig ett lika tvång genom Bysättning, det, i händelse B y s ä t tn i ngs S t u d g a 11 d e t är i Behof af åtskilliga modifikalioner, vare lämpligare att vidtaga elern, än att infora en ny origtighet.
Då Revisorerrte af Bancooch RiksgäldsVerken, på sätt redan är anfördt, äro utrustade med tillräcklig makt, att rätta större och mindre oordningar, som vid desse Verk kunna upptäckas, är svårt att finna, det kungörandet af sådane upptäckta oordningar, hvilka genom Revisorers egen åtgärd kunna rättas, skulle, efter hvad någre värde Ledamöter yrkat, försätta Regeringen i nödvändighet att sammankalla Riksens Ständer. Att åter anmärkte och uti Revisorers Berättelser kungjorde afvikelser frän föreskrifter, som skola gälla till efterrättelse vid de Verk och Inrättningar, hvilka äro ställde under Kgl. Majus Höga inseende, skulle föranleda till Riksens Ständers sammankallande; derom lärer väl aoi8 Stats-Vtskottets Bctcinkanden. gon af Betjeningen skulle vara i dess hefordrings-rätt för nära skedt; och ändiligen, enligt ro §•, att sjelfve hos vederbörande anmäla de förseelser, som de, under deras förrättning, funnit sig befogadep att emot Fullmäktige eller någon af Verkets Embetsman och Betjening anmärka, och anse af sadan beskaffenhet, att de skyndsamligen böra serskildt åtalas. Nu förutsätta anmärkningarne 2:ne händelser, då ett tidigt kungörande af Revisorers Berättelser skulle medföra skada, den ena, att Re. visorne deruti upptäcka verklige oordningar af serdeles betydenhet, hvilka måste afhjelpas, och den andra att Revisorernes Berättelser skulle innehålla felaktiga omdömen, hvarigenom tillskapades en opinion, som kunde blifva menlig för Verken och deras Förvaltare. Då Revisorerrte af Bancooch RiksgäldsVerken, på sätt redan är anfördt, äro utrustade med tillräcklig makt, att rätta större och mindre oordningar, som vid desse Verk kunna upptäckas, är svårt att finna, det kungörandet af sådane upptäckta oordningar, hvilka genom Revisorers egen åtgärd kunna rättas, skulle, efter hvad någre värde Ledamöter yrkat, försätta Regeringen i nödvändighet att sammankalla Riksens Ständer.
Ständer anslag till jernvägs-anläggningen emellan Falköping och Jönköping för längre jernväg än från förstnämnda ställe till Mullsjö, hvadan återstående mil till Jönköping kanske först komme att fullbordas under loppet af år 1865; men då nu redan innevaraade höst jernvägen till Mullsjö blir färdig, och det är af stor vigt för omkringliggande provinser att deuna jernväg utsträckes, så fort ske kan, till Jönköping, får jag vördsamt föreslå, det Rikets Ständer måtte förskottsvis anslå den summa, ungefärligen Två millioner R:dr, som erfordras till fullbordandet af ifrågavarande jernvägssträckning, af hvilken summa en half million R:dr tarfvades i början af instundande Februari och återstoden under loppet af år 1863. Remiss af detta mitt memorial begäres till Stats-Utskottet. Stockholm den 30 Oktober 1862. Jacob Hamilton. mto e. Motioner hos Ridåer skåpet och Adeln 1862. Af Herr Joll»H I?1 !Ull'i(x< angående förändring i sättet för uppbörden af de s. k. Augments-hemmans-räntorna. lag får vördsamt föreslå: att alla till rustningsstam vid de indelda Kavalleri-regementena anslagne hemmansräntor måtte, i likhet med hvad som eger rum i fråga om andra jordeboksoch hemmantalsräntor, af vederbörande Landtstats-tjenstemän de skattskyldige debiteras, vid krono-uppbördsstämmorna af dem uppbäras samt sedermera oafkortade få af räntetagarne lyftas antingen hos vederbörande Kronofogde eller i länets ränteri.»
Först och främst kan i följd af sakens natur och äfven med stöd af erfarenheten antagas, att en stat, sorn redan är inne på creditbanan, hvars financeförvaltning och sätt att sköta sin statsskuld äro kända, har större credit, fastän betydligt skuldsatt, än den skuldfria staten, sorn inträder på skuldbanan och hvars creditväsende ännu icke är organiseradt. Detta ur en sanning, sådan, att jag kan heligt försäkra, att om jag i Amsterdam, London, Paris eller Hamburg ville bevisa den, skulle man anmoda mig att likaså gerna bevisa det 2 gånger 2 är 4. Detta har dock här blifvit motsagdt, men är så axiomatiskt, att det ej kan vederläggas; och då riktigheten deraf, att den stat, som redan är inne på creditbanan och hvars financeförvaltning således är känd, luir bättre c re - * D c ii G A u g it s t i f. m. elit än skuldfri stat, utgör en af alla ilnancierer erkänd sanning, torde några skäl för denna sats ej behöfva framställas. Rlen om jag också skulle medgifva, att en mycket skuldsatt stat, derföre att den liar skuld förut, icke kan lättare göra lån, återstår likväl här en annan eonsideration. Ilar jag icke förskaffat mig capitaler och med dem fyllt permanenta behof, så nödgas jäg i nödens stund söka lån såväl för dessa som för de ögonblickliga behofven; men har jag under lugnets lid ingått pä creditbanan och anskaffat Holta, befästningar samt sådana förråd, sorn äro oförgängliga, behöfver jag låna så mycket mindre i behofvets stund, i följd hvaraf, äfven med medgifvande att en preexisterande skuld är ett hinder för ytterligare skuldsättning, det är högst fördelaktigt att i den lugna tiden hafva förskaffat sig capitaler till de behof, sorn en gång skola anskaffas och sorn erhållas för bättre pris, ora jag lånat 'penningar under den tid, då de kunna erhållas mot 5 proc., än då jag mäste betala 20 proe:s ränta. Man har ofta såsom vilkor för ingåendet på creditbanan talat om rätta användandet af det erhållna capitalet.
Län motion om förändrad reglering af Kronooch Kyrko-tionden; 5:o Ephraim Larssons från Elfsborgs Län motion om förändrade bestämmelser i afseende på den, åtskillige hemmansegare inom nyssnämnde Län beviljade rättighet, att för sina kreatur erhålla muhlbete m. m. å Kronoparken Edsmären; 6;o Pehr Sahlströms från Stockholms Län motion, att en extra provincial-läkare må anställas för Södertörn, med station i Södertelje; 7:o Lurs Johan Gezelii från Stora Kopparbergs Län motion om jemkning i roteringsskyldigheten inom Dalarne m. m.; 8:0 Johannes Johannessons från Götheborgs och Bohus Län motion om inrättande af ett Post-Contor vid Gästgifvaregården Wräland i Bolms Län. S. D. Remitterades till Bancooch Lag-Utskotten: Johan Olssons från Stockholms Län motion om Privat-Bankerne, derest de komma att fortfara icke må utgifva sedlar å mindre valeur an 20 R:dr Banco. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: Johan August Zetterbergs från Stockholms Län nu väckta motion, att alla de kostnader, som under innevarande Riksdag erfordras till hyra för Bonde-Ståndets klubb, lyshållning derstädes och tidningar ra. m. måtte bland de öfrige Riksdags-kostnaderne från Riksgälds-Contoret utbetalas. Prot.-Utdrag, den 24 Augusti 1844" 103 S. D. Remitterades till Allmämui Besvärsocli Ekonomi-Utskottet: l:o David Anderssom flår, Hallands Län motion om lindring i torpares och backstugu-sittares dagsverksskyldighet till Kyrkoherden i församlingen; 2:o Anders Anderssons från Östergöthlands Län motion om upphörande af den, Nämndemän medgifne, befrielse från skjutsnings-besväiset; tillika med de i anledning häraf muntligen afgifne yttranden; 3:o Anders Johan Sundstedts från Jönköpings och Jöns Månssons från Malmöhus
R:dr 12 sk. 1 r:st. XLIV. Sällskapets Pro Patria Barnoch Barnbördshus: År i832 egde Inrättningen, utom fastighet till ett värde af i5,ooo R:dr. en Capital - — s7 - Fond af 17.761 R:dr 3i sk. 8 r:st. Inkomsteme, hufvudsakligen bestående i räntemedel, sammanskott och enskild ta bidrag, voro 2,180 R:dr 29 sk. 6 r.'st.; ulgifterne åter 2,424 R-dr. 29 sk. 5 r:st., hvaraf i underhållskostnad 811 R:dr 17 sk. 4 r:st* Numera lemnäs från Inrättningen underhåll för ett större antal barn, än förut, i följd deraf, att fosterlönen för barnen blifvit nedsatt till lika belopp, som af allmänna Barnhuset erlägges. Antalet af Barn, för hvilka fosterhjelp qvartaliter utdelas, uppgår vanligen till 20. — Å Barnbördshuset hafva årligen 100 å 200 Barnföderskor blifvit vårdade, hvaribland de i allmänna rummen, utan annan betalning än för födan; hvarjemte under den förflutna tiden någre Barnföderskor för styrkt fattigdom, undfått fri kost. — Enligt dertill år 1772 erhållit Nådigt tillstånd, bar ock Säl Iska pat låtit under sednare åren utdela 80 större och 20 mindre Belönings-Medailler, merendels för långvarig och trogen tjenst. XLV. Allmänna Barnbördshuset, inrättadt år 1775. Det lyder i vetenskapligt afseende under Kongl. Sundhets-Collegium, men i ekonomiskt under en särskild Direction, och styres närmast af Artis Obstetriciae Professorn vid Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet, hvilken å stället håller offentliga föreläsningar under 6 månader af året. — Oberäknadt fastighetsvärde å 3o,ooo R:dr, hade Inrättningen år i832 en till 54,666 R:dr 32 sk. uppgifven Capilal-Fond.
Reservanterna hafva begagnat tillfället att, vid décharge-belätikandets afgifvande, uttala sin mening öfver åtskilliga allmänna angelägenheter, samt gifva vigt deråt, förmedelst sin ställning såsom Coust.Utsk:s medlemmar. Dä 2:ne Konungens Rådgifvare här ädelsinnad! öpnat öfverläggningarne, så hade jag önskat, hvad den förste angår, att han i stället alt anmärka, det Const.Utsk. härigenom missbrukat sitt åliggande, heldre öfverselt om det verkligen inträffat, och om den sednare, då han öfverléranade sitt handlingssätt till andras bedömroande, att han icke inskränkt dessa andra, endast till R. o. Ad. Om å ena sidan oegennytta och oväld varit utmärkande drag hos vår Regering, så hafva å den andra, vid ingen Riksdag så enhälligt, som vid denna, de af henne äskade allmänna anslag blifvit beviljade. Blott fäderneslandets bästa befrämjas, så betyder det mindre genom hvem det sker. Godt för en hvar, som undgår det tunga ansvaret för Rikets sannskyldiga nytta. Verkningarne af Rådgifvarnes täta ombyte, har jag sökt skildra för den slyrelsegren, hvarom jag egentligen nu yttrat mig. Att strängheten i vissa Riksdagsmäns yttranden mera härrörer från ifver, alt vilja något uträtta än från önskan, att några Rådgifvare måtte entledigas, tyckas de hafva på förhand ådagalagt, då icke ett enda, så kalladt misstroende-votum under denna Riksdag egt rum, ens inom de styrelsegrenar, der ett tillbakagående eller stillastående misshagat dem, som bevilja de rnndeliga anslagen. Den, som lika med mig är öfvertygad, att så val i närvartde ögonblick, som för Sveriges framtid, största makt ligger uppå ett nitiskt och kraftfullt handhafvande af de angelägenheter, som röra kyrkan och skolan, kan icke annat än önska eh närmare utredning af Den 5 Julie. m. 97 af orsakerna hvarföre frågan om Rikets undervisningsväsende synes ligga nere sedan R.
Vid jemförelse mellan nu ifrågavarande och enahanda vid sistförflatna riksdag upprättade stater, befinnes, att den nya aflöningsstaten vid riksgäldskontoret öfverstiger hittills gällande aflöningsstat med r:dr 320: samt att den nu föreslagna pensionsstaten likaledes öfverstiger förra staten med „ 180: hvaremot den nya interims-aflönings-staten visar en minskning af „ 720: äfvensom f. d. General-assistans-kontorets expektansstat minskats med „ 1,063: 25. — »Stockholm den 31 Juli 1848. 12 Stalt-U iskel tels Memorial, N:o 295. Ordinarie Aflöning sstat för Rikets Ständers Riksgäldskontors Embetsoch Tjenstemän samt Vakt betjening. Lön. Arfvode. Summa. Rdr sk. Rdr sk. rRdr sk. r1 Sekreterare hos Fullmäktige 2,000 2,000 1 Registrator och Arkivarie 1,200 1,200 1 Ombudsman 700 100 800 3 Kommissarier, hvardera 2,000 rdr Anmärkning: Lönen för Notarien hos Kommissariatet kommer icke att utgå förr, än efter nuvarande Referendariens afgång. ’ 440 60 500 Summa R:dr 17,540 - — 720 - 18,260 - Slats-Vtskoltctt Memorial, N:o 295. 13 Interims-aflöning sstat får Rikets Ständers Riksgäldskontor. R:dr sk. rst. 1 Referendarie, lön • Denna lön utgår endast under nuvarande innehafvarens tjenstetid. 1,080 Här upptages äfven: Arfvode för bestridandet af de renskrifningsm. fl. göromål, som tillfö- rene ålegat den vid Fullmäktiges Expedition anställde Kanslist, utgår intill slutet af nästa riksdag. 500 Summa R:dr ^ 1,580 -i — Expektansstat vid. Rikets Ständers Riksgäldskontor. R:itr sk. rst.
Besv. ock Ekoti.-Utshottens Betänkande, No 27. Stängsel-Förordningens utfärdande, gällde hrad 5 Gap. 2 §. Byggninga-Balken derom innehåller» eller att den hålle gården allena, som åker eller äng eger; hvilket förhållande emedlerlid upphörde, så val då utmarken hlefve odlad, som då åker eller äng tillädes, enär i båd» händelserna det fall inträffade, hvarvid stängsel-vitsord egde rum jemlikt 1 och 3 §§. uti ofvananföVde Nådiga Förordning, angående stängselskyldigheten, nemligen att i ena händelsen grannar möttes i åker eller äng, och i den andra uti skog, beteshage eller utmark. I afseende på den framställning Jonas Johannesson gjort i sammanhang med sitt förslag till förändrad stängseklelnings-grund, hvaröfver Utskotten sig redan yttrat: deri framställningen nemligen, att hägnad borde upprättas och underhållas ensamt af dem, hvilkas hemman gränsa intill hägnaden; hvarmed sannolikt åsyftas, att stängsel byar emellan icke skall, såsom hittills, af samtlige graotterne bekostas, ulan allenast af de åboar, hvilkas egor äro belägna utefter gränselmien; få Utskotten upplysa, att ända ifrån äldsta tider delegare i hy stängt gemensamt kring byns egor, utgörande sdödes ett stängselbolag eller, såsom det i en del codices af Uplands Lagen Viderboa-Baljiea VI: 1. kallas, ett värnalag. Gruuden dertill är helt naPu lig. By betecknade i äldsta spiåket bostad nml tillhörighet af jord, eller ett ställe der någon bodde, odlade och dref sin hushållning d. v. s. byggde i detta ords då varande betydelse. Eldigt gången af ali odling, voro i begynnelsen bostäderna enstaka, likasom nybyggen äro än i dag, och deras delande mellan (lera åboar uppkom först med en utvidgad odling och ökad befolkning. Då hade redan byn kommit i granskapsförhållandeii lill amira byar och inbördes rättigheter och skyldigheter hade uppgått deln emellan. I dessa kunde naturligtvis icke" någon förändring ske, genom (b t att någondera byn sedermera