Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 89. Motion N:o 176, angående upphäfvande af vissa i administrativa eller polisförfattningar stadgade vilkor för sökande af ändring i myndighetsbeslut. Motion N-.o 177. angående upphäfvande af lagens stadganden om skyl dighet att vid fullföljande af talan mot underrätts och hofrätts dom eller utslag i tvistemål, ställa borgen för kostnad och skada, insätta revisionsskilling och fullgöra dom. Lag-Utsk. Betänk. N o 90. Motion N:o 178, om upphäfvande af sista mom. af 9 § i 30 kap. Rätte gångs-balken. Motion N:o 179, om utsträckning af tiden, inom hvilken Härads-och Råd stufvurätts protokoll i mål angående inteckningar, uppbud och lagfarter m. m. skola vara i Hof-rätt insända. Lag-Utsk. Betänk. R. St underdån. Skrifv. N o 129. Motion N:o 282, om löneanslag för två nya lektors-och fyra nya adjunkts beställningar vid högre elementarläroverket i Jönköping. Stats-Utsk. Utlåt. Nm 139. R. St. underdån Skrifv. N o 169 Motion N:o 283, att Rikets Ständer, så snart ske kan och innan jernvägs frågan i sin helhet företages till pröfning, måtte anslå erforderligt belopp för fullbordande af den mellan Mullsjö station och Jönköping utstakade och påbörjade del af södra stambanan. Stats-Utsk. Utlåt. N o 29. R. St. underdån. Skrifv. N o 22. Motion N:o 284, om anslag till en teknisk eller slöjdskola i Jönköping. Stats-Utsk. Utlåt. Levin angående ersättning till f. d. Regementsläkaren vid Kongl. Dalregemente för af honom vid tjenstebyte erlagdt ackord. Motion N o 166. Stats Utsk. Utlåt. Lidköping, angående uppförande å stat såsom fem-klassigt af elementar-läroverket 28 i. Motion No 127. Stats-Utsk. Utlåt. N o 139. R. St. underdån Skrifv.
– Ja, gör du så, min käre, gode Gunnar – sade den gamla och torkade sina ögon, och var glad och nöjd att så lätt öfvervunnit sonens skrupler. Men ack! en gång i framtiden, huru annorlunda tänkte hon ej då! Hur grämde hon sig icke att hafva med sin moderliga makt öfverröstat sonen! Huru kom ej då samvetet och spökade, och sade, att hon talat mycket för den goda saken, mycket för Gunnars väl, men äfven en gnista för sig sjelf, ty hon förstod mer än väl, att Gunnar ville blott pröfva hur Lena skulle bete sig, innan han tog den älskade modern under sitt eget tak, men att det alltid skulle gå dertill likväl, och se der! der var dock mor Ingrids eldorado för denna verlden. Men hur mången gång längre fram i tiden, ty mor Ingrids tid blef ej så kort, utropade hon icke, djupt suckande och tänkande på denna trettondagsmorgon: «O! jag kortsynta, inbillska, fåvitska menniskokräk, som skulle låta’n dansa efter min pipa och intet efter si’ egna. O! jag usla synderska, som hade hans lefnadstråd i min hand, och som skulle så trassla till ’en!» Men nu var det gjordt, och Gunnar var nöjd, ty Gunnar hade icke tagit sina skrupler till svepskäl, utan det var hans verkliga uppriktiga hjertans mening att endast i detta göra hvad som var rätt, och som modern rådde till, alldeles liknöjd om sin egen håg och böjelse, hvilka icke heller hade någon egentlig riktning; ty Gunnar var bland dessa unga män, sådana det kan finnas och äfven finnes i alla klasser, hvilka aldrig känt allmakten af en verklig kärlek, just emedan qvinnorne funnit dem så behagliga, att de kastat sig för hufvudet på dem, icke låtit dem söka och leta efter sig, och Gunnar, likasom alla dessa, trodde således, att han kunde styra sitt hjerta efter behag.
Med ledning af 1863 års rullor öfver Arméens officersoch underofficers-korpser, samt med antagande att alla pensionsberättigade afginge, skulle, enligt uppgjord och här bilagd beräkning, Bil. B., erfordras till betäckande af pensionsbeloppen vid både Arméen och Gotlands nationalbeväring en summa af 273,225 R:dr; — hvaruti icke vore inberäknade de med lägre pensioner, enligt nu gällande stater, redan afskedade befäl och tjenstemän. I fråga om framtida förfarandet med de öfriga fonder, hvilka nu förvaltas gemensamt med Arméens Pensionskassa, har Komitéen jemväl afgilvit yttrande; hvarvid Komiterade, under förutsättning att Statsverket komme att öfvertaga Arméens ackordsamortering, ansett Armeens ackordsamorteringsfond blifva oberoende af Arméens Pensionskassas öfverlåtelse till Statsverket; och då under sednare tider uppstått flera anstalter, hvarigenom man vore i tillfälle att på fördelaktigare vilkor bereda understöd åt efterlefvande, kunde Arméens Enkeoch Pupillkassa efter Komité - 8 Kongl. May.ts Nåd. Proposition N:o 28. rades åsigt, numera blifva mindre behöflig för sitt ändamål och således böra bibehållas endast för de nuvarande delegarnes räkning, så framt de ej heldre skulle besluta densammas upplösning, hvarigenom ock all tvungen afgift till densamma kunde för framtiden upphöra. Utan allt för kännbar uppoffring kunde kassan likväl icke underhålla en egen förvaltning, hvarföre lämpligen en förening i detta afseende med Civilstatens Enkeoch Pupillkassa, så framt denna komme att såsom sådan fortfara, torde kunna af deltagarne sökas; men om hinder häremot skulle möta, hafva Komiterade trott ett visst oundgängligt belopp böra fran Arméens pensionstillgångar årligen anvisas för Enkeoch Pupillkassans särskilda förvaltning. Hvad angick det på 9;de
Ledamöter skulle aga skicklighet akt utreda frägan om en allmän NationalBewäring, tror jag mig endast i stöd af Regeringsformens ordalydelse, Lunna pasta att denna fräga ej till ConstititionsUtflottet kan remitteras. Den Zz Z i Regeringsformen caracteriserar uttryckeligen detta Utstötts befattning, och dä deri heter att ConstitutionsUtstottet ager att wäcka och upptaga frågor, rörande förändringar i Grundlagarne, och yttranden Leröfwer till Riksens Ständer afgifwa, samt gransta de i StatsRädet förda Protocoller, kan wäl denna fräga omöjeligen förås ibland dem, hwilka af detta Utstött kunna upptagas. Zerr UotKIieb, uppläste den §z § Regeringsformen, och vä han medgaf rigtigheten af Herr Lil-, vLsstolpes anmärkning i anfeende till Regeringsform mens Den 7 November. 44 r mens ordalydelse, erindrade han tillika det denna fråga lik» litet syntes honom höra till dem, som under Allmänna Beswärsoch OeconomieUtstottets handläggning kunye komma. Zans Excellens Herr Grefwe Uuutk», ikric. Att denna sräga till ett Utskott bör remitteras, synes mig otwifwelaktigt, äfwensom det med discurserna här alldeles öfwerensstämmer: det twetydiga är allenast hwart den bör remitteras. Kanske arv' mina tankar derom felaktiga, och det skulle wara mig okärt, men mig synes att Constitutionen i detta fall ar tydlig. Den 7g § säger, att inga nya pälagor, ntstrifningar af manskap, eller af penningar och makör, mä hädanefter, utan Riksens Ständers fria wilja och samtycke, i den ordning föruknämndt är, päbjudas, uppbäras eller fordras. Den 89 tz föreskrifter alt de mäl som röra Rikets allmänna Styrelse stola af Allmänna Beswärsoch OeconomieUtskottet upptagas och beredas hmaresker förfares pä det sätt, som angående Lagfrägor är stadgadt.
Öfverste Presten, högst förskräckt, håller sig skälfvande fast vid höfdingen Strambos råckskört, hvilken lika häpen stödjer sig vid sin vän Rupi; alla tre krypa tält intill tempelmuren. Prestdottren Zicca, fastän sjelf försagd, gör narr af sin tillämnade man, som påstår, att om han ”tycks darra”, så är orsaken blott att han ”fryser”. Allt närmare nalkas åskan, hvars fördubblade knallar och täta ljungeldar åtföljas af ett häftigt regn ... på långt håll synes ett skepp, som arbetar mellan vågorna; masten brytes och skeppet stöter mot en klippa, hvarpå det sjunker. Chor. Dödsqval, förskräckelser, ensamt här rå; Allt sprider häpnad och rysning och fasa. Saltgröna böljor mot klipporna slå, Uddiga blixtar i skyarna rasa. Ljungelden följs af en skrallande knall, Eldsprängda moln öfver fästet sig smälta, Vatten-kolonner från klyftorna välta. Himmel! kan Du vid vår nöd vara kall? Då likväl stormen nu börjar småningom lägga sig och luften efterhand klarna, blir man varse en man i en skeppsjulle, som vräkes af böljorna mot ön. Sedan Öfverste Presten, som tittat opp med mycken bäfvan, ändtligen sansat sig, utpekar han den ankommande såsom ett af Gudinnan utsedt offer, och befaller att alla skola draga sig undan, beredde, så snart främlingen landat, att omringa och fånga honom. Med tillhjelp af en sönderbruten åra, flyter nu till lands Herr a la bonheur som klättrar opp på ett litet berg hvarifrån han ser sig om, sätter sig på bergshällen och ajusterar sin peruk. Det var, par Dieu! rätt väl jag lyckligt kom i land! Den, som placerat denna strand Just här, har rätt förnuftig varit; Ty om den legat längre bort, Så märker jag, att innan kort Jag andra vägen hade farit. Den här fason at roa sig Ger jag på båten, jag; den faller nog besvärlig; Och jag vill aldrig vara ärlig, Om denna lek är annat än fatig. Bevars! hvad stormen var förfärlig, Och hvad den åskan skrämde mig!
E. 332. — till Svartsjö kungsladugård , 0111 nedsättning i. Se Svartsjö. D’Ahlbedyhl, Friherre Christer Henrik, yttrande. XIV. 3. Dahlfelt, Carl Ludvig, yttranden. III. 334. Dahlgren, Registratorn vid Bankodiscontverket, angående löneförhöjning för. Se löneförhöjning. Dalarne, angående åtgärder till aflijelpande af nöden derstädes. XXII. B. 38o. XXIII. 18.. XXIV. A. 36.. — 0111 anstånd för innevånarne derstädes, med betalning af undsättningsspanmål. Se Undsätlningsspanmål. Dalman, Johan Gustaf Georg, yttranden. II. 342- lil. 24t. Dalregementet, om ersättning lill roteliållarne derstädes, för slitning af soldateines klädespersedlar under arbelscommendering. Se Ersättning. Danaarf, angående öfverlåtande till Malmö fattigarbetsinrättning al Kronans rätt till ett derstädes fallet. VII. B. 297. VIII. A. 71. E. 335. — tillfallet Kronan efter enkan A. B. Wetterström, rörande dispositionen af. XII. B. 325. A. 458. — angående eftergift af. IX. t4- Danckwardt, f. d. Slatssecreteraren, angående pension för. Se Pension. Debetsedlar, om utfärdande af, och öfverlemnande till de skattskyldige inom viss kort tid efter det taxeringarne blifvit verkställde. IV. R. 4'8- XXI. B. 98. XXIII. A. 118. Debetslösen, angående Gustaf Bernhard Appelqvists motion om afskaffande af, samt om skattskrifvarens åläggande att å debetsedeln jemväl uppföra communala afgifler. IV. B. 588. V. A. 64. VII. U. 298. A. tor. Degeberg, om understöd för jordbruksinstitutet vid. II. 79. Ä. 167.
Genom borttagandet af de 2:ne lägre klasserna skulle ytterligare vinnas, att ett dubbelt antal ynglingar mot förut skulle per år hinna genomgå militärkursen vid Carlberg, och denna mängd, Den S December e. m. 918 föga ändamålsenliga, smärre, enskildta officersbildnings-anstalter, som nu finnas, kunna komma att uphöra. Alla arméens officerare skulle på detta vis kunna få sin bildning vid samma inrättning och medföra ifrån densamma samma vetenskapliga utveckling och samma militära anda. Vill man hafva en god och jemn militärisk esprit inom arméen, så är första vilkoret derför, att allt belälet, så vidt möjligt är, går igenom samma upfostringsanstalt. Alla dessa smärre officersfabriker böra uphöra ju förr dess heldre; ty om de äfven förestås af de skickligaste män, kunna de ändå ej svara mot sitt ändamål. Den moraliska upsigten kan i dem ej handhafvas, den militäriska espriten ej som sig bör vårdas och de för en militär så högst nödvändiga praktiska öfningarne blifva totalt försummade. En stor vinst vore derföre, om Carlbergs KrigsAkademi kunde så utvidgas, att hvarje officerskandidat kunde göras skyldig att densamma genomgå. Ett annat fel, som krigs-skolan har, till följe af sin nuv:de inrättning, är, att ynglingar af allt för skiljaktig ålder stå under samma ordningsstadga. Emellan 15 och 20 år föregår en betydlig själsförändring, som under tiden tydeligen påkallar en helt olika behandling. På Carlberg bar man, det oaktadt, aldrig gjort afs:de på detta. Från äldre tider tillbaka, då den unga gossen kora in vid 13 år, tills nu, alltid samma ordningsreglor för alla; för vidt utsträckta för de yngre och för inskränkta för de äldre. Deraf tidigt utveckladt öfvermod och slutlig benägenhet till sjelftagen frihet. Om de 2 nedre klasserna tagas bort, så hjelpes äfven detta; ty då kommer åldern hos eleverna att öfver hufvud variera emellan 17 och 21 år. Lika stadgar för ordningen på stället komma då att passa bättre.
Men dock mindre sannolika tillgångar, sä får, ivid denna skiljaktighet emelian Utskottets och Herr Baron eranlr'8 Finance-plan, Utskottet endast äberopa, hwad det frammanföre, i anledning af de möjcligen blifwande inkomster af vacancer, anfört Herr Baron förestår derefter, till Underlättandet af denna brist, den utwäg att söka inrikes Län, hwarföre dock icke någon ränte-beräkning ingått r Herr Baronens calcul öfwer de ärligen blifvande Utgifter, som Utskottet bock föreställer sig hafwa warit af nöden, säsom medförande en betydelig tillökning r Bewillnings-Summanz men soM Utskottet redan angäende nödwändigheten och änvamälet af inrikes Läns uptagande haft äran uti ett serskildt afgifwik Betänkande att sig yttra, har Utskottet icke något widare härom att wid detta tillfälle anföra. Efter fulländad plan föresiär Herr Baron äts Wige utwägar dem han tror göda de påräknade inkomfterne under hela tiden tillgängligare förr än manligt, och deribland isynnerhet huru de i Bilagan C. upsörde 2,496,329 R:d. 4g st. Z r:st. till de nu mäst tryckande behofs fyllande jkyndesamt mä erhällas; Ehuru Utskot et redan, dels frammanföre dels och uti dest swar xä de wid Finan - 260 Den 5 Zebruarii. nance-planen frän Riksens Högloft. Stander gjorde anmärkningar serskildt yttrat sin kanka om del sätt Utskottet anser bäst och säkrast leda till ändamalet, sä bör dock Utskottet härstädes deröfwer utlaka sig dels af den anledning att Herr Baron bland besia contama Utgifter uotagit en post af 250,406: z6- 8. för de patriotiske Länens betalning, hwaröswer Utskottet frammansöre, wid Tabellen C. yttrat, art det mille sig nu utlaka, dels ock af det skäl, att sjelswa det af Herr
Ständer vördsamt hemställa, att sammanjemkning må , i åtskilliga beslut, vidtagas, hvilken Utskottet för sin del isynnerhet torde få tillstyrka jför de fältj eler meningarne endast i ringa mon ciro från hvarannan af vikande * Bevillning.1;-Ut skottets Memorial JV.o $4- 27 eller der trenne Riks-Stånd stcmnat emot ett samt det fjerde i ett annat beslut; och under anmärkning, att en, med denna möjliga samman jemkning öfverensstämmande förändring och förminskning af Voterings-Propositionerna kommer att deraf blifva en följd, får Utskottet vördsamt vid handen gifva, att artiklarne förekomma 1 samma ordning, sorn i Tull-Taxan är iakttagen. Beck. Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Högv. Preste-Ståndet hafva godkcänt det af Utskottet till g R:dr föreslagna Tullvärde, jemte den åsätta tullen af 12 sk. per tunna; men af så väl Vällofl. Borgare-ståndet som Hederv. Bonde-Ståndet är Tull värdet bestämdt till 8 R:dr , och utförsel-tullen nedsatt till 8 sk. per tunna; med anledning hvaraf, och för den händelse att dessa beslut blifva oförändrade, Utskottet får föreslå: Prop. 1. Den som, jemlikt Bevillnings-Utskottets förslag, vill, att för 1 tunna Beck, med ett tullvärde af g R:dr, skall 28 Bevillnings-Utskottets Memorial N.o 5/f. i utförsel-tull bestämmas 12 sk., röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer en tunna Beck , med ett tullvärde al 8 R:dr, alt såsom utförseltull utsättas 8 sk. Ben , oarbetade, Högv. Preste-Ståndet och Hederv, Bonde-Ståndet hafva antagit Utskottets förslag till en utförsel-tull för denna artikel af 3 sk. 6 r:st, per Lf£; men som Höglofl.
Af det, vid 3:dje Hufvud-Titulns reglerande genom fullt Penninge-Anslag, uppstådde öfverskott 2,488 Tunnor 2 kappar Spannmål, sorn, i stället för Stats-Priset 4' R:dr, äro beräknade ä 85 R:dr Tunnan. 5:0 De förut till ConvoijCommissariatet från Tull-Verket ingående 66,666 R:dr 3? sk, Stats-Utskottets Betänkanden'. 1773 hvilka blifvit anslagne, sorn tillökning å Stat i den för Försvars-Verkets behof uppförde Summa, Och 6:0 En sedan år 1808 ej ingången ersättning från Danmark för Fyringarnes underhållande på Skånska kusten, hvilken inkomst blifvit återstald att årligen ingå med 3,500 R:dr Hamburger Råneo. Deremot har dock minskning skett, dels i följd af Kongl. Majus till Dess och Rikets Kammar-Collegium aflåtne Nådiga Bref af den 9 sistledne December för bevilljad nedsättning uti Ärendet afKongsbergs Kongsgård med 174 R:dr 16 sk., dels ock för 500 B;dr, sorn utgöra en procents ränta å det af Riksens Höglofl. Ständer till Malmö Stads Gassern-Byggnad beviljade 50,000 R:dr Lån, mot 4 Procents Interesse, hvilket Lån utgått utaf Stats-Verkets hos Riksgälds-Contoiret, mot 5 Procent, förräntade medel af Krigs Collegii f. d. Cassör, som vid i8o£ och 1810 årens Riksdag tillslögos Stats-Verket. Med iagttagande af desse under Stats-Regleringens fortsättning och i följd af Riksens Höglofl. Ständers åtgärder skedde förändringar, på sätt sjelfva Riks Staten närmare visar, finnas Stats Verkets intrader nu hafva erhållit följande tillökning: Ordinarie Inkomsterne å 253,958: 33- 7* Ext. Ord.
Llevidenter af l:sta klassen, hvardera med en årlig aflöning af 1,000 Gulden; i Wurtemberg: 1 Trigonometer, samt i England: 1 s. k. Examiner and Compiler of abstracts med årlig lön af 600 Pund Sterb; så får jag härmed föreslå, att en för antydda ändamål afsedd befattning eller Calculators-plats måtte å den Statistiska CentralByråns stat upföras, med en årlig aflöning af 2,000 rdr rmt eller 1,000 rdr s. m. mindre, än hvad för de öfriga vid Statistiska CentralByrån anställda trenne tjenstemännen blifvit i K. M:s tili R. St:r nu sednast aflåtna nåd. Propos, ronde Statsverkets tillstånd 448 Ren 28 November e. m och behof äskadt, men med rättighet deremot för innehafvare» af ifrågavide plats, att i afseende på tjenstgöringstiden åtnjuta en mot nämnde aflöningsbelopp proportionerad minskning deri, så att för honom densamma komme att utgöra två tredjedelar af den för Statistiska CentralByrån föreskrifna dagliga arbetstiden, på det han tillika måtte kunna annan befattning innehafva och sköta, och får jag anhålla om remiss af denna min motion till Högh StatsUtsk:t, Remitterades till StatsUtsk:t. Frih. Leuhusen, Carl Herman, upläste en motion, så lydande: Då Direktionen öfver Arméeus Pensions-kassa, på grund af K. Br. d. 12 Maj 1857 och 65 g i Reglem. för Arméens Pensionskassa, förklarat sig icke kunna till de pensions tagande utbetala förut innehafde pensioner för den tid desse pensions-tagare åtnjöte aflöningsförmnner, upgående till 3,000 rdr rml årligen, men den åberopade 65 § af Pensions-reglem., hvars ordalag äro i närmaste öfverensstämmelse med Rikets sist församl. St:rs, jemlikt K. M:s jemväl åberopade nåd. Bref d. 12
St. under nästa riksdag deraf komma att erfara de bästa följder, och bättre än om man skulle förfara på motsatt sätt. Sannings-kärleken tror jag visserligen böra råda vid beräkning af Statsverkets inkomster, och således bör man afse och omnämna hvad som förut varit, men att profetera om det tillkommande, det tror jag vara vanskligt, och anser derföre att man bör hålla sig till den probabilitet, som är närmare minimum, hellre än att i sina beräkningar närma sig maximum. Jag tillstyrker således bifall till Utsk:s tillstyrkande i detta mom. af den föredragna punkten. Hr Gripenstedt: Hr von Hartmansdorff har i min tanka ganska träffande karakteriserat de olika sätt, pä hvilka statsregleringen kan uppgöras, nemi. antingen att upptaga summorna temligen lågt pä begge sidor, eller ock att beräkna så skarpt man kan, så väl inkomster som utgifter. För min del är jag med honom ense derom att den sednare methoden är den rätta, och StatsUtsk. har verkligen delat denna öfvertygelse, hvilket närmare torde visa sig, när utgiftsbetänk. inkommer. Jag kan nu såsom exempel derpå anföra, att i afseende på anslaget för fångvården, så har Etsk. tillstyrkt en förhöjning af icke mindre än 300,000 r:dr; i afseende på beväringens öfningskostnad en förhöjning af 50 procent eller 40,000 r:dr o. D e 11 16 Februari f. m. 513 o. s. v. Således liar Utsk. så nivcket det kunnat, ansett sig böra följa sanningen, och göra det verkliga förhållandet till grund för sina beräkningar, .lag delar till viss grad äfven den öfvertygelsen nied Hr von Hartmansdorff att man skulle kunna i någon mån höja inkomstberäkningen i allmänhet, och inkomsten af denna post har verkligen uppgått till 45,000 r:dr, eller, om man afdrager 5,000 för Öland, till 40,000 r:dr utöfver hvad som bär blifvit beräknadt.
Grefwe körner, ^ttolpb Loran, yttrade för sin del gilla del förslag Slate Utffottctfran,- stätt i afseende pä Riksgälds-Werkcts förwallning under innewarande Riksdag; ha» wille allenast, i anledning af den i flutet af Ulffottets betänkande tv äckla tanke att nägot stadgande syntes böra af R ksenS Ständer wldtagas rörande samma werks styrelse wid alla kommande tillfällen da Riksdags höllos annorstädes än i hufwudstaden, erinra, att enahanda ffäl som föranledde till denna sräga, äf wen - Den 12 Maji' 149 weil talade för nödwandighcteu af ett stadgande angående BancowerkelS förwalkning wid dylika händel er; och dä delta ämne såsom allmänt, more af den beskaffenhet, att ej kunna af Riksens Ständer omedelbart pröfwas, ansag Herr Greswcn för sin del rjenligast an utlåtande» der öfwer mätte af Statsoch Banco-Utstotten iuhumaS. I ayledning af detta Grefwe Nörnerg yttrande, proponerade Herr Landt-Marfkalken bifall lill Slats-Utskottets betänkande, samt att hwad srägan om förwaltningcn af Riksens Sränders werk, Bauquen och RikSgälds-Contoiret, nnd-r tillkommande riksmöten utom hufwudstaden beträffade, denfamma matte till Srarsoch Banco-Utffollen remitteras. Ropades Ja Uplästes det tillförordnade serskildta Utskotteks betänkande af den 11 i denne manad, öfwer Kongl. Majus nädiga proposition om en förändring i Ulskrifningsfältet af det faststälda förstärkningöman» skåpet, innefattande hufwudsakcligen, att U-skottek under erkännande af rigtighelen af den grundsats all skyldigheten till landets förswar borde af hwar» je yngl ng inom aldern af 20 till 25 ar personligen npfyllas, iikwäl
Herr Gref ven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall af Herr Cederschjöld® berörde hemställan, samt att, i öfverensstämmelse dermed, sednare Momentet af g §. Regerings-Formen matte erhålla den af Herr Cederschjöld föreslagne lydelse. Bifölls. Herr Cederschjöld: Förhållandet Hr alldeles enahanda med 26 §. Der står: Dä Justities-Jrender inför Konungen i Stats-Rådet Jure dr agas , skola, jemte Justitice Stats -Ministern och minst 2 Stats-Råd samt Föredraganden , 2 af Högsta Domstolens Ledamöter dem öfvervara. Med dessa 2tne StatsRåd måste nödvändigt menas icke Föredragande. Jag anhåller derföre, att äfven här dessa ord, för tydligheten skull, måtte tillsättas. Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade , att då det af Herr Cederschjöld föreslagne tillägg syntes vara en följd af Ridderskapets och Adelns vid 8 §• Regerings-Formen nyss fattade beslut, finge Herr Landt-Maiskalken hemställa, om icke, med antagande af Herr Cederschjölds tillägg, 2(5 §. RegeringsFormen borde lyda sålunda: Då Justitiae - ärenden inför Konungen i 4^4 Den 8 December f m. Stats-Rådet föredragas, skola jemte JöstitiaeStats-Ministern och minst Två icke Föredragande Stats-Räd etc.” Bifölls. Herr Cederschjöld: Jag har funnit ännu ett misstag, som insmygt sig i ConstitutionsUtskottets Redactions-förslag till 27 §. Der står : Justitiaä-Cancelleren , hvartill må utses &c. I den nu gällande Regerings Formen förekommer deremot, att Konungen nämner denne Embetsman. Det torde vara någon skillnad i begreppet mellan orden: utse och nämna. Jag föreslår vördsamt i anledning deraf följande redaction: Justitia:-Cancelleren, hvartill Konungen må nämna en Lagfaren etc. Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde Proposition till bifall å Herr Cederschjölds berörde hemställan, livilken proposition med Ja besvarades, Herr Cederschjöld: