Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Pctcrligare har der icke undgått Ibstottets up. marksamhct, huruledes ofta wid fördelningen af stängsel», sä mai Byar emellan, som Grannar i samma By, twist om grunderna derföre upkommit, lamt äf, men hos Domstolarna olika begrep i detta amne wisst sig. Er närmare bestämmande af Lagens rätta mening i 5. Lä^,. 2. §. Byggninga-Balken torde der. söre wara angeläget, och Utskottet får, af denna an, ledning, hemställa, om icke den förklaring, bade med Lagens innehall och billigheten ar mest ofwerensstämmande, ar när By skall emot By hägna, hwarders uti Rägangshägnaden efter Byarnas oförmedlade hemmantal deltog; men ak grannar emellan i samma By, skyldigheten fördelaö efter hwad byamal eller delnchgsgrund, soin i Byn gäller. Hwad sedermera beträffar stängsel^ emellan Stadsmark och angränsande By, sa hemställer Utskottet, at densamma mätte utgöras pä lika sätt, angående häg» noden Byar emellan, förut blifwit förestaget; men at om fördelningen deraf Stadens innewänare inbördes emelian, ds äga sielswa öfwerenskomma, samt, k hän» deist af stridighet, det mä ankomma pä HLsM-rstsxNL ar härom förordna. Ssi;tklrgen anseende cil den a manga orter i Riker waran ve skogsb,iff, kror Ulffottet sia, böra h-mstalla, om iäö til ^Jordägarens^ eger gcdksinnaude ma vfwerlemnäs, ar häldre, särdeles Byarnas yttre rägän-iar med sten, jordwallar, dckcn, samt i Fm land hch sstorra delen af Swerige d-t der brukeliga riskster stäcklag upstänga, allt efter örtens och agornaS brbaffenhek, dock at stängseln blifwer sa inrattad som s Cay. z. §.
Skrifvelse, iV:o 17 S. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln d. 27 Okl. »854. Presle-Slåndet d. 28 Borgare-Ståndet d. 28 BondcrStåndet d. 3 Nov. — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ersättning till Bergsfogdarne för förlorade löneinkomster. (Stats-Utsk:s Utl:de N:o 287.) S. A. K. Sedan, uti Kongl. Brefvet till Bergs-kollegium af den 14 Oktober nästlidne år, angående förändrad organisation af Bergslags-staterne, i Nåder blifvit förordnad!, att med nu innevarande års utgång Bergsfogde-tjensterne skulle upphöra, hafva åtskilliga Bergsfogdar, å egna och öfriga Bergsfogdars vägnar, hos E. It.
Det stränga utfall, som Friherre Cederström tillåtit sig emot mig, liar redan fått ett tillräckligt svar, i den yttring af ogillande, som hördes under det lian talade; och jag hade sannerligen orätt om jag gaf honom något annat; men jag är skyldig Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln en förklaring, och jag går att afgifva den. Det var icke i den afstadnade discussionen, som jag ville tala; i hvilket fall det varit min pligt att anmäla mig, och afbida upprop; utan det var emot den särskilda tilldragelsen jag ville göra anmärkningar, som jag hoppades skulle göra slut på den, och jemväl gjorde det. Får nu denna urskiljning någon rätt, så följer deraf, att mitt ändamål fordrade att tala genast; och jag kunde då ej afbida uppropet i discussionens ordning. Jag önskar, att denna förklaring må af Herr Grefven och LandtMarskalken anses nöjaktig; och i sådant fall har Friherre Cederströms anfall emot mig intet värde, såsom ägande ingen tillämpning till händelsen; men skulle förklaringen åter icke kunna antagas för nöjaktig, så har jag felat, och då underka - I i Den i3 December. 307 Star jag mig lagens bud; samt är beredvillig, att emottaga den admonition, som Herr Grefven och LandtMarskalken och Ståndet kan pröfva rättvist, att mig meddela. Friherre Fock: Jag har blott begärt ordet i anledning af Herr Anckarswärds yttrande om drickspenningar. Jag vill endast försvara hvad jag yttrat, nemligen: att Kongl. Maj:t aldrig farit genom Socknar och Städer i Upsala län, utan att hafva utdelat välgörande gåfvor. Friherre Ehrenborgh, Casper Wilhelm: Om ej min känsla manade mig att till alla delar förena mig med Grefve Posse, skulle 5o §. Riksdags-Ordningen göra det. Den lyder så: "Ingen tilläte sig personligen förolämpande uttryck." Då Grundlagen förutsatt denna varsamhet i uttryck emot enskilta personer inom Stånden, måtte dess afsigt hafva varit, att förutsätta ännu mera varsamhet i uttrycken om högsta makten. Grefve Posse:
Friherre Alströmer, C. J. O., har begärt få antecknadt, att han i ärendets förnyade behandling inom Utskottet ej tagit del. STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1863, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial M 126. 1 Yso 125 Memorial, med formulär till Fyrktals-ldngd, till Debiteringsoch Uppbords-ldngd för Kommunal-utskylder samt till Debet sedel för dylika utskylder. I Utlåtandet JV2 122, afgifvet i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande M 116, rörande ifrågasatta ändringar i Kongl. Förordningen om kommunalstyrelse på landet den 21 Mars 1862, har Utskottet förbehållit sig att, sedan Rikets Ständer lättat definitivt beslut rörande lydelsen af 58 g i nämnda Kongl Förordning, inkomma med ytterligare memorial, beträffande förändrad uppställning af de formulär, som äro samma författning vidfogade. Enligt Utskottet tillhandakomna protokollsutdrag hafva nu tre Riks-Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln, Preste-Ståndet och Borgare-Ståndet, vid förehafvande af Utskottets ofvanomförmälda utlåtande, med afslag å Utskottets deri gjorda inbjudning, sammanstämmande beslutit, att 58 § i merberörda Kongl. Förordning skall i nedannämnda delar hafva den lydelse, som de tvänne först nämnda Stånden redan vid pröfningen af Utskottets i ämnet först aflåtna Betänkande [M 116) antagit, nemligen: »De i nästföregående § omförmälda bidrag skola, såsom kommunal-utskylder, utgöras i förhållande till särskilda, de skattskyldiga efter nedanstående grunder påförda Fyrktal.
Ty så säger Herren Zebaoth: Han hafve sändt mig till Hedningarna, som eder beröfvat hafva; deras magt hafver en ända i den eder rörer, han rörer hans ögnasten. Ty si, jag vill upphäfva mina hand öfver dem, att de skola varda dem ett rof, som dem tjent hafva; att I skolen förnimma att Herren Zebaoth mig sändt hafver. Fröjda dig, och var glad, du dotter Zion; ty si, jag kommer, och vill bo när dig, säger Herren. Och på den tiden skola månge Hedningar gifva sig intill Herran, och skola vara mitt folk; och jag skall bo när dig, att du skall förnimma, att Herren Zebaoth mig till dig sändt hafver. Och Herren skall ärfva Juda för sin del, uti de helga landena; och skall åter utvälja Jerusalem. Allt kött vare stilla för Herranom; ty han är uppstånden ifrå sitt helga rum. Och mig vardt vist den öfverste Presten Jehosua; ståndandes för Herrans Ängel; och Satan stod på hans högra hand, på det han skulle stå honom emot. Och Herren sade till Satan: Herren näpse dig, Satan; ja, Herren näpse dig, den Jerusalem utvalt hafver. Är icke detta en brand som utur eldenom uthulpen är? Och Jehosua hade oren kläder uppå, och stod för Änglenom: Hvilken svarade, och sade till dem som för honom stodo: Tager de orena kläden utaf honom. Och han sade till honom: Si, jag hafver tagit dina synder ifrå dig, och hafver klädt dig uti högtidskläder. Och jag sade: Sätter en ren hatt uppå hans hufvud. Och de satte en ren hatt uppå hans hufvud, och drogo kläder uppå honom; och Herrans Ängel stod der. Och Herrans Ängel betygade Jehosua, och sade: Detta säger Herren Zebaoth: Om du vandrar på minom vägom, och håller mina vakt, så skall du regera mitt hus, och bevara mina gårdar; och jag skall få dig några af dem som här stå, som dine ledsagare vara skola.
Besvärsoch Ekon.Utskms den t5 sisth Mars på bordet lagda betänkande!!: N:o Den 3 April e. m. 161 N;o 5^, i atiledn. af väckt motion om upphäfvande af K. placatet den 12 Jan. 1726, samt K. brefvet den 2 Maj 1 751, ang:de olofliga sammankomster i enskildta hus till gudstjensts förrättande m. m.; N:o 53, i anledning af väckt motion om öfverseende af inslruction och taxa för justering af mått och vigter. Remitterades till Allm. Besvärsoch Ekon.Utsktn Hr Brummers, Carl Magnus, den 7 sisth Mars på bordet lagda motion örn revision af Barthelemy-fondens förvaltning. Föredrogs ånyo Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon. Ulsktns den 17 sisth Mars på bordet lagda utlåt. N:o i55, i anledn. af erhållna återremisser af betänk. Hr von Harl m ans dorff, Au g.: Jag anhåller alt få vela huru BondeSt. afgjort denna fråga. Underl. R i d d. S e c re t. : BondeSt. har bifallit betänk. N:o 155 jemte betänk. Hr von Hartmansdorff: Af detta betänk, synes, alt Presteoch BorgareSttn förut bifallit betänk. N:o 108; och som BondeSt. bifallit ifrågavar. betänk., så är frågan afgjord. Jag skulle dock önska, att R. o Ad. ville afslå detta betänk., ty det är ett af dem, hvari Ständerne, utan att hafva angifvit något specielt fall, och utan alt sjelfve hafva någon slags åklagarebefattning, likväl ingå till Konungen och anhålla att Han ville tillhålla vederbörande embetsman att fullgöra deras skyldigheter. Ett sådant sätt att gå tillväga anser jag otillbörligt. Detta har jag yttrat tillförene och måste säga detsamma äfven nu. Förfaltningarne stadga och bestämma i hvilken ordning
Denna Stais Utskottets Utlåtande, N:o 37, Litt. A. Denna ränta utgick ook efter nämnda beräkningsgrund till år 1770, då den förmedlades till livart 8:de skeppund, samt nedsattes ytterligare genom Kongl resolutionen af den 5 Mars 1805 lill hvart 10:de skeppund, hvilken tionde-koppar, jemte den vanliga bevillningen samt några skeppund säkallad strömsafrad till Fabin stad upplåtne, äro de enda för kronan återslående qvarlefvorna af de förr henne tillfallande betydliga inkomsterna från Stora Kopparberget. Sistberörda förmedling beviljades dock icke utan eftergifter å bergslagets sida.
Särskild vikt kommer att läggas vid den metodiskt praktiska utbildningen Tryckt prospekt samt muntliga eller skriftliga upplysningar lämnas af läroanstaltens föreståndarinna, Fröken Sofi Anderson, Brahegatan 41, Stockholm, som äfven mottager anmälningar. Mottagnings tid måndag och onsdag kl. 5 — 6. Interrimsstyrelsen. Referenser: Stockholm, Kanslirådet C. W Kastman, Sibyllegatan 43 &amp; 45; Rektor L. M. Wsern, Karlavägen 38; Fru Sofi Ahnquist, Artillerigatan 8; Fröken Hilda Caselli, Nybrogatan 21. Umeå, Seminarieadjunkten, fröken Elisabet Eurén. Hernösand, öfverstinnan Agnes Laurell. Sundsval ', Fröken Hilda Berggren. Norrköping, Fröken Aurore Pihl. Göteborg, Fröken Ida Hellander. Lund, Professorskan Maria Ribbing. (G. a l t, vid saltaste delen af vestkusten, 4 mil söder om Strömstad, hålles öppen 16 juni — 15 september. Härlig hafsluft. Trygg segling. Societetshus. Billiga levnadskostnader. Bassiner och varmbadhus. Utmärkt gyttjebad, tallbarrsbad. Nauheimérbad och terrängkur för hjärtsjukdomar. Dessutom behandlas nervsvaghet, bleksot, allmän svaghet, reumatism, njuroch magåkommor. Elektricitet, massage. Doktor AMANDUS NILSON kommer att praktisera här under badtiden. Nästan daglig ångbåtsförbindelse med Göteborg och Kristiania. (Guldmedalj). Säljes genom Hrr Apotekare och Handlande. prenumerera på " Kamraten ". P r i v a t a Hvita Bomullskl&amp;dniiigstyger, JPerkaler och Satiner. Ofcs! Profver sändas till landsorten pä begäran. m e d pat. fjä- derinrättmng. Elegantaste sportåkdon för barn. Exp. franco mot I 5 kr. U r v a l af billiga sportvagnar och kärror för barn. Allmänna - Pensionsförsäkringsbolaget tillförsäkrar på fördelaktiga villkor utmätningsfria (Schweitz). (A) n y h e t. » EXCELSIORKÄRRAN » Tänk på de dina! L u z e r n Sidentygs-Expoit.
No >44» tion : att' han , sorn icke varit okunnig om <!e skäl, Utskottet i sitt Betänkande anfort, med sin motion åsyftat en skärpning eiler förändring af Lagen , till förekommande af de för egandercältens helgd menliga följder, som af en alltför lindrig Lagbestämmelse kunna förorsakas,' att då tjuf icke kan, utan användande af våld, intränga i täckt jordgraf, och våldet vöre lika brottsligt, ehvad det föröfvas med spade, yxa eller jernstör a en sådan graf, eller med dyrk, yxa eller annat verktyg å en ofta svag dörr, ett fenster eller ett las, borde det ock i bägge fallen lika bestraffas ; samt att straffbestämmelsen bör mera afse det ihärdiga uppsåtet, att afhända sin nästa dess egendom , än den tillfälliga beskaffenheten af det förvar , utur hvilket gendomen fillgripes. Hvad sålunda blifvit anfördt innefattar tvänne frågor, den ena: huruvida stöld af jordfrugter utur täckt jordgråf bör bestraffas såsom inbrottsstöld, och den andra .• hu. ruvida den, sorn stjäl jordfrugter utur dylik graf, bor anses lika med den, som pci åker eller äng stjäl säd, skuren eller oskuren , hö eller halm, stackad eller ostackad. Den förra af dessa frågor, framställd i jnotionen, har Utskottet besvarat i sitt aleri LntTrtskoitet.i T7ildmrnle Nn 47 remitterade Betänkande , och får nu , till de »kai , so na der äro anförde , foga följande anmärkningar ; Örn det förklarades för inbrottsstöld, att Stjäla jordfrukt utur jorderaf, sorn är betäckt med jord , halin , brärler eller annat dylikt ; så borde det äfven förklaras för inbrottsstöld att stjäla ofvan jord förvarad jordfrugt, som finnes betäckt med jord, halm, bräder eller annat dylikt ; ty jordfrugtens åtkommande fordrar i bägge fallen enahanda åtgärd — eller, om man så vill , enahanda våld, — till betäckningens undanröjande.
Då 56 §. i Riksdagsordningen innehåller, att frågor, hvilka af redan fattade Reslut eller redan upptagne Ärenden föranledas, må väckas, och då alla sådane ämnen, hvaröfver Riksens Ständer äga beslutande rätt, jag icke finner något binder för framställandet af Motioner, hvilka alltid måste hafva sammanhang med andra förut väckta likartade frågor, finner jag san erligen icke något ändamål af det stadgande, att endast få framställa dylika ämnen, för qtt sedan låta dem till upptagande vid nästa Riksdag förblifva hvilande; hvaraf endast en onödig vidlyftighet skulle uppkomma. Jag hemställer således, att Redactionen måtte ogillas. Den 14 Martii. 453 Herr Cederskjöld: Riksens Ständer förlora i alla fall icke sin i 56 §. förvarade rätt, att väcka och till afgörande befordra sådana frågor, som omedelbarligen föranledas af redan fattade Beslut, af upptagne ärender &c. Här är således fråga om en alldeles ny rättighet. Friherre Cederström: Det är helt tydligt, att denna Redaction icke inskränker rättigheten att väcka sådane Motioner, hvilka af redan framställda ämnen föranledas. Derom är nu icke någon fråga. Redactionen deremot syftar endast på sådana nya ämnen, hvaröfver Riksens Ständer ensamme besluta och hvilka icke äga sammanhang med redan gjorde framställningar; Redactionen synes mig således bereda en större Latitud åt Riksens Ständers Motionsrättighet. Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig: Jag får för denna gången förena mig med Grefve Mörner, hvilken, i mintanka, fullständigt ådagalagt, att denna Redaction är öfverflödig. Då uti de ämnen Riksens Ständer äga beslutande rätt, hvarje Motion, som framställes, måste äga sammanhang med någon föregående af samma natur, kan jag icke finna hvartill det skulle tjena, att vid en Riksdag framställa Motioner för att först vid den nästföljande få dem afgjorde. Jag tillstyrker alltså, att ifrågavarande Redaction, såsom alldeles icke behöflig, måtte afslås.
Föredrogs ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens utlåtanden: N:o 128, i anledning af väckta motioner om åtgärders vidtagande till lindring i bålsmansroteringens utgörande å landet: bifölls-, N:o 129, angående väckte förslag om lindring i postskjutsen, poslföringens öfverlåtande på entreprenad eller öfverflyttande på allmänna skjutsinrättningarne samt skjutslegans förhöjning m. m.: bifölls. S. D. Föredrogs Constitutions-Utskoltets memorial N:o 48, med förslag till voteringspropositioner, i anledning af Riks-Slåndens olika beslut, i afseende på meiporialet N:o 43; Ståndet godkände memorialet NT:o 48 och gillade de der framställda voteringspropositionerna. Prot.-Utdrag, den ig Maj 1845. 949 Från Yällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Upplästes Kongl. Maj:ts denna dag å Rikssalen meddelade Nådiga Svar till Rikets Ständer, i anledning af serskilda till Kongl. Maj:ls Nådiga Saction anmälda Lagförslag; och skulle nämnde handling till Expeditions-Utskottet öfverlemnas, för iagttagande vid Riksdagsbeslutets uppsättande. S. D. Föredrogos å nyo Stats-Utskottets memorial och utlåtande: N:o 3i3, med lörslag till ytterligare stadganden i det nya Reglementet för Riksgäids-Contoret, jemte bilagorna: fortsättning af förslag till Reglementet, samt förslagen tili Allönings-, Interimsaflönings-, Expectanceoch Pensionsstater för Riksgälds-Contox’et, samt f. d. General-AssistanceContoret: Förslaget till de reglementariska föreskrifterna, äfvensom de öfriga förslagen, gillades; och memorialet No 3i3 lades till handlingar ne; N:o 3i4j med förslag till 56 till och med 101 §§ i det nya Reglementet för Riksgäids-Contoret, jemte bilagan: förslaget Lill de reglementariska föreskrifterna:
Memorial, om frågans afgörande, öfverlemn. till ExpeditionsUtskottet af Bondeståndet, lil. s. 243- af Adeln, lil. s. 252. jRoteringsafgiften, om upphörande af eller nedsättning i, inom Jönköpings och Elfsborgs Eän. StatsUtskottets betänkande bif. af Presteständet, s. 562, af Borgareståndet, s, 584. af Adeln, s. 599- i4i Runstycken, om prägling af. BancoUtskottets betänkande, bif. af Presteståndet, s. 921. af Bondestån; det, s. 927. af Borgareståndet, s, 954, af Adeln, s. 967. Rustbållares försummelse, om upphäfvande af de stadgade Böter för, att erlägga afgift till YVadstena KrigsmansbusCassa5 LagUtskottets Utlåtande, bif. af Adeln, s. n4. RustningsSkyldigheten, angående jemnkning i. Statsocb EkonomiUtskottens betänkande, bif. af Presteståndet, s. 582. af Borgareståndet, s. 584. af Bondeståndet, s. 595. af Adeln, s. 639. — om lindring i, för södra delen af Bohus Län. Siatsoch EkonomiUtskottens betänkande, bif. af Presteståndet; s. 742. af Borgareståndet, s. 807. af Bondeståndet, s. 833. _ __ om utgörande af, under Krigstid. Statsoch EkonomiUtskottens betänkande bif. af Adeln, III. s. 317. af Presteståndet, III, s. 326. af Borgareståndet, III. s. 332. af Bondeståndet, III. s. 336. Rydings, Häradsskrifvaren, anhållan om utbekommande af innehållen Mantalsskrifnings Provision; StatsUtskottets betänkande bif.
Langusns tilstand bleswe icke allenast för samteliga Riksens Ständer, utan ock för hela den Swenska Allmänheten af kanea > Utskottet ivid denna Riksdag uppenbarad. Pa desta grunder bifaller jag til alla delar Herr kVlsjvren Ickolsts lVlsmorial^ hwilkct jag hoppas nmkce snart ä nyo til öfwerlaggnmg förekomma, pä det LsncoUcskotket mä komma i werksamhet samt anhäller ac detta mit Msmnria! ma ti! de andra kiefpodäivs Ständen fä åtfölja Herr lVlajorsns. Norrköping d. 20. Martti iZoo. Usn» lrljerrs. Begärdes pä Bordet. IlplasteS följande LxrrrKa krorocolli frän Borgareoch Bonde. Skändcn: Utdrag af ?rotoco//el, hållet L IVäHofliga Borgare Ståndets ?/erio wid Riksdagen i Norrkoping den 19. S. D. Beflöts, at genom Utdrag af ?rolocc»Uet de öfriga r-lp-LUve Standert skulle underrättelse derom meddelas, at Borgare Ständet bestämt antalet af desi Ledamöter I BewillningsLagoch Oeconomi».Utskotten tik tolf pä hwardera stället. Är och dag, som förr ffrifmit star. Ilx krotocollo Larl Unlör. Utdrag af ?roloco/kl, hållet i wälksfliga Borgare Ståndets ?/eno wid Riksdagen i Norrkoping den 19.
Stånd remitteradt mål, såsom till dess befattning ej hörande, då stadgas med uttryckliga ord : att Utskottet bör afgifva sitt utlåtande till clet eller de Ständ, som remitterat, samt derefter afbida samtliga Ståndens, eller, i händelse af bristande pluralitet, ConstitutionsUtskottets yttrande, under hvilket Utskott målet anses höra. Då Hare månader förflöto, utan att någon så beskaffad återremiss i detta hänseende förspordes, i följd hvaraf Utskottet, utan att handla emot Constitutionen, ej kunde ytterligare upptaga detta Memorial: ansåg Utskottet, ehuru det ingalunda var dess pligt, sig böra enligt bifogade ProtocoIlsUtdrag vidtaga den enda utväg, som stod i dess magt, för att öppet för en hvar, som vill göra Utskottet rättvisa, ådagalägga, att det icke undandragit sig eller underlåtit något, för att kunna målet i laglig ordning behandla. Af denna recit om sakens förhållande ifrån dess början till dess nu ägande skick, lära Respectiva Prestoch BondeStånden nogsamt intaga, att Utskottet i allo fullgjort sin skyldighet. Men för det närvarande linner Utskottet sig icke kunna lemna något ytterligare utlåtande i sjelfva hufvudsaken, och än mindre öfver några af dess delar, eller hvad sorn vid dess återremiss blifvit tillagdt och förklaradt, förrän samtlige BiksStånden lemnat sitt utlåtande, hvarthän de anse målet höra, hvilket Utskottet får härmedelst Best), och Ekon. Utsk. Betänhanden. vördsamt tillkännagifva. Stockholm den i Maj 18x8. Utdrag af Protocollet, hållet uti Riksens Högloft. Stcinders Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskotts Plenum vid Urtima Riksdagen i Stochholm den 25 Mars 1818. § 4- Herr Grefven och Ordföranden trodde sig böra erinra Utskottet om det ännu besynnerligare förhållande, som inträffat med Herr Doctor Stenhammars uti Högvördiga PrestStåndet den 5 Januari gjorda Motion rörande saknad eller fördröjd verkställighet utaf Kongl.
Friherre v. Schwerins motion innehåller en blandning af så mycket både godt och ondt, att det fordras en längre tid, lin den emellan tvenne plenidagar, för att rätt kunna sofra ut det ena från det andra, hvarföre jag anhåller att få vidröra de vigtigaste punkterna deri, under förutsättning likväl, att icke 72 § R.F. och andra §§ lägga hinder i vägen för denna motions remiss, i den lorm deu inkommit. I förbigående torde det tillåtas mig anmärka emot Hr Frilnns något högt — efter mitt omdöme — updrifna beröm öfver åkerbrukets tillstånd, till bevis hvarför Hr Friliin omtalar de mill. t:r spanmål, sora Sverige utskeppar; men örn den ädle motionären tager KommerseColbii sista berättelse till hjelp, och afräknar de mill. lisp. mjöl, de mill. ® hudar, de mill. kannor bränvin, de mill. ® ull, de för mill. rdr ladugårdsprodukter m. m., sorn blifvit i landet införda, så torde räkningen icke utslå alldeles så fördelaktigt, som målningen vill utvisa. Afven tror jag, att den allmänna boskapsslagtningen. vid hvarje inträffad foderbrist, icke är något bevis på jordbrukets höga ståndpunkt. Hr Friimi anmärker ganska riktigt, som ett fel, att R. St:r allena styra Riksbanken, och tillägger, att det icke är rätt att vara part och domare i egen sak. Såsom bot häremot föreslår motionären, att privatbankernas egare skulle få del i Riksbanken, att denne skulle förvaltas af en Direktion, sammansatt till hälften af R. St:r, till hälften af aktie-egarne, hvilka äro privatbanksherrarne, tillsatte ledamöter, med en Ordf:de, tillsatt af Konungen, allt under Bankofullmäktiges kontroll. Hvad först beträffar motionärens afsigt att förhindra Ständerna från att vara part och domare i egen sak, så får jag fästa Hr Frilnns upmiirksamhet derpå, att 72 § R.F., som medgifver R.