Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu är det för öfrigt, mine lierrar! icke förstärkt StatsUtsk., som kan komma att afgöra en sådan fråga, om 2 Stånd skulle stanna emot 2, utan det är ämnets beskaffenhet, som afgör 0111 frågan kan förfalla, då i vidrigt fall grundlagen bestämt hvar voteringen skall ske, och då kari den icke komma att ske i förstärkt StatsUtsk., utan i förstärkt Bevilln.Utskott. Det är be v i 11 n.— frågorna, som kunna komma alt afgöras genom förstärkt StatsUtsk., men frågor om brottmålslagar höra icke dit, och det förstärkta StatsUtsk. har ingen rätt att derom besluta. Jag instämmer i det förslag, som Hr von Hartmansdorff framställt. Frih. Sprengtporten: Då en värd talare yttrat den mening, alt hvad jag haft äran anföra ej skulle förtjena R. o. Ad:s afseende, kan jag visserligen ej hoppas att kunna uträtta mycket för den sats jag försvarar; men jag anhåller, alt Hr Frih. o. Landtm, läcktes fästa sin uppmärksamhet vid detta förhållande, öfvertygad om alt då grundlagens helgd här är bevarad genom Ståndets ordför., på sätt grundlagen stadgar, kari man också vara tryggad, att inga misstag hvarken på den ena eller andra sidan skola komma att äga rum i afseende på grundlagens tillämpning. Hr von Hartmansdorff: Jag trodde på grund af den propos., som Hr Landtm, gjorde för en timme sedan, alt discussionen öfver formfrågan vore slutad oclp falt vi endast hade att tala om innehållet af propositionerna. Men då man nu går så långt i formfrågan, alt man erinrar vår Landtm, om grundlagens iakttagande å den ena sidan, så torde det tillåtas mig att på andra sidan säga, det jag ej nog kan förundra mig öfver våra föregående Landtm:r och Talmän, hvilka ansett sig berättigade att såsom på delar af i3G Den 7 0 c t o b e r f. m. bevilln.förordn. göra propos. otn straffbestämmelser och andra dyfika saker, som icke höra till beskattningen.
— N:o 133. i fråga om ändringar uti Kongl, stadgan angående folkundervisningen i Riket af den 18 Juni 1842. VII. 399. — N:o 134. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition angående anslag till boskapsskötselns befrämjande i Riket, medelst anläggande af Stamholländerier. VII. 399. — N:o 135. angående en del i krigslagarna antagna straff. VII. 399. — N:o 136. angående upphäfvande af Kongl. Brefven den 9 April 1805 och den 6 November 1822, rörande rättigheten till svedjande inom Blekinge län. VII. 399. — N:o 137. angående förtydligande af Kongl. Brefvet den 10 Maj 1S05. VII. 399. — N:o 138. angående Piteå och Luleå städers ordinarie båtsmanshåll. VII. 399. — N:o 139. angående åtskilliga afskrifningar af utbetalda statsmedel. VIII. 393. — N:o 140. med förklarande i afseende ä det f. d. Consulalsecreteraren Thulstrup beviljade understöd. VIII. 393. — N:o 141. angående Häradsskrifvaren J. Thysenius förunnad eftergift från ådömd skyldighet att ersätta oriktigt afkortade kronoutskylder.
Ständers Stats - Utffotts uti Memorial af den r? dennes afgifne utlätande öfwer de Anmärkningar, hwilka blifwit gjorde wid Utffottets Betänkande, angående huruwida Znstrnction mä »vara af nöden för Riksens Ständers Fullinägtigc eller de Embetsmän, hwilka i frågor om eftergift af ädömde ersättningar four tillhöra Riksens Ständers Pcnninge-Werk, Stats-Wcrket eller de under , Collr - 634 Dsn i? Aprkk. Collegiernes och sarssildte Directioners styrelse warande Castor, böra warda hörde; Hwilket skulle de Respective Mcd-Ständcn samt Stats - Utskottet wördsamt och »vänligen tillkännagifwasblt suprs. S. D. Hwad Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskott i Memorial den 17 dennes, rörande Herr Lfwcrsten och Riddaren Lorgdmsns Memorial om ersättning för Le Indelnings hafwarc, hwilka förlorat deras löningsHemman derigenom, att de ä östra sidan af Torneä och Mouniv Älfwer belägne delar af Torneä Socknar, wid sista FredS -Tractatcn blifwit till Rystland afträdde, hemstaldt, klef af Pr.sic-Ständct gilladt. Hwarom flulle de Respective Med-Stånden samt Stats - Utskottet wördsamt och »vänligen underrättas, blt supra. SD. Till Riksens Högloft. Ständers Stats-Utssotts irtlätande och Förflag, angäende Förwaltningcn och anwandandet af Äde-forst Hulk-Werk med dest tillhörighetcr, kemnade Prestc-Ständct dest bifall; Hwilket skulle de öfrige Respective Med Su nden somt Stats-Utstottetwördsamt och »vänligen mcddnlaö. bl» 8ux>rs. S. D. I stöd af de stal, uppä hwilka Riksens Högloft.
Angående stämpling och justering af bränvins-tillverknings-redskap har Ut skottet ej heller trott några hufvudsakliga afvikeiser nödiga från, hvad nu gällande författning föreskrifver. Däremot har Utskottet ansett sig böra föreslå åtskilliga nya stadganden, som uti bifogade författnings-förslag utgöra 4:de Art. och angå skyldighet att, på vissa föreskrifna tider, anmäla all bränvins-redskap, äfven om densamma icke begagnas. Denna försigtighet blifver utan tvifvel nödvändig genom den större frestelse till missbruk, hvartill den ökade skatten föranleder; de kontrollerande myndighelerne behöfva att äga den fullständigaste och tillförlitligaste reda på, hvilken till bränvins-tillverkning tjenlig redskap kan finnas i landet, och hvar den samma i hvarje ögonblick är att söka. Å ena sidan har lagstiftningen att dervid undvika en så ömtålig undfallenhet för den enskildes beqvämlighet, att kontrollens säkerhet äfventvras, men å den andra en allt för mycket störande och småaktig forskning i den enskildes tillhörigheter; och Utskottet har uti det föreslagna sökt afväga dessa båda svårigheter mot hvarandra så noga, som möjligt. I fråga om redskaps försegling har den nu gällande författningen blifvit följd, utom hvad angår det insättande i allmänt förvar, som i stället för förseglingen hitintills varit medgifvet. Utskottet har ansett sig böra föreslå borttagande af detta medgifvande, därföre att mångenstädes icke finnes något säkert, offentligt förvarings-rum, hvarföre den lättnad eller trygghet, som dermed afses, icke kan blifva allmän för hela riket, och att det allmänna skulle ikläda sig för den enskildes egendom en ansvarighet, «om kan blifva betungande. Hvad 6:te Art. af förslaget till författning innehåller, är i det föregående hufvudsakligen motiveradt.
N:o i5o. 9 att i 8 oell 9 §§. af 18 Cap. Missgernings-Balken, sådane de lyda i Kongl. Förordningen den 20 Januari 1779, stadgas följande straff, nemligen: dels lifvets förlust för den, som bär hugg och slag å Domare eller annan Konungens embetsman, den, der med Konungens fullmagt är försedd, eller med honom i lika värdighet är, i embets-ärenden, eller hamnas derföre å honom: böter från 5o till ioo R:dr jemte afbön, om någon böter eller undsäger honom eller gifver honom smädliga ord: och dubbla böter tillika med minstning af äran, om de ord gå å heder och ära; dels oek 300 dalers böter för den, som djerfves med hugg och slag öfverfalla dem, i och för deras embetes skull, som Konungens eller hans embetsmäns eller Rättens ärenden gå; samt böter af 10 Daler, om de öfverfalla» med hot eller smädeord och 20 Daler, om 6ådant sker å allmänt embetsrum; att 6 Cap. 9 §. i Krigs-Ariiklarne föreskrifver, att, om någon embetsoch tjensteman varder i och för embetet öfverfallen med hugg och slag, hot eller smädeord, förbrytaren skall dömas efter allmän lag; att, genom Kongl. Förordningen den 7 October i8o5, är förklaradt: att den, som öfverföll med hugg och slag, hot eller smädeord en militärtjensleeller embetsman, då han vore kladd i uniform och utmärkt med sidogevär, antingen inom stad eller fästning, der garnizon vore förlagd, eller å skepp, i läger eiler den dertill hörande omkrets, eiler ock på de ställen, der tågande krigsman sig befann, skulle dömas till det kroppsstraff, som svarade emot de i lagen för dylika förbrytelser i allmänhet utsatte böter, dubbelt beräknade; men vore vid förenämnde tillfälle brott begånget emot krigslydnaden, eller ock emot
Ut Supra. S. D. Föredrogos ånyo och bi föll os följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 19 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtanden : Från Statssamt Allmänna Be svärson h O e c o n 0 m i e - U t s k o 11 e n : Af den i3 dennes: N:o 608. I anledning af väckt fråga om öfverseende af de angående Markegångssättningarne^utfärdadexlörfattningar. Från Lagsamt Allmänna Besvärs-* och Oecono'mie-Utskotten : Af den i5 dennes: N:o a3o. Öfver väckt Motion, angående gältet alt bereda utväg till sysselsätt ning - Den ao No t e tnber e. m, ning för häktade och bysalle personer. Ut Supra. S. D. Föredrogs ånyo och Uifölls Expeditions-Utskottels den i5 dennes eflålne, samt den ig dérpåfölide e. m. på bordet lagde, memorial, innefattande Utlåtande öfver ett af Borgmästaren J. Hagander till Utskottet remitteradt förslag, att BihangeC till Riks-Slåndens Protocoll väl må, såsom hittills, utgifvas, ehuru till vida mindre antal exemplar; men att derjemte serskilt skulle upprättas, tryckas och utgifvas, ett sammandrag af de vigtigaste bland Konungens Propositioner och Riksens Ständers beslut, rörande Religions-vården, Allmänna Undervisningen , Stats-Oeconomier. Lag-stiftnins;en m. m.; äfvensom att allt hvad ansin • i ge Statens utgifter, inkomster och penningc-verk, borde i Tabellarisk form meddelas. Ut Supra. Högloft. Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan J till 10 om aftonen. In Fidem Protoeolli. O. J. Lagerheim. Ridd. #. Ad. Prot. 10 B-, ?. Afd. 5* Don as No ve m b er f. in. Lördagen den 22 November.
Ehuruväl h o n ägde såväl anlag som lust äfven f ö r den dramatiska konsten, utbildade hon sig under dessa år uteslutande till konsertsångerska; ty endast på detta villkor hade hon l y c - kats erhålla sina föräldrars tilllåtelse att få fullfölja sina sångstudier i det främmande landet. Hon konserterade nu under ett par år i åtskilliga större stä- der i Frankrike, Belgien o c h Tyskland, äfvensom i sitt hemland, öfverallt mottagen med stort och välförtjänt bifall. Hennes håg drogs d o c k allt Edvard Bäckström. mer o c h mer till scenen, o c h då föräldrarne slutligen gåfvo efter för hennes ihärdiga önskan att få ägna sig åt operan, återvände hon till Paris. Här instuderade hon sina sångroller för mr l i o g e r, stora operans mest framstående tenor o c h professor vid konservatoriet i Paris. I samtliga dessa roller skördade V i l - helmine H o l m b o e lifligt beröm af kritiken för sitt vackra, lifliga spel, sin graciösa personlighet oeh förträffliga sång. På Ibsen, sidiga hösten grund af ifriga uppmaningar från Henrik som hade öppet öga för hennes mångbegåfning, reste Vilhelmine H o l m b o e på samma år till S t o c k h o l m. H ä r uppträdde hon å kgl. operan mellan akterna o c h sjöng då bland annat den stora arian ur » P r o f e t e n ». V i d en af professor Baucks föreläsningar å konservatoriet öfver den franska skolan sjöng hon arian ur » F a v o r i t e n ». Sångerskan firade en triumf genom sin präktiga deklamation, sin storartade, passionerade stil o c h sin ståtliga stämma. D e t förljudes att fröken H: s uppträdande på kungl. scenen snart lär vara att motse. Man kan därtill lyckönska både teatern o c h publiken; en sådan talang i denna genre är ej allenast nyttig, utan nödvändig för vår scen i dess nuvarande tillstånd. — • Utom arian gaf fröken H. äfven en romans af G o u n o d.
Dock må icke beslutets afsändande af sådant skäl uppehållas. § 107. Innan tre dagar förflutit, sedan ett af Utskott handlagdt mål till afgörande förevarit i ena Kammaren, må det ej i Medkammaren till pröfning företagas. § 108. Gillar Medkammaren betänkande eller förslag, som endera af Hamrarne förut godkänt, utgör det Riksförsamlingens beslut. § 109. Nu händer, att Kammare, som ett ärende sednare behandlar, utan att afslå förslaget, ej gillar de anmärkningar dervid, som Medkammaren gjort, eller ock linner andra vara att tillägga, må förstnämnda Kammare låta frågan hvila till annan sammankomst, och då i saken fatta sitt beslut, hvilket öfverlemnas till Medkammaren, som derefter eger samma beslut ulan förändring biträda eller afslå. Anser den Kammare, som ärendet sednare behandlar, frågan vara af vigt och fordra närmare utredning, må den kunna ärendet återförvisa till vederbörligt Utskott, hvars nya betänkande i ämnet skall af Hamrarne företagas till ovilkorligt afgörande. § 110. Stanna Hamrarne i olika beslut, eller afslår en af dem ett förslag, som Medkammaren antingen godkänt eller med anmärkningar öfverlemnat, eller afslår Kammare hvad Medkammaren, på sätt i nästföregående § sägs, till dess ytterligare pröfning bänskjutit; då skall förslaget eller frågan anses för den riksdagen hafva förfallit, utom i de fall, som i nästföljande tvänne §§ upptagas. § lil. Förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af Grundlag kan, sedan det af vederbörligt Utskott blifvit handlagdt, å samma riksdag af Hamrarne afslås, men icke slutligen antagas. Åsämjas ej Hamrarne om beslutet; förfalle frågan, om den af riksdagsman eller Konstitutions-utskott blifvit väckt. Ilar frågan uppkommit genom proposition af Konungen, och någondera Kammaren Hans förslag gillat, då skall förslaget å nästa lagtima riksdag, utan någon ändring, Konstitutions-Utskottets Memorial, iV>o 12. 33 • •••' <». J 1 '-t - • £-i> ändring, å nyo pröfvas.
Lika med Fiscals-Embetet, anser Utskottet det icke tillkomma Rikets Ständer alt pröfva lagligheten af Kongl. Hof-Rättens ifrågavarande domslut, än mindre att, såsom motionären med dess framställning synes hafva* åsyftat, samma dom upphäfva; och då Utskottet ej eller kunnat finna minsta skäl att hos Rikets Ständer tillstyrka någon eftergift af det belopp, som på 3 Banco-TJtskottets Utlåtandej N.o 21. grund af Kongl. Hof-Rättens berörde lagakraftvunne beslut, blifvit hos von Zweigbergk uttaget, får Utskottet hos Rikets Ständer hemställa, att ofvan omförmälde motion måtte lemnäs utan allt afseende. Stockholm den 22 Octoher 1844. Arik. lill Exp. TJtsk. deri 3i Oct. kl. 11 f. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion, att fastighetslån, rom på complette lånehandlingar i Banken beviljats, måtte utgå äfven i händelse låntagaren skulle aflidit förr än lånet hunnit utfalla, eller Banken åtminstone tillförbindas att ersätta kostnaderns för lånehandlingarnes anskaffande. Hederv. Bonde-Ståndet har, enligt Protocolls-Utdrag af den 14 nästlidne Augusti, till Utskottet remitterat en af Riksdagsfullmägtigen Bengt Eriksson från Wermlands Län väckt motion, deruti han, under förmälan, huruledes Banco-Styrelsen föreskrifvit, att för Bancoeller fastighets-lån, som blifvit beviljadt på complette lånehandlingar, men icke kunnat utgifvas förr, än 2 a 3 år efter detsammas beviljande, låntagare skola anskaffa vederbörande
Ständers Constitutions Utskrlts den 24 nästlidne Marti! afgifne betänkande, afhandlade frägan rörande National Representationen, skulle såsom »vid detta Riksmöte »vackt, hwila till nästkommande Riksdag, för att of Konung och Ständer till pröfning och afgörande da företagas; Hivilkct de Respective Med-Ständen »vördsamt och »vänligen skulle tillkännagislvas. S. D. Gillade Borgare-Ständct htvad Riksens Högloft. Ständers Banco-Urffott i Memorial af den ,6 nästlidne Marti! yttrat i anledning af Herr Capitencn Friherre 8tsel von Hollstein? Memorial on» Rikets penningc» rörelse. Hwilket skulle de Respective Mcd-Ständen »vördsamt och »vänligen tillkännagifwas. vt ?upr->. SD. Frägan angående förfarandet med Herr Hof Stallmastaren Grefwe vröiicll? arrende af Kongsgär» darne Flyinge och Dahlby, blef i anledning af Riksens Högloft. Ständers Stats-Utstotts, i Memorial af den 12 dennes gjorde anmälan, att Riks-Stairdens beslut funnos i 2:ne serffildte meningar delade, af Borgare» Ståndet förivisadt till det förstärkta Stats-Utssottet, med " anmodan att den fvrekornne stiljaktighetcn, pä sätt 69 §. Regeringsform,n soreffrifiver, tia flutligt afgörande förhjelpa. Sch lämnade Ständ t derjemte sitt fullkomliga bifall till Högloft. Ctats-Utstotetts i »'amma Protoco.^- Utdrag gjorde hemsta'an, att alla dc frägor, om hivilka en lika beskaffad skiljaktighet i Riks-Ständens Beslut törekornma, hädanefter mä, utan serffild anmälan dero»n, af det förstarkia Stats-Utftottct företagas och afgöras.
Maj:ts Proposition angående jernvägarne i riket för nordvestra stambanan äskade belopp måtte under nästa statsregleringsperiod användas till byggande af bandelen emellan trakten af Porla och Christinehamn; Prot.-Uldrag den 3 December 1862. lil 101:o Jonas Andersson från Östergötlands län, om bestämmande af vissa vilkor, hvarunder äldre afskedade militärer må kunna komma i åtnjutande af pension eller understöd utaf det vid sistlidne riksdag för ifrågavarande ändamål beviljade anslag; 102:o Jöns Rundbäck från Göteborgs och Bohus län, om statsbidrag af 200,000 R:dr, deraf ena hälften såsom anslag och andra hälften såsom lån, för anläggande af en brobyggnad öfver Göta eif, med yttranden ; 103:o Ola Jönsson från Malmöhus län, om beviljande af en pension åt Enkefru Maria Kock, född Burman; 104:o Benge Johan Holmlin från Göteborgs och Bohus län, om statsanslag å 1.000 R:dr för uppdämning af sjön Kilen i Svenneby socken af nämnde län; 105:o Carl Johan Svensén från Calmar län, om pension för enkan Anna Carin Björkgren; 106:o Sven Heurlin från Kronobergs län, derom att statsbidrag till belopp af 160.000 R:dr måtte beviljas för anläggning af ny väg från sjön Bolmen i Sunnerbo härad till Wieslanda jernvägsstation; 107:o samme ledamot, angående beviljande af statsanslag likaledes till belopp af 160,000 R:dr till hamnanläggning vid staden Laholm; 108:o samme ledamot, att f. d. Kammarskrifvaren L. F.
N:o 20, i ani. af Hr Anreps, Gabriel, Mern. ang:de det åt honora anslagna arfvode för utgifvande af Svenska Adelns Åttartaflor. Föredrogos och lades till handlingarne från MedSt:n ankomna prot.utdrag, nemi. från PresteSt:t för tiden från och med den 28 sisth Sept. till och med den 19 denne», från BorgareS;t från Den 25 Oktober. 347 och med d. 26 Sept. till och med d. 17 dennes, samt frän BoudeSt:t från och med den 28 Sept. till och med den 17 dennes. II. o. Ad. åtskiljdes kl. 8 e. m. In fidem, 0. Brakel. Justerades ett prot.utdrag för den 24 dennes. Anmäldes och bordlädes nedannämnde ifrån Utsk:n inkomne Mern. och Betänk:n, nemi. från StatsUtskottet: N:o 221, i ani. af verkställd omröstning i åtskilliga till statsregleringen hörande frågor; Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet: N:o 204, i ani. af ltiksSt:ns skiljaktiga beslut öfver Utsk:ts Betänk. N:o 183; N:o 205, i ani. af ett Stånds beslut vid handläggning af Utskits Mern. N:o 193; N:o 206, i ani. af väckt motion om bildande af en pensionsfond för prestmän af de tillgångar, som genom biskopsembetena3 indragning kunde erhållas; samt N:o 207, i ani. af väckt motion om rätt till erhållande, efter utsyning, af skogsalster från kronans marker för sjelfegande frälsebönder samt laudtbönder inom Norrbottens län m. m. Föredrogs Exp.Utsk:ts den 24 dennes bordlagde Skrifvelseförslag N.-o 186, i ani. af K. Skrifvelse med det af komiterade afgifna betänk, och förslag ang:de kommunalstyrelser. Gr. Sparre, Erik: Då B.
Prot. 1856—1858. 7 Sami. 1 Afd. 45 Haft. 2 Lag-Utskottets Memorial M 87. mar, som till Preste-ståndet höra, öfver frågan Betänkande afgifva, innan Utlåtande beslutes. § 6. Vid beslut till utlåtande ege hvarje mötets röstberättigade ledamot en röst. Äskas omröstning, då skall den sluten anställas röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, anses Rikets Ständer hafva beslutat att omförmälda §§ skola erhålla följande af Lag-Utskottet i Utlåtandet JV2 62 föreslagna och af Borgare-ståndet antagna lydelse: § 4. Allmänt kyrkomöte tillkommer att upptaga sådana kyrkliga mål, som Konungen till detsamma öfverlemnar eller hvarom fråga af någon dess ledamot väckes. Ej ege dock mötet i dessa mål någon beslutande rätt: utan håfve det allena att deri till Konungen afgifva utlåtande eller göra underdåniga framställningar. § 5. Är fråga om antagande af ny Psalm-, Evangeliielller kyrkohandbok eller katekes, böra de af mötets medlemmar, som till Preste-ståndet höra, öfver frågan Betänkande afgifva, innan utlåtande eller framställning beslutes. § 6. Vid beslut till utlåtande eller framställning ege hvarje mötets röstberättigade ledamot en röst. Äskas omröstning, då skall den sluten anställas. Voteringen har utfallit med 47 ja emot 69 nej; och hafva således Rikets Ständer beslutat att 4, 5 och 6 §§ uti ifrågaställde lag skola erhålla den lydelse, som i nej-propositionen upptages; hvarom samtlige Riks-stånden härmed underrättas. Stockholm den 1 Mars 4858. STOCKHOLM, tryckt hos Eric Westrell, 1858. Ankv lil] Exp.-Utsk. ilen 4 Mats 1858. kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af' väckt motion. angående ett tillägg till 20 § i Kongl. Förordningen om inteckning i fast egendom. Denna motion, sorn af Hiiglofl.
Under fullkomligt erkännande af principen för Frih. Boyes motion, tror jag mig likväl böra hemställa, huruvida det är lämpligt, att med nuvarande inskränkta Jocal, som säkert är otillräcklig för våra egna medborgare, göra en afplankning för corps diplomatique; och ännu svårare blefve det att i och för inträdet göra någon skinad emelian bildade och mindre bildade personer eller fruntimmer. Jag, för min del, begär således proposition till afslag å motionen. Frih. Boye, Lud v.: Det förvånar mig verkligen, att inom detta samfund en sammanblandning af bildade och obildade classer kan komma i fråga. Jag har icke föreslagit plats för andra damer än dem, som tillhöra en bildad dass, och det är icke svårt att urskilja dem. Gör man det icke, exponerar man sig för att till åhörare få qvinnor af ganska tvetydig beskaffenhet; och det vore föga önskvärdt. Jag har förutsatt, alt de böra uteslutas, och förnyar min begäran om propos. på motionens remitterande till Ridd.Utsk. Hr von Troil, Emil: Jag tager mig friheten vördsamt anhålla, det Hr Frih. o. Landtm, behagade helt enkelt till fl. R. o. Ad:s bifall framställa den proposition, att läktaren genast må för främmande åhörare upplåtas under enahanda villkor, som vid förra riksdagen; och att sedermera de framstäldta förslagen, vare sig om läktarens utvidgning, eller andra förändringar, må blifva till Ridd.Utsk. remitterade. Upplästes det af II. R. o. Ad. vid 1828—i83o årens riksdag beslutade tillägg till Ståndets Ordningsstadga, i hvad som angår förhållandet lill främmande åhörare. Undertecknad R id d. S ec re t.: Med anledn. af den nu upplästa Ordningsstadgan, anser jag mig skyldig nämna, huru den vid sista riksdagen tillämpades. På grund af erfarenheten om utrymmet, trodde man sig kunna utlemna 80 biljetter, utom de 20, som disponerades af Landtm, och utom de ständiga platserna för de tidningsredactioner, som referera riksd:s-förhandlitigar.
StatsContoret under den 20 Dec. sistnämnde år till Kongl. Maj:t i underdånighet afgifvit, legat till grund för det beslut Rikets Ständer fattat vid pröfningen af StatsUtskottets d. 22 October i834 afgifne utlåtande N:o 297, i anledning af såväl Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående f. d. Allmänna Magasinsfonden samt betalningsvilkoren för erhållne Spanmålsunderstöd, som åtskilliga dervid afgifne yttranden samt i sistnämnde ämne väckta motioner. Revisorerne hafva likväl ansett sig böra Rista Rikets Ständers uppmärksamhet vid följande förhållanden: 1:0 Sedan rapport inkommit om den år i832 i Norra Länen inträffade missväxt och LänsStyrelserna uppgjort beräkning af de Spanmålsquantiteter, hvilka ansågos nödvändiga till förekommande af hungersnöd, samt Kongl. Maj:t under den 21 September i832 antagit Handlanden Liljevalchs anbud att, på bestämda tider och under vissa vilkor, lefverera i Luleå 6,000 t:r Spanmål i Umeå 6,000 „ „ och i Sundsvall 2,25o , , eller tills. i4,25o t:r Spanmål, blefvo sedermera, till CreditivFondens betryggande för förlust, priserna å Spanmål, som försåldes till undsättningstagarne i Norrbottens Län, jemlikt Landshöfdingens tillstyrkan, bestämde sålunda: att priset å Råg, som i inköp med omkostnader uppgick till 10 R:dr 23 sk. 6 r. höjdes till 12 R:dr; priset å Matkorn från 8 R:dr 47 sk. 4 r* till 10 R:dr 32 sk. och det å Sädeskorn från 12 R:dr 14 sk. 9 r. tilli3R:dr 16 sk. allt banco; och uppkom derigenom en difference af n,oo3R:dr 18 sk. 8 r. B:co att användas till betäckande af omkostnader, eller att ( 3o ) möjligen till någon elei utgöra en CreditivFondens vinst.