Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
När tillämpning häraf göres på de så kallade Skrå-Eörfattningarne, så jynes klart, att jag hvarken önskat eller åsyftat någon rubbning af BorgareStåndets Privilegier, utan blott en redan af Konung och Ständer nödig funnen förbättring uti vissa Reglementariska stadgar, och det är ensamt detta, som nu utgör ämnet för våra öfverläggningar.’’ ”1 allt öfrigt åberopar jag mitt redan ingifna Memorial och önskar att detta tillägg måtte få åtfölja till Riksens Högloft. Ständer.’’ Ut supra. Ex Protocollo A J. Wahl stjerna. Vörji - Den 5 Juli. Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den 5 Juli. Vördsamt Memorial: Högvördiga ■ Prestoch Vällofl. BorgareStånden hafva under den 30, samt Heder varda Bonde-Ständet, under den 21 hästl. Juni, från Banco-Utskottet behagat infordra skyndsamt Utlåtande öfver Biksens Höglofl. Ständers Särskildta Utskotts Betänkande af den 17 i samma månad, i de delar deraf, som angå bidrag ifrån Banken; hvarvid Hedervärda Bonde-Ståndet för dess' del funnit anledning att samma Betänkande, i hvad som angår Bån-biträde af Banken för Jordbrukets tlpphjelpande, till noggrant behjertande på det ömmaste recömmendera. Uti Betänkandet föreslås: Att ett Biksens Ständers Båne-Contoir på Fastigheter må inrättas, med en Fond af 2 ä 3 millioner R:dr Banco, hvaraf lån emot 3 p:Ctä årlig renta och 3 p:Cts årlig afbetalning på primitiva capitalet meddelas emot pant af Jord, Bruks egendomar, och andra Fastigheter å landet, till i:del af pantens år 1814 beräknade Värde vid uppskattningen till BevilLhihgserläggande; och att, i fall panten förut vöre intecknad, Låne-summan då bestämmes endast till ett belopp, svarande emot hvad som återstår • uti tredje delen af dess uppskattade Värde Då Biksens Höglofl.
Hon skulle nu under ett års tid bilda sig i pensionen, .för att därefter föras ut i världen, presenteras vid hofvet, gifta sig med kusinen, en gång i framtiden intaga moderns plats bakom furstinnans stol och lefva lycklig och nöjd till sin död. Sonja Petrowska, ryskan, kunde aldrig förlika sig med detta långa lifsprogram, och därom utkämpades mången het strid dem emellan. » Att gå », sade ryskan, » hela sitt lif på en slät väg, Kungl. operan öppnade i lördags åter sina porsom andra banat för en, att veta sig gift o m ett tar med en repris af Gounods » Faust ». På sönår, o m tio år vara uppasserska åt en liten furstdagen gafs den populära » Konung för en dag » inna », här rodnade tyskan af vrede öfver titeln, samt i måndags » Regementets dotter » och balet» och så låta lifsdagarne löpa, utan att själf taga ten » Undina ». Repertoaren är för öfrigt med hänett själfständigt steg. » Nej, det var tysk kälkborsyn till det större antal resande, som vid denna gerlighet, bättre då att vara fri, fri som fogeln i tid plägar besöka hufvudstaden, uppgjord med beluften. römvärd omvexling. » Som första bästa skjuter vingen af », invände Flere nya operor komma att under det nu intyskan. gångna spelåret upptagas. » Nej, som lyfter den så högt, att lifvets små- Kungl, Dramatiska teatern gifver o m torsdag sin aktighet ej når honom. » första föreställning för säsongen, då skådespelet Ja, ryskan var verkligen fri I Långt in i det » Ära » uppföres. På fredag gifves lustspelet » Ett ryska riket sträckte sig milslånga jordvidder, som lysande parti ». voro hennes, alltsedan den dag hennes fader, den Personalen blir i det närmaste oförändradt den| unge fursten, från en jakt bars hem, lemlästad samma som förra säsongen, förstärkt med följande och döende. Makan med den lilla Sonja sökte nyengagerade: fru Anna Sternvall, fröken Lotten sig väg till Frankrike, moderns hemland.
— N:o 37. i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets betänkande N:o 32, angående stämpling af spelkort samt afgiften derför. XIX. B. 399. XX. A. 98. E. 768. XXI. A. 5. — N:o 38. i anledning af väckt motion, att vissa sorter sidentyger, då de roed direct lagenhet införas från Ostindien, må bära en tull af endast tio procent. XIX. B. 514. XX. A. 112. — N:o 3g. i anledning af RiksStåndens i vissa delar fattade beslut öfver Utskottets uti memorialet N:o 34 afgifna förslag till sammanjemkning af de skiljaktiga besluten, rörande grunderna för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterna för tillämpningen deraf. XX. B. 117. XXI. A. i5. XXII. U. 460. U. 596. XXIII. A. 118. A. 186. A. .88. XXVI. E. 101. — N:o 40. i anledning af gjorda anmärkningar vid betänkandet N:o 35, angående stämplade pappersafgiften. XX. B. 647. XXI. 5. A. 45. XXII. U. 597. XXIII. 188. XXIV. A. 3o2. XXV. U. 86. A. 128. XXVI. E. 62. — N:o 4i. i anledning af RiksStåndens olika beslut angående tullbevillningen.
Jag önskar detta, emedan jag lifligt känner nödvändigheten deraf; men jag yrkar endast nu, att de 3o,ooo r:dr, sorn i den K< Den u; Maj. propos:n anses för detta ändamål ytterligare nödvändiga, må till fullo beviljas, pä det att den korta, hittills vanliga exercisen åtminstone må kunna utföras och brister icke för alla ändamål uppstå. Den begärda summan är så mycket mindre för högt beräknad, som snart en hel dass för ett förflutet år kan i anseende till bristande medel befinnas oexercerad. Min åsigt rörrde detta ämne har under discussionen den 24 dennes vunnit en ökad styrka genom flera utmärkta talares många framställningar om vigten af conscriptions-systemet för vårt försvar; och då jag således fullkomligen är öfvertygad om detsamma, anser jag mig nu endast böra tillägga, att systemets utveckling och användbarhet helt och hållet är beroende af det tillfälle till exercis, som för beväringsmanskapet beredes. I följd häraf är jag förvissad, att Utsk. kommer att tillstyrka och R. St. att bevilja den nu begärda ringa summan till vinnande af ett så magtpåliggande ändamål. Att genom reorganisationer eller indragningar erhålla medel till dessa med flera behof, i öfverensstämmelse med hvad man någon gång velat påstå, låter sig icke göra. Jag har förut upplyst, att sådana blifvit gjorda, der de varit verkställbara. Numerären af Svenska armeen är nu ungefärligen densamma, som den varit sedan sekler tillbaka, då deremot flera andra länders stående härar i sednare tider blifvit, snart sagdt, flera gånger fördubblade. Ingen under, om någon del af dessa massor från ständig krigsfot en gång återvänder till fredliga yrken; men hos oss, hvilka skaile bär i sådant afseende från krigstjenst befrias? Beväringsynglingen, hvilken ännu ej äger sanna begrepp om betydelsen af beväringspligten, eller den ständige krigsmannen med sin ringa öfning, sorn, der det gäller ära, fädernesland, lif eller död, skall leda den förre?
Utgift: Leverering : Till Kongl. Kontanta tillgångar: Behållning i metaller: Jemte det Revisorerne, i likhet med hvad vid sednaste stats-revision anmärktes, få anmäla, att äfven för nu ifrågavarande begge år Myntverkets hufvudböcker sakna register Ofver der förekommande särskilda konti, hvarigenom granskningen i ej obetvdlig mån försvårats, anse sig Revisorerne, i afseende å beskaffenheten och ändamålsenligheten af den method, hvarefter Mynt-verkets räkenskaper föras, böra instämma i de anmärkningar deremot, som vid Hera föregående stats-revisioner blifvit framställda. Dessa räkenskaper äro' icke upprättade i öfverensstämmelse med statens öfriga räkenskaper och afvika i uppställningen äfven från de tabellariska redogörelserna i Öfver-direktörens för Myntoch kontrollverken afgifna underdåniga berättelse, hvarföre summorna ej kunnat utan särskilda omslut kontrolleras. Det har icke heller kunnat utrönas, huru mycket hvarje större detalj inom verket kostat, hvarigenom Revisorerne varit urståndsatte att bedöma verkets gång i dess särskilda delar. I sådant afseende må nämnas, att någon kännedom om de vid Mynt-verket verkställda nybyggnader ej erhålles af räkenskaperna, hvilka sakna särskilda konti för denna detalj. Vid anställda undersökningar för utrönande af förhållandet med dessa nybyggnader, hafva Revisorerne endast kunnat inhemta, att Mvnt-verkets fastighets-värde först upptagits i 1847 års räkenskaper, der det utbalanserades med ett belopp af 49,512 R:dr 45 sk. 3 rst., motsvarande köpeskillingen för Mynt-verkets nuvarande fastighet, f. d. Owenska egendomen, 45,000 R:dr, och kostnaden för nybyggnad under samm? år, 4,512 R:dr 45 sk. 3 rst., samt att, under de följande åren, det balanserade fastighetsvärdet finnes i räkenskaperna successivt ökadt med tillsammans 64,087 R:dr 35 sk. 6 rst., så att detsamma, enligt hvad ofvanstående tabell visar, vid 1853 års utgång uppgick till R:dr 113,600: 32. 9.
B:ko och år 1855 uppgått till 411,779 R.-dr 5 sk. 6 r:st., sålunda stigit med ett belopp af 30,902 R:dr 23 sk.; likasom bränvinsbrännings-afgiften, hvilken år 1850 utgjorde 21,581 R:dr 17 sk. 5 r:St., år 1855 utgått med 53,941 R:dr 43 sk. 4 r.-st.; hvadan denna skattetitel sålunda stigit med 32,360 R:dr 25 sk. 11 rist., hvilken af den nya bränvinslagstiftningen föranledde förhöjning tydligen skönjes hafva haft till följd, att Länets hela skattebidrag blifvit större, då det under andra förhållanden skulle något minskats. Politi. Ordningens vidmakthållande besuijes fortfarande på landet af 2me Kronofogdar och nio Länsmän samt Kronofjerdingsman. Dessutom finnas i Länet 2me Landsfiskaler; hvarjemte - 9 jemte sju särskilda tillsyningsman under 1855 varit förordnade att beifra förbrytelser mot Eders Maj.-ts nådiga förordningar angående vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin. Socknenämnder och tillsyningsmännen inom socknarne, hvilka äfven borde kunna i betydlig mån bidraga till ordningens bibehållande och förbrytelsers förekommande, öro dock för mycket sysselsatta med egna för deras bergning och välmåga nödvändiga bestyr, för att egna särdeles uppmärksamhet och nit åt sådane kommunalbestyr, hvilka allmogen i allmänhet anser såsom en tung börda, sorn hvar och en söker att undandraga sig, icke besinnande att det är nära omöjligt för den fåtaliga och med mångahanda andra göromål sysselsatte kronobetjeningen att vederbörligen upprätthålla ordning inom ett vidlyftigt distrikt.
I anledning af yrkandet att bruks-handel ej må bedrifvas med andra varor, än »egendomens produkter, samt spannemål, sill, salt och andra victualier», får Utskottet meddela, att enligt omförmälde Handels-Ordning, idkare al Bergsbruksrörelse å landet äro berättigade att vid bruket åt derunder lydande folk och åt dem, som dit hafva varuförslingar, eller för bruket verkställa arbeten eller körslor, hålla förnödenhetsvaror till salu, dock ej af andra slag, än som i 6 § 1 mom. af Handels-Ordningen omförmälas. Någon inskränkning i denna Idkare af Bergsbruksrörelse å landet medgifna rättighet anser Utskottet destomindre böra ega rum, som dels de personer, till hvilka Bruksidkare få sälja förnödenhetsvaror af nämnde beskaffenhet, icke särdeles ofta äro i tillfälle att besöka städerna eller andra handelsplatser, och dels derest missbruk af berörde rättighet skulle föröfvas, det är vederbörande obetaget att sådane missbruk i laga ordning beifra. Utskottet tillstyrker således att detta yrkande må lemnäs utan afseende. Då i Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Kungörelse den 18 Januari 1850, det blifvit föreskrifvet, »att då någon sökt tillstånd till handels idkande å landet, det åligger Konungens Befallningshafvande att genom delgifvande af ansökningshandlingarne lemna Sockne-Nämnden i den församling, der handeln skulle komma att idkas, tillfälle att öfver ansökningen sig yttra inom en månads tid», så anser Utskottet församlingarnes rätt i omförmälde hänseende tillräckligen bevarad. Att tillägga en församling eller dess Sockne-Nämnd rätt att, utan afseende å de förhållanden, sorn kunna förefinnas, förhindra anläggandet af handelsbod inom Sock - 6 A(lm.
Denna propos. besvarades med starka ja, jemte åtskilliga nej; hvarefter Hr Landtm, förklarade, att han funnit ja härvid hafva varit öfvervägande. Hr Aminoff begärde votering. Upplästes lill justering och godkändes följande förslag tilt voteringspropos.: Den sorn bifaller hvad Bevilln.Utsk. i dess utlåt. N:o 14 tillstyrkt i afseende på 50 § af bcvillms-stadgan, voterar ja; den det ej vill voterar nej; vinner nej, beslutar R. o. Ad., att med slutligt afgörande af nämnde § må anstå till dess R. St. fattat sitt beslut i anledn. af K. M:s nåd. propos., ang:de beskattningsväsendets samt upp - 72 Den 20 Maj. bördsoch redogörelseverkets förenkling; dock att, i händelse hinder för fattande af ett sådant beslut skulla möta, vid nuvar. stadgande i merberörde § må komma att förblifva. Sedan härefter Hr Gr. o. La nd tm. tillkännagifvit, att anslag blifvit utfärdadt lill fortsättande af plenum.kl. 6 e. m. företogs voteringen, och vid dess slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 17. Nej — 25. 15:de punkten, ang:de 110 och 113 §§ i bevilln:s-stadgan; och 16:de punkten, ang:de 128 § i samma stadga. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter föreslagit och tillstyrkt. 17:de punkten, ang:de formen för bevilln:s-stadgatis utfärdande till allmän efterlefnad. R. o. Ad. fann Utsk:s utlåt, i denna punkt icke erfordra någon åtgärd. Föredrogos ånyo och biföllos BankoUtsk:s nedannämnde d. 15 och 17 dennes på bordet lagde utlåim och mern.
Sedan 41» 42> 43 och 44 §§• i Ridt clarhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan half till 13 f. m.; och befunnos vid voteringens slut klockan tre qvart till i, e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 57. Nej — 168. I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att det i Japropositionen föreslagne ofvanberörde tillägg så vidt det icke innefattade upphäfvande af någre i behörig ordning redan fattade beslut, således blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagit. Upplästes till justering nedannämnde från Expeditions-Utskottet inkomne förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser lill Iiongl. Maj:t: Den 21 September f. m. 47 N:o i <34- Angående hegardt anslag af allmänna medel till hemmanet Mellbys inköpande för Staden Strömstads räkning. Angående af Inspectoren H. Håkansson i underdånighet sökt eftergift af obetaldt arrende för Gripsholms Kungsladugård. Angående ÖfverDirecteuren P. A. Norstedts underdåniga ansökning att få till skatte lösa den under Carlbergs Kungsgård lydande Kronolägenheten Pihludden. Angående inställande af all indelning till ordinarie rotering af hittills oroterad jord. Angående ett förändradt användande af den f procent, som af Sterbhus inom Carlstads Stift nu erlägges till Hospitalet derstädes. Angående förklaring Öfver 5 och 6 §§. i 23 Cap. RättegångsBalken. Angående rättighet för fordringsägare, att hos Konungens Befallningshafvande erhålla så kalladt promotorial i lagsökningsmål. Angående föreslagne ändringar i Kongl. Förordningen den 19 December 1827 om hemmansklyfning och jordafsöndring.
Fia. no upplästes, yttrade jag, med flera af Utskottets ledamöter, den tankan, att, ehuru Jag visserligen icke delade motionairens å~ sigter, syntes mig dock, att, roed anledning ef de i denna fråga sammanstötande omständigheter, afdelningen tillbakahallit sitt om» döme i hufvudsaken och således afvikit från Ekonomiutskottets egentliga bestämmelse, att i dylika frågors utveckling framställa projectets allmänna nytta eller onytta, lämpad t till de förhållanden, som kunna sig förete, vare sig til locai, samhällsfördrag eller inflytande, i mer och mindre moa, på det helas båtnad. När jag således yrkar en omarbetning af Betänkandet, önskar jag fästa Högl. Utskottets uppmärksamhet vid följande omständigheter. Då Konung Carl den XI insåg flyttningen af örlogsflottans etablissement, från norra delen af Riket, nödvändig, och att Blekinge skärgård dertill erbjöd den ypperligaste belägenhet, kunde valet af stället der icke undfalla denna stora Konung, hvars allmänna åtgärder innefattade den starkaste prägel af skarpsynthet och Svenskt medborgerliga beräkningar; dessa beräkningar inneburo stundom en obeveklig stränghet, men alltid rigtade på det halas samhällighet, och just derföre bibehöllts, JS38 Besv, och Ekon. Utsk. Betänkanden. viel beslut och verkställighet, en consequence i följden. Det var icke nog, att för etablissementet af örlogsflottan ega en förträfflig hamn; nian glömde icke en talrik marine-corps, utvidgade civilverk och ändtligen en ganska betydlig varfsstyrfca af skeppstimmerman, handtverkare af alla slag, hvilket allt påkallade en grundläggning af större beräkning och omfång. Flottans personal skulle icke allenast, med en knapp besoldning, födas: men sådant kunde icke ske sa, som man föder en garnison, innesluten i en fästning; ställets läge, dess ojemnförliga hamn, med ett större och 2ne mindre utlopp, framställde på en gång fyllnaden af det militäriska krafvet och åsigten af mercantila fördelar. I båda afseendena fordrades en stad, ett handlande borgerskap.
tyst ligger parken, blott stödd mot sin staf en stackars sjukling syns sakta där skrida och sent ännu in på kvällen där bida med frågande blick mot det mörka haf. Lotten von Krcemer. * Kvinnohjälp på apoteken. om våra läsarinnor väl känna, har Idun med intresse ifrat för den nya bana, kvinnorna i vårt land brutit sig på farmaceutens fält. V i ba j u nu ock kommit så långt, att våra första examinerade kvinnliga apotekare med framgång upptagit täflan med sina manliga yrkeskamrater. Emellertid fordras numera redan som utgångspunkt för apotekarbanan aflagd studentexamen och därefter mångåriga fackstudier. Den kan således endast öppnas för det mindretal, som äger förutsättningarna för ett så pass kräfvande intellektuelt arbete. Dock gifves på våra apotek ofantligt många sysslor af rent praktisk art, som med synnerlig fördel borde kunna utföras af just kvinnohänder. För denna fråga — användandet af kvinnliga, oexaminerade biträden till apotekssysslor — har apotekaren herr Edw. L. Bruzelius i Göteborg särskildt intresserat sig och äfven i tryck förtjänstfullt bidragit till dess utredande. I ett af de senaste häftena af » Svensk farmaceutisk tidskrift » tager herr Bruzelius varmt till orda för dylik kvinnlig arbetshjälp på apoteken. Författaren har nu under ett hälft år, å samma apotek där han själf tjänstgjort, haft tillfälle att på nära håll iakttaga dess fördelar, och redan långt tidigare hade han under en studieresa på danska apotek erfarit, huru behändigt och skickligt flickor biträdde i en del apoteksgöromål. Det är j u också klart, säger han, att ett fruntimmer, t. ex. vid pillerutrullning, plå- stertillredning, inläggningar, ombindning af flaskor o. s. v., skall kunna göra detta arbete, där det främst kommer an på händighet, lika bra som farmaceuten.
Om, vid utbetalningen af traktamenten och aflöningar, det svenska stals-anslaget i främsta rummet användes, och af norrska stals-anslaget endast den häruti uppkommande brist, enligt Kongl, brefvet af den 6 Februari 1830, genom inbetalning från utrikes Departementet till Stats-kontoret fylldes, så vore sådant endast en följd af den ordning, som vid liquidationen med sistnämnda em bets-verk, i stöd af ofvan åberopade Kongl bref, följes, men kunde icke inverka på bedömandet af hvartdera rikets skyldighet alt, i förhållande till deras serskilda anslag, i lika mån deltaga uti alla de utgifter, som för de ministeriella ärendenas behandling ega rum. Härtill komme, att ifrån och med år 1841 svenska slats-verkets vid 1840 års riksdag nedsatta anslag till minister-staten varit otillräckligt till de diplomatiska embelsoch tjenstemännens aflöning, så att bristen årligen måst af de från norrska stats-verket influtne medel fyllas, hvaraf följde, icke allenast att svenska stats-verket sedan denna tid ej i ringaste mån deltagit uti utrikes Departementets öfriga utgifter, men äfven alt de diplomatiska embetsoch tjenstemännen till svenska stats-verket erlagt bevillning för ett belopp, som sammanräknadt öfverstiger den summa, som svenska stats-verket till minister-staten anslagit, hvilket förhållande, enligt Hans Excellenses tanka, bäst bevisade origligheten af den hittills följda beskattningsgrund.
Det är väl sannt, att Statscont. blifvit, om jag rätt minnes, 1823 eller 1824 vegleradt; men man mäste lemna uppmärksamhet åt de flera tillökade göromål, Statscont. sedan den tiden fått emottaga. Jag äröfvertygad, att Statscont. sjelf icke skulle gjort framställning om tillökning i sin stat, derest den icke vore af behofvet oundgängligen påkallad. Man bör dessutom märka, att af det ifrågavar. beloppet, 5,200 r:dr, äro 1,200 r:dr ämnade för advocatfiscalen, hvilken R. St. sjelfva vid föregående riksdagen ansågo nödig för Statscont., men hvilken icke blifvit på Statscont:s stat uppförd, emedan Statscont. begagnat advocatfiscal gemensamt med KammarColhm. Den andra summan fordras för riksbokslutet, och om detta skyndsamt skall kunna verkställas, fordras dertill en förhöjd aflöning. På dessa skäl förenar jag mig med dem, som yrka bifall till StatsUtsk:s uti dess förra utlåt, ganska fullständigt motiverade tillstyrkande. Hr Roos, Carl Ulr., yttrade, det han ansåg Utsk.‘s i i dess sednare utlåt, gjorda framställning väl grundad, H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad, behagade bifalla Utsk:s i utlåt. N:o 214, röride moni. litt, a) och b) af 6 punkten, gjorda framställning. Ropades starka nej, blandade med ja, II. Ex. framställde derefter propos, till bifall å Utskrs tillstyrkanden uti mom. litt. a) och b) af 6:te punkten i utlåt. Ropades starka ja, blandade med några få nej. Hr Roos begärde votering. 3io Den ii Augusti f. m. Upplästes lill justering och godkändes följande votcringspropos:n: Den, sorn Infaller StatsUtsk:s förslag uti momln litt. a) och b) af 6:te punkten uti Utsk:s utlåt.
December i ämnet anfört, har Kongl. Majit väl funnit, att sökanden icke eger lagligen grundad rätt till nu sökte förmån; men då för Regements-kommissarien Aberg, utom hans höga ålder och med läkarebetyg styrkta bräcklighet, förekommer, att han, enligt förmäns honom lemnade enhälliga vitsord, under 40 års tid, först såsom anställd vid f. d. Passevolans-kommissariatet och derefter i egenskap af Regements-kommissarie, med städse oförminskadt nit samt synnerlig ordning och redbarhet oafbrutet om händer haft och redovisat ofvanberörda ganska betydliga uppbörd, finnér Kongl. Majit sig likväl vid dessa och i öfrigt anförda förhållanden, samt med afseende på den äfven anmälda omständigheten, att sökanden med hustru och fyra oförsörjda döttrar befinnes i behof af bidrag till sin och deras bergning, ega skälig anledning att härmed i Nåder föreslå Rikets Ständer att medgifva, det må Regements-kommissarien Åberg, efter vederbörligen erhållet afsked från samma befattning, få tilläggas rättigheten, att, under sin återstående lifstid, från Allmänna lndragningsstaten såsom pension uppbära ett belopp af Fyra hundra Riksdaler biko årligen, motsvarande den med Regements-kommissariebelättningen förenade ordinarie aflöning, hvaremot det serskilda arfvode Åberg nu åtnjuter för vården af Skånska Dragonregementets tross-effekter icke är af beskaffenhet, att nu föreslagna pensionssumma skäligen bör äfven till detsamma utsträckas. De ärendet rörande handlingar skola varda tillställda det Rikets Ständers Utskott, åt hvilket handläggningen deraf blifver uppdragen. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse väibe* vågen. Datum ut supra. OSCAR. A. F. N. Gyldenstolpe* Éih. lill R» St. Muj:ls Nåd. Proposition, M 43. Utdrag af protokollet öfver Landtförsvars-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen, i Hans Kongl. Höghet Kronprinsens öfvervaro, uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 2 Februari 1854.