Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Emellertid torde jag nu få yttra, att jag, under loppet af min befattning som Ledamot i StrÖmrensningsComittén, erfarit, att denna fond, af 100,000 Ridr Banco, medfördt, och bör, i 3o Den i’ April e, m. händelse den kommer att fortfara, ytterligare medföra en verklig och allmän nytta för många af Sveriges innevånare. Jag skulle derföre högeligen önska, att ej någon förminskning eller indragning af detta anslag måtte äga rum, då det befordrar och gör möjligt utförandet af de mest patriotiska företag, som kunna uttånkss. Herr Grefven och Landt Marskalken gjor-1 de proposition till bifall af StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande,- hvilken proposition med Ja besvarades. Herr von Heijne, Georg: Sedan sista Riksdag hvil ar förslag till förändringar uti Grundlagarne, hvilka vid denna Riksdag skola afgö~; ras; och som en del af dessa föreslagna ändringar; år af största vigt och fordrar Riöderskapets och Adelns odelade uppmärksamhet, vöre önskeligt att dessa förslag, komma under öfverlågning före Finance-regleringen, Jag får derföre ödmjukast anhålla om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition, att ConstitutionsUtskottet må anmodas påskynda tryckningen af Grundlags-åndringsfrågorné, på det de, så fort möjligt år, må utdelas, för att sedan kunna öfvertånkas, discuteras och afgöras* innan Finance-regleringen och andra vigtiga frågor komma att allt för mycket dela uppmärksamheten. Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus: Jag får blott gifva tillkänna, att från första böri Den i April e, m, *« jan Utskottet varit omtänkt på, att genom trycket kungöra de föreslagna Grundlagaåndringarne. Tryckningen har påskyndats så, att det nu blott år Bokbindaren åtgärd som återstår, Missivet år redan färdigt och förmodligen skola d'e kunna utdelas vid nästa Plenum* Justerades Pleni-Protocollet för den 26 sistledne Februari eftermiddagen* Friherre Bjornftjerna, Magnus:
Deremot har UnionsKabinettet, till följd af den s. k. föreningen, ansett sig föranlåtet, att genom Traktaten af den 21 Nov. 1855, äfven inkasta Sverige uti ett komprometteradt förhållande till Ryssland, då Traktatens föremål endast synes varit ett försigtighetsmått emot Ryska inkräktningar uti Warangerljprden, och endast afse att trygga Norige emot ett vådligt intrång af obudne gäster; hvarföre det också lärer vara derföre, bevakningen äfven af Sveriges ej obetydliga intressen uti S:t Petersburg sednast blifvit anförtrodde åt en Norrman. Norska Grundlovens 25 § förbjuder andra än Norska truppers stationerande i Norige under fredstid. Man må således icke neka sitt erkännande af den maktegande tankens långt utsträckta beräkningar, då, af Sveriges Konung, vid den Norska Grundlovens antagande den 10 Nov. 1815, möjligheten förutsågs att behöfva ett Norskt garde i Stockholm, oell att Norska Grundlovens 25 §, i sammanhang härmed, under åsidosättande af så mycket annat, så inrättades, att Konungen i Sverige der grundlagsenlig! kan hafva ett Norskt garde af frivillige. I Sverige synes Konungen åtminstone af Grundlagen obehindrad att, efter godtfinnande, i landet indraga hvilka främmande trupper som heldst, blott han eller någon annan betalar dem; och *) Se Noriges statistik framstellet ved M. Brauns Twethe, pag. 321. Den 2 November. 117 Noriges GrundlovsStiftare visa sig i detta, som i andra fall, varit mera upmärksamme att värna Noriges frihet i allt, än de Svenska varit det, då ett sådant stadgande emot främmande truppers stationerande i Sverige under fredstid likväl egt tillgång till en varnande anledning ifrån den tid, då en af Sveriges partiregeringar 1743 föranstaltade 12,000 Ryssars öfvervintrande och stationering uti våra Svenska städer. Det ända till sednare tider beståndande s. k. familjefördraget med Ryssland lemnade också alltid tillgång på en sådan hjelpsändning för ordningens vidmakthållande inom vårt land.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs Vällotliga Borgare-Ståndets protokollsutdrag, JV2 379, innefattande inbjudning till de öfriga Riks-Stfinden att biträda Borgare-Ståndets beslut i afseende å Lag-Utskottets Utlåtande, M 48. i anledning af återremisser af Utskottets Betänkande, J\s 21, i fråga om tillägg till lagstiftningen angående äktenskapsskilnad; men som Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet afslagit det af Utskottet i Utlåtandet, M 48, framställda förfa'tningsförslag och frågan således förfallit, ansågs inbjudningen ej kunna föranleda till annan åtgärd, än att läggas lill handlingarne. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Stnts-Utskottets Memorial, JVå 143, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till stalsregleringen hörande frågor. S. D. Vid föredragning af Sammansatta Statsoch Lag-Utskottets Betänkande, M 37, i anledning af Kongl. Majrts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ersättning till domare och målsegande i de fall, då flera härader hafva gemensam tingsstad i brottmål, biföll Ridderskapet och Adeln Utskottets hemställan med den förändring, att anslagsbeloppet bestämdes i jemnt tal till 16,000 R:dr. Från Hederv. B onde-Ståndet.
D* to a' -yq ja a Qj P_, CD CD “ S 5. • 0? CD CO c" Ridd. o. PresteBorgareBondeN:0 ~SidT Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. N:0 § Handelsböcker och Handelsräkningar, om ändring i Kongl. Förordningen den 4 Maj 1855 angående — 7 i 25 — 29 Maj 22- Maj b. 30 Maj g. 16 Maj 90 65 Handelsfrihet, om inskränkande eller upphäfvande af den åt Allmogen i 7 härad af Elfsborgs län, samt åt Borås och Ulricehamn beviljade . — 8 — 77 — b. 29 Maj b. 22 Maj b. 30 Maj g. 16 Maj 87 75 » Om utvidgning af utländingar, se Utländsk man. Hansson, om pension på Allmänna Indragnings-staten för Landskanslisten J. A 59 4 1 152 43 Se Nionde HufvudTiteln. Förslag till Voterings-proposition 4 1 174 g. 15 Sept. g. 15 Sept. g. 15 Sept. g. 15 Sept. 168 Voterings-resultat 4 1 196 a. a. 8 Okt. a. a. 3 Okt. a. a. 5 Okt. a. a. 3 Okt. 6 Hedenborg, om understöd af allo männa medel åt Professoren Johan — 4 1 53 b. 18 Febr b. 11 Febr. b. 18 Febr. b. 15 Febr. 205 6 Heders-Domstolar, om inrättande för Arméens Oflicers-korpser af . — 8 — 126 — b. 28 Juli b. 28 Juli b. 4 Aug. b. 4 Aug. Hedström, om ersättning för medel, öfverlemnade till Chefen å förolyckade korvetten Carlskrona, åt arfvingarne efter aflidne Skeppstimmermannen J.
Eders Kongl. Maj:t täcktes deraf Nådigst finna, att ehuru den personal jag föreslagit är något större än den som nu förefinnes, den likväl understiger de å såväl 1850 som 1765 årens stater upptagne och detta oaktadt Sveriges och Norriges Handelsförbindelser då hvarken hade den utsträckning eller den vigt som de sedermera uppnått till följd af med de mest aflägsna Länder ingångna förbindelser. Nya poster har jag likväl icke ansett mig berättigad att föreslå annorstädes än i Norra Amerikas Förenta Stater, hvarest, i stället för den nuvarande med 4,000 R:dr Hamburger B:ko från Handelsoch Sjöfarts-Fonden allönade Minister-residenten jag ansett mig böra förorda upprättandet af en Minister-post af andra rangen. De skäl, som till stöd för denna förändring kunna anföras äro dels våra med hvarje år mera utvidgade förbindelser med detta land, dit 1000-tals af de Förenade Rikenas innebyggare utflyttat och hvilka ganska ofta äro i behof af beskickningens biträde, dels den ökade betydelse som den mäktiga Unionen med hvarje dag vinner inom hela det öfriga Amerika, och som den äfven strälvar att förvärfva inom Europa och öfriga Bil. N:o 2 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o i, om Statsverket 1856. 45 verldsdelar, dels ändtligen Kongressens beslut att vid de fleste Europeiska Hof och sannolikt äfven i Stockholm, anställa ett sändebud af denna rang. Ännu har detta väl icke egt ruin, men kommer förmodligen att ske inom kort eller sedan en ny administration under loppet af nästa år trädt i spetsen för Unionen; och enligt vedertaget bruk Stater emellan hafva Nord-Amerikanska Fristaterne då anledning att förvänta att Eders Kongl. Maj:ts Representant i Washington blifver beklädd med motsvarande värdighet. — I traktamente för Envoyén i Washington har jag beräknat samma belopp, som för Envoyéerne i Köpenhamn, Berlin och Haag, eller 8,000 R:dr Hamb.
Uti en sådan händelse, och om ej öfverskott på Stals-Verk«ts inkomster lemnade tillgång att med ens beläcka fulla upplånta beloppet, så vore likväl fond till återbetalning afsatt, och kostnadens fördelning fortgick, år efter år, utan att kunna anses annorlunda än såsom en gärd åt samhällets bestående trefnad och dess fortfarande förkofran.” Uti denna reservation hafva instämt: Friherre Silfverskjöld, C., Herr von Post, A. L., Grefve Gyldenstolpe, A., Herrar liarum, P. A/ och af Billbergh, J. P., Biskop Thyselius, Domprosten Heurlin, Herr Santesson, B. H., samt Prosten Stenhammar, som anfört: ”Under samvetsgrann åtanka af min förbindelse, att fästa afseende på Stats-Verkels inskränkta tillgångar och svårigheten att bereda medel till de ifrågasatta extra anslag för Försvars-Verket och allmänna arbeten, måste jag dock erkänna, att åtskilliga bland de af Kongl. Majit i den Nådiga Propositionen framställda behof, hvilkas fyllande Utskottet ej ansett sig kunna bifalla, äro af den natur, att de icke lära kunna afslås. För min del beklagar jag, att Utskottet helt och hållet afslyrkt hvad sorn blifvit af Kongl. Majit äskadt till ökande af gevärsförråden, lill Carlstens iståndsältande, lill vattencommunicationer, och till skjul för kanonbåtar och jollar. Jag instämmer således, hvad hufvudsaken och sjelfva anslagen beträffar, i Herr Friherre Palmstjernas reservation ; men derjemte reserverar jag mig emot den behandling af frågan om anslagen till Försvars-Verket till sjös, som föranledts genom pluralitetens vägran, att i dessa delar serskildt öfverväga behofret för hvarje specielt. föremål, hvaraf den följd uppstått, att öfvertygelsen om det ena eller andra serskilda föremålets oumbärlighet framför andra icke fått göra sig gällande.” Med Prosten Stenhammar har Prosten Nordin i hufvudsaken sig förenat.
För öfrigt äro Revisorerne, på grund af tagen noga kännedom af Tumba Bruks förvaltning, under den tid, som Revisorernes granskning omfattar, i tillfälle vitsorda den omtanka, skicklighet och drift, hvarmed inspecterande Banco-Fullmägtigen, Kammarherren Rosenblad uppfyllt de vigliga och svåra åligganden, honom, i sådan egenskap, tillhört, samt den osparda möda han ägt att, i hvarje hänseende, befrämja Brukets sanna fördelar. Granskningen af Baneo-Verkets Styrelse och Förvaltning på det hela, under den tidrymd, som nu verkställde Revision omfattar, har lemnat Revisorerne en tillfredsställande anledning till det yttrande, att Banco-Fullmägtige, genom omsorg för Banco-Verkets rätt och bästa samt uppfyllandet af gifne föreskrifter, motsvarat Rikets Ständers förtroende, hvarföre Revisorerne få tillstyrka, att Banco-Fullmägtige, med förklarande af Rikets Ständers välbehag, må af Rikets Ständer meddelas, decharge för deras förvaltning under nämnde tidrymd. Och emedan Revisorerne likaledes funnil , så väl att Bankens UnderStyrclse, uti vården af Bankens redbarheter, administrationen inom Departementerne och dess öfrige befattningar, ådagalagt ordning och fullständig noggranhet i dess förvaltning, samt oafbruten uppmärksamhet på gifne föreskrifter, som ock att Bankens Fiscals-Embete med drift och skicklighet, till Verkets sanna nytta och fördel, sine åligganden fullgjort, samt slutligen, att Bankens öfrige Tjenstemän genom flit, pålitlighet och ordentlighet sig 51 utmärkt, så är det för Revisorerne en angenäm pligt, att detta vitsord inför Rikets Ständer frambära. På Ridderskapets och Adelns vägnar: C. O. Palmstjerna. G. A. Stjerneld. J. M. Rosenmuller. C. F. Hammarhjelm. J. IV. von Döbeln. J. Nordenfalk. På Preste-Slåndets vägnar: Chr. Stenhammar. L. P. Afzelius. N. Astrand. E. Bergqvist. C. I. Heurlin. C. G. Berlin.
Innan jag går att närmare redogöra för innehållet af detta utlåtande, torde det först tillåtas mig i underdånighet anmäla tvänne till Eders Kongl. Maj:t inkomna ansökningar, dem jag ansett lämpligen böra i sammanhang med det ärende, hvarom Direktionens utlåtande handlar, underställas Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, och hvilkas underdåniga föredragning jag fördenskull tills nu uppskjutit. Dessa ansökningar äro: den ena af Styrelsen öfver en i Hjorteds socken inrättad läroanstalt för döfstumma barn, om nådig tillåtelse att till understöd för denna, genom enskild välgörenhet tillkomna, stiftelse få uppbära en årlig kollekt i alla rikets kyrkor, och den andra af Direktionen öfver en i Karlskrona befintlig vårdanstalt för döfstumma, om nådig framställning till Rikets näst sammanträdande Ständer, att till sistnämnda, jemväl af den enskilda välgörenheten grundade inrättnings underhåll måtte lemnäs ett årligt statsanslag af 6,000 Riksdaler; — och har, beträffande den förra af ifrågavarande ansökningar, Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Kalmar län, med vitsordande af den gagnande verksamhet läroanstalten vid Hjorted utöfvar till båtnad för olycklige inom skiljda delar af riket, uti infordradt och den 15 sistlidne Mars afgifvet underdånigt utlåtande, yttrat sig anse den underdånga ansökningen förtjent af nådigt bifall, så vida icke det skulle finnas mera lämpligt att till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition om läroanstaltens bispringande medelst något anslag, vare sig för en gång eller årligt; hvarjemte Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Blekinge län, genom hvilken ansökningen af Direktionen öfver vårdanstalten i Karlskrona blifvit till Eders Kongl. Ma,j:t uti underdånig skrifvelse den lönästlidne Augusti öfverlemnad, äfvenledes med vitsordande af denna vårdanstalts gagnande verksamhet, till den gjorda ansökningen om densammas understödjande medelst årligt anslag af statsmedel tillstyrkt Nådigt bifall.
Adelsköld uppgjorda förslaget, till 1,400,000 R:dr Ruut, under antagande, att Christianstad—Hessleholms jernvägs-aktiebolag emot skälig ersättning skulle åtaga sig att med dess rörliga materiel ombesörja trafiken, hvartill af nämnda bolag medgifvande redan i vederbörlig ordning vunnits. Fördelen af denna bibana, ej mindre för städerna Sölvesborg och Christianstad än hela den omkringliggande orten, äro lika betydande som lätt insedda. Blekinge har, såsom förut är anmärkt, allt hittills saknat regelbunden, snabb och billig kommunikation med sina grannprovinser, hvarigenom dess stora naturliga förmåner ej kunnat behörigen tillgodogöras. Denna föreslagna jcrnvägsförbindelse med det bördiga och folkrika Skåne, hvarigenom på samma gång äfven vinnes beröring med en af de stora pulsådrorna för vårt lands kommerciela lif, södra stambanan, skall säkerligen inom kort utöfva ett kraftigt inflytande såväl pä provinsens landtbruk som på dess handel och industri. Det är oek anledning att hoppas, det lättade kommunikationer skola mägtigt bidraga till att omgestalta landthushållningen i orten genom att inskränka bränvinsbränningen och införa ett mera rationelt landtbruk. Fördelen för Christianstad och hela nordöstra delen af Skåne äro ej mindre betydande. Att den redan öppnade bibanan från Hessleholm till nämnda stad svårligen kan tillskynda denna ort alla de åsyftade fördelarne, förrän den blifvit utsträckt till hafvet, Motioner i Preste-Ståndet 1865. Nio 70. 161 hafvet, torde väl få anses obestridligt. En sådan oafbruten direkt förbindelse med kusten lärer ej åt något håll kunna med större fördel och lätthet vinnas, än genom den nu föreslagna bibanan till Sölvesborg. För denna sednare stad. som sålunda blefve en af ändpunkterna vid hafvet för rikets jernvägsnät, öppna sig utan tvifvel ljusa utsigter för framtiden. Dess handel, sjöfart och industri skulle vinna en behöflig lyftning genom ett så betydligt vidgadt handelsoch trafik-område.
Af dessa medel, hvilka, utgörande ett sammanlagdt belopp af 450.000 R:dr R:mt, blifvit af Kongl. Majit för Särskilda vägbyggnadsföretag inom Rikets flesta län disponerade, hafva, enligt den hos Fullmägtige i Riksgäldskontoret förda anteckningsbok rörahde öäiflndö Verk åliggande utbetalningar, under åren 1858 och 1859 blifvit utanordnado tillsammans 286,153 Ridr 82 öre Riksmynt. I det af Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader före innevarande riksdags böljan till Kongl. Majit afgifna och till Stats-Utskottet sedermera öfverlemnade general-förslag, angående de vägoch vattenbyggnadsarbeten, för hvilka arbetsplaner blifvit tid efter annan upprättade och, jemte ansökningar om statsbidrag till utförandet, till Styrelsen ingifnc, hafva, då man icke afscr de väganläggningar, hvilka Styrelsen ansett vara af beskaffenhet att understöd med visst bestämdt belopp borde särskildt för hvarje företag afsättas, blifvit för väganläggningsoch vägförbättringsarbeten upptagna följande anslagssummor, nemligen lio. för arbeten, som, i följd af deras allmännare vigt, syntes företrädesvis förtjenta af statsbidrag Ridr Rimt 887,265 2:o. för sådana företag, hvilka väl vore nyttiga, men likväl jemförelsevis något ihindfe, än de i lista klassén uppförda arbetena, berättigade till understöd „ » 534,055 och 3:o. för företag, hvilka endast i det fall borde med statsbidrag understödjas, att öfverskott å Statens för allmänna arbeten afsedda tillgångar uppkomme, sedan lämpliga bidrag blifvit anvisade till de i lista och 2:dra klasserna upptagna arbeten . „ , 26,425 Summa Ridr Rimt 1,447,745 af hvilken summa för ifrågaställde vägarbeten inom rikets 4 nordligaste, eller Jemtlands, Wester-Norrlands, Westeroch Norrbottens län, äro uppförde följande belopp, nemligen Stats-Utskottet» Utlåtande N:o 120. i första klassen , ., R:dr.
S. D, Efter skedd föredragning af Expeditions - Utskottets , under N:o 276, afgifna förslag till underdånig Skrifvelse, angående förändring at 4 §• 17 Cap. Arfda - Balken , samt upphäfvande af samma Capitels 5 §. och nämnde Utskotts Memorial , N:o 207 , i anledning af iterremiss ifrån Högloflige Ridderskapet och Adeln af omförmälde förglag, gillades förslaget till den underdåniga Skrifvelsen och lades Memorialet till Handlingarne, S. O, Föredrogs och gillades Expeditions-Utskottets Memorial, N:o 807, med öfverlemnande af förslag till underdånig Skrif. Prof. Utdrag den 8 Januarii l83o. 149 veise, angående Dykerioch Bergningsanstalterne i Riket; äfvensom Ståndet biföll, efter skedd föredragning, samma Utskotts Memorial , N:o 5296, med öfverlemnande af dess förslag, N:o 295, till underdånig Skrifvelse, angående förändrad redaction afi7Cap. Handels-Balken och N;o 311,1 anledning af återremiss utaf Utskottets förslag, N:o 293, till underdånig Skrifvelse , angående förhöjdt hyresanslag för LandshöfdingeResidencehuset i Hernösand, S. D. Upplästes och lades till Handlingarnej Kongl.
Förklaringen den 11 December 1766 stadgade ansvar för Hållkarl. 3:0 Förändring af y Cap. 4 §. UtsökningsBalken , om försäljning af i mät tagen lös Egendom. 4:0 Sökt befrielse från Förmyndares skyldighet att hvart 3:dje år tillöka Myndlingens Capital med den under tiden derå upplupne ränta. Af den 24 sistledne Januarii, om bifall till Allmänna Besvärsoch Oeconomiao-Utskottets Betänkande, 1 anledning al Herr Borgmästaren Eneroths Memorial, angående ändring i 1 Art. 3 §. af Kongl. Förordningen den 20 December ISIS) om hvad iagttagas bör till behörig verkställighet af Kongl. Kungörelsen den 6 Sep» Den 17 Februarii. 4 67 tember samma år, rörande Bränvins-bränningen samt om ansvar för öfverträdelser deraf. Af den 24 sistledne Januarii, om så val bifall till Allmänna Besvärsoch OeconomiseUtskottets Betänkande, angående yrkad rättighet att å Marknadsdagen köpa och sälja lofgifne Producter, som af Landtmannen sjelf förfärdigas, utan att afbida Marknadens kungörande vid Trumslag, som ock, i enlighet dermed, Remiss af denna fråga till Lag-Utskottets vidare handläggning. Af den 27 sistledne Januarii, om bifall till Allmänna Besvärsoch Oeconomix-Utskottets Betänkanden: 1:0 Angående förhöjning i betalningen till Inqvarterings-gifvare för det underhåll de lemna tågande Troupper m. m. 2:0 Angående ifrågasatt skyldighet för Götha Canal-Bolag att besörja underhållandet af de Vägstycken, hvilka tillhört sådana Hemman, som genom Canal-anläggningen blifvit indragne m. m, 3:0 I anledning af Riksdagsmannen Wessings me,d heres begäran, att Westmanlands Regemente icke må comroenderas till arbete Vid Götha CanaL 4:0
Följande morgon fann jag en butelj bränvin på Svend Opsals hylla, då jag der sökte efter tändstickor, ett ytterligare skäl till blygsel för mig, när jag såg att hvarken den kalla natten eller den blifvande bädden på golfvet ansågos vara anledningar nog för att »styrka sig» Med tillhjelp af klöfsadeln redde husets egare sig ett läger på golfvet; de andre männen lade sig helt enkelt i sina kläder; elden slocknade så småningom, och det sista jag hörde var Svend Opsals röst: »Jag får upp tidigt och bränna bönor!» Hertha hade under hela föregående scen med stor framgång spelat rolen af »den sofvande sköna hos röfvarena», men jag såg nogsamt, att det blott var höjden af dramatisk föreställning. Svend Opsal sof ej öfver sig, ty redan vid fyratiden ersattes den nu bortdragna röken från männens tobakspipor med oset af brända kaffebönor, och så snart kaffet var färdigt, blef det åter lif i de andre männen. De reste på sig, sökte reda på hvar sitt par ben i den orediga hop af dylika, som upptog golfvet; sträckte på armarne och anmärkte något om kalla nätter; derpå följde allmän kaffedrickning med fladbrödskrasande, och så lemnade tre af dem stugan. Opsal och gutten sysslade ännu en stund der inne; den förre kokte en ny portion kaffe, och då han märkte att jag ej längre blundade, sade han: »Du har nog ej sofvit godt, jag såg du var orolig; nu har jag kokt kaffe åt er, ni må dricka när ni ha lust, ty nu fara vi alla på fiske.» Men då jag ett par timmar senare steg upp och tittade genom fönstret, lågo alla fem karlarne på backen utanför; de hade ej haft god vind till fiske, men ville ej mera störa sina objudna gäster inne i stugan. Vi två sängkamrater klädde oss så fort vi kunde, för att kunna komma ut och skaka hand med desse hedersmän.
I den mån man sätter en godtyclig gräns för penniugetillgåugen, sätter man den äfven för produclionens, handelns och näringarnes utveckling( samt för möjligheten att befrämja denij 5a H7 Dm 4 December f. m. och man uppskjuter i ännu minst 4^5 år Nationens förkofran och välstånd. Man har yttrat farhåga för, att de fordna Disconlernas öde kunde förnyas vid verkställande af ifrågavarande Låneinrättning. Jag får dervid erinra, att ehuru Götha Canal BolagsDiscont rörde sig med 4^5 millioner på Afskriftnugs-räkning, var hela dess förlust derå ej större än 2000 R:dr; och Mal mö Disconts obestånd härrörde icke af Afskrifnings - räkningens begagnande, utan deraf att DisconlDirectionen på egen credit och icke blott mot insatte capilaler utgaf tre procents Obligationer i enorma summor utan säkerhet, samt mera till uppmuntrande af consumtion än af production, äfven som mot för hög ränta. Ibland kan man drifva försigtigheten så långt, att den rent af blir oförsigtighet. I detta land, hvarest finnes en sådan mängd af råämnen att bearbeta, och så stora sträckor af till sin natur frugtbar men ouppodlad jord, är det ju oförsigtigt och ren förlust för Riket, att, genom undanhållande af förlags-capital, hämma industriens och productionens tillväxt. Om samma principer blifvit följda i andra länder, såsom Eugland, Förenta Staterna och Frankrike m. fl., hade de fått qvarstadna på samma låga ståndpunkt, på hvilken Sverige nu står. Det är ej vi, som behöfva experimenteringen af ifrågavarande låneanstalt, den är redan gjord i andra länder, Om den det ej vore, skulle äfven jag Den 4 December f. m. 99 lill en början begränsa lånebeloppet; men systemet är redan godkändt af andra länders erfarenhet, hvartill vi i detta fall med trygghet kunna förlita oss.