Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sorn, enligt hvad Protocollen öfver KrigsÄrenden upplysa, det till reparation af Lyckeby Qvarnar beviljade förskott, af 11,000 R:dr, redan blifvit MagazinsFonden ersatt, medelst kostnadens uppförande på Örlogsflottans nybyggnadsoch underhållsstater för 1820, 1821 och 1822, till en tredjedel hvartdera året, lärer, efter Utskottets förmenande, den i 20 de puncten uppgifna anmärknings-anledning försvinna. Protocollen öfver Kammar - Ärenden för den 27 Maji 1819 och den it Januarii J820 utvisar väl att, för reparation af Ta - Constitutions-Utskottets Betänkanden. 147 ken å Kongl. Slottet och H. K. H. Prinsessans Palats, befallning, dels till RiksMarskalken, dels till Öfver-Intendenten af« gått, om utlemnande af inalles icke 90, men 80 Skeppund koppar af det under Magazins-Directionens vård befintliga förråd; men då tillika, jemlikt Protocollet för den 21 December 1820, godtgörandet af dessa förskott beror på skeende liqvid med Magazins-lnrättningen, anser Utskottet den i 2i:sta puncten innefattade Anmärkning icke leda till någon ansvars-påföljd. Med hänsyn till 22, 23 och 24 puncterne, får Utskottet vördsamligen åberopa dess utlåtande öfver Stats-Utskottets Anmärkningar mot användandet af Tullfrihets - afgifter till Hufvudstadens fattigare Invånares förseende med groft bröd, och af genom krutförsäljning å Utrikes ort influtna medel. I 25:te puncten anniärkes, att emot Riksens Ständers föreskrift, Enkor bibehållits vid deras Mäns å Indragnings-Staten innehafda Pensioner; men detta ämne, såsom af Stats Utskottet handlagdt och utredt påkallar ej någon Constitutions-Utskottets åtgärd.
Sin återstående flicktid begagnade lilla Christine på bästa sätt. Hon tyckte om att bli uppvaktad af sin ståtlige och förnäme fästman, men var nog beskedlig att fortfarande hysa vänskap för sina forna tillbedjare och tillåta, att de suckade för henne. I synnerhet var detta fallet med den fordom mest gynnade af dem alla, nämligen Nils von Jacobson, för hvilken hon haft ganska mycken tendresse, innan Wachtmeister gjorde slag i saken. Man hade mycket brytt von Jacobson och henne för hvarandra, och denne hade också haft den oerhörda förmätenheten att gå sta’ och fria till rike Hallens enda dotter, fastän herr Hall gaf honom ett ganska kallt mottagande och »käringen» fräste åt honom, närhelst han visade sig. När von Jacobson framförde sitt frieri, fick han till svar: – Nej, jag tackar, jag vill ha valuta för mina pengar, sir ni, sir ni. Men nu, när lilla Christine var i hamn, sågo hennes föräldrar med långt blidare ögon, att den kurtisante von Jacobson kom och pratade tok med henne, helst gref Claes ej var det bittersta jaloux på den gode vännen, hvilken han hellre såg upptagen af lilla fästmön än af fru Utfall på Nääs eller fru Sandeberg på Partilled, för hvilka charmanta unga fruar båda herrarne samtidigt gjorde sin cour. I dag väntade mamsell Christine Nils von Jacobson ut till Gunnebo, dit hon själf bjudit honom. Hela familjen var redan utflyttad, fast man ej räknade mer än den fjärde april. Orsaken var den, att Frulli börjat på med matsalens dekorerande, och herr Hall ville tillse arbetet. Han reste för den skull ut till Gunnebo hvarje middag vid contoirstidens slut. Mamsell Christines fästman delade också sin tid mellan staden och landet, men damerna voro mera stabila. Det var en besvärlig väg ut till Gunnebo. Mölndalsbackarne hade rykte om sig att vara halsbrytande, och von Jacobson, som åkte i egen chaise och efter sin egen lilla häst, hade all möda ospard att hålla inne det lifliga djuret i de värsta svängarne, helst backarne stodo blanka af svallis. Knappt hade hästen stretat upp för en backe, förrän en annan tog vid.
I och för varutransporten inskränker sig nu emedlertid sjöfarten i detta stora vattendrag egentligen till Orsa sjön och Siljan, en del af Dalelfven ofvanför Grådafallen i Gagnefs socken och vidare från Gagnefs kyrka till Båtsta i Stora Tuna socken, men äger äfven för någon mindre del rum a sjön Runn och å elfven inom Husby och Hedemora socknar. Vigtigast är dock sjöfarten å sjön Barken genom Strömsholms kanal till Mälaren för den del af Länet, som kan sig deraf begagna. Ifrågaställa kanalarbeten emellan Barken och sjön Wäsman i Grangärdes socken samt emellan Barken och Siljan torde, i anseende lill dermed förenade stora kostnader, icke på lång tid kunna komma till ulförande, och under närvarande konjunkturförhållanden saknas inom orten håg och förmåga till sådant deltagande för det sedan år 1828 hvilande kanalarbetet vid Grådafallen, hvarförutan statsbidrag dertill ej kan få påräknas, och fördelen af detsamma torde jemväl, utan öppnandet af en lättare kommunikation nedanföre Båtsta emellan sistnämnde ställe och afsättningsplatserne för Länets produkter, vara föga svarande mot den erforderlige kostnaden. Den odlade jorden består allmännast af en finare eller gröfre sand. På Hera ställen är den dock mer eller mindre blandad med lera, som vanligen bildar så kallad jäsjord. I dambottnarne förekomma stenfria slätter, som i sydligare delarne af Länet hafva en betydlig areal. Svartmylla förekommer väl äfven på lågland ta ställen, hvaremot de odlingsbara höjderne merendels bestå af grusjord. På Sollerön i sjön Siljan, i en del af Rättviks, Ore, Orsa ocb Mora socknar, är sådan jord kalkhaltig och mera bördig än annorstädes i Länet. 6 Agronomen, Direktören A. Johnson liar fortfarande under kortare lider åren 1849 och 1850 fått i Länet tillhandagå med undersökningar om lämpligheten att bearbeta uppgifne odlingslägenheter.
Ut Supra, N:r 76, Uppl. och godk. hos Ridd, och Ad. d. 31 Mars 18I8, Öfriga Riks-Står.dcn de» 1 April. — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående anslag till kostnaden vid en förbättrad Fäng-fors ling och bevakning. TJnäerdaniga Skrifvelseri Ifrän sitt Stats-Utskott hafva Riksens Ständer fatt del af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition. elen 13 sisth Januari, hvarigenom, med underrättelse om de i anledning af Riksens Ständers vid föregående Riksdagar yttrade underdåniga önskan i Nåder förordnade anstalter till en för-; bättrad fång-forsling och - bevakning, Kongl. Maj:t askat medel och anlag för de ökade kost-, nader, som denna förändring medförer.
Jag förmodar derföre, att Hr Gr. o. Landtm, vill lemna 11. o. Ad. propos. om att till HancoUlsk. öfverlemna de af Gr. Frölich framställda reflexioner, lill det bruk som BancoUtsk. deraf kan göra, vid utarbetande af förslaget till instructioner för Banco-Fullm. i de reglementariska föreskrifterne för lånerörelsen och invexlingen af bancosedlarne emot silfvermynt. Derigenom kommer delta Utsk. i tillfälle att tillse, huruvida der finnes något af beskaffenhet att kunna användas eller icke. Någon särskild lagstiftning i frågan har icke af motionären blifvit yrkad. Han har endast framställt sin motion i generella termer, och pä generella termer fotas ingen lagstiftning. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Det är med afseende på den siste talarens framställning, att Gr. Frölichs motion skulle blifva remitterad till BancoUtsk., för att der tagas i betraktande vid behandling af de öfriga frågor, som lill detta Utsk. blifva remitterade, jag anhåller alt få yttra några ord. Gr. Frölichs motion innefattar ett tillstyrkande, att ett särskildt Utsk. må bildas, och det är således denna fråga, som nu skall afgöras. Denna fråga är icke så enkel, som Frih. Cederström har uppfattat den, dä han ansett den ensamt åsyfta en undersökning af landels financiella ställning i hela dess vidd. Delta innehålles visserligen i motiverna dertill, och en sådan undersökning kan vara ganska nyttig; men jag hemställer, huruvida en sådan undersökning med det lugn, med den stora sakkännedom, som den erfordrar, låter sig under nu var. riksdag verkställa. Hade det nu stannat dervid, så hade det, som Gr. Frölich nyss anfört, visserligen kunnat lända till upplysningar i saken; men en upplysning, som icke blifvit fullständig , är en half upplysning och kan föranleda mera skada än gagn, när man icke gått till grunden i hvarje sak. Nu innefattar likväl Gr.
Ehuru det om ifrågavarande kommunikationsleds tillvägabringande afslutade kontrakt, bland annat innehåller, alt arbetet, till hvars utförande lemnats ett statsbidrag utan ålerbetalningsskyIdighet af 244,500 R;dr, skulle, i enlighet med i nåder fastställd plan och kostnadsförslag, af bolaget fullbordas, utan att anspråk på ytterligare bidrag dertill af allmänna medel framgent kunde väckas, samt alt bolaget genom egna tillskott borde utgöra hvad utöfver statsbidraget erfordrades, hafva dock Rikets Ständer icke kunnat förbise den stora vigten deraf att, äfven om Staten derför skulle få vidkännas någon ytterligare mindre kostnad, den ifrågavarande kommunikationsleden genom Jemtland, till hvars vidare utsträckning från Rräcke lill Sundsvall Rikets Ständer härofvan Expedilions-Utskottets Förslag till unden!. Skrifvelse, N:o 175. 35 anvisat ytterligare statsbidrag, blir ordnad på ett sådant sätt, att den kominer att motsvara det dermed åsyftade ändamål. Då härtill nu blott erfordras ett låne-understöd, hafva Rikets Ständer ansett ett sådant understöd icke böra bolaget förvägras, helst i motsatt fall lätteligen kunde älventyras, att den redan färdiga kommunikationsleden komme att så litet motsvara sitt ändamål, att trafiken icke af densamma sig begagnade, samt att, i följd deraf, trafikinkomsterna icke blelve tillräckliga alt bestrida omkostnader och underhåll af den dyrbara anläggningen, hvilken åter, om den erhölle nödig komplettering, dertill borde lemna full tillgäng. Då likväl Rikets Ständer icke äro i tillfälle att bedöma beskaffenheten af den säkerhet för länets återbetalning, som blifvit uppgifven, hafva Rikets Ständer ansett beviljande af det begärda lånet böra ske under vilkor att E. K. Majit skall ega bestämma den säkerhet för återbetalningen, som af bolaget bör ställas. 1 öfverensstämmelse härmed hafva alltså Rikets Ständer beviljat Jemtlands kommunikations-aktiebolag ett lån af 70,000
Dessa af Högste Domstolen samt Kongl. Götha Hof-Rätt och Kongl. Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge framställda anmärkningar öfverensstämma till alla delar med Utskottets åsigter; och då dertill kommer, att om än antages, det qvinna, derest hennes uppfostran jemväl riglades åt yttre angelägenheter, i allmänhet kunde anförtros vården af sina egna, denna från hennes verkliga bestämmelse afvikande daning sannolikt skulle Lag-Utskottets Betänkande, IV:o 10. 5 hafva ett mindre välgörande inflytande på hennes qvinliga väsende, anser Utskottet, som, ehuru exempel ej saknas på en och annan mindre samvetsgrann förmyndare, likväl funnit qvinnans rätt i allmänhet med öm rättrådighet behandlad, sig icke med sitt tillstyrkande höra understödja framställda förslaget i denna del, och såmedelst medverka till rubbning af förhållanden, som, synbarligen grundade i de naturliga anlagen, blifvit helgade af liden. Sedan Utskottet sålunda uttalat sitt omdöme i denna hufvudsak liga fråga, öfvergår Utskoltet till de i berörde förslag innefattade serskilda bestämmelser: att man, om han är gift, innan han uppnått tjugoett år, då skall vara myndig samt att frånskiljd hustrus rätt att gods sitt, vårda, förr än hon fyllt 25 år, bör på Domarens pröfning bero; men ej eller till dessa bestämmelser kan Utskottet lemna sitt tillstyrkande. 1 afseende på den förra förekommer att den, genom Kongl. Förordningen den 8 December 1756, jemförd med Kongl. Förordn. den 18 Mars 1.48, ynglingar bland allmogen gifna tillåtelse att vid 18 års ålder ingå giftermål, om de innehafva stadig tjenst eller arbete och handtverk idka, blilvit, medelst Kongl. Kungörelsen den 10 Juni 1841, upphäfven, och alt följaktligen, jemlikt 6 § 1 Caj). Giflermåls-Balken, det numera på Konungen ankommer, huruvida de må träda i äktenskap före den i samma § bestämda ålder, då äktenskap i allmänhet byggas må.
Med lästadt afseende på Rammar-kollegii ofvananförda mening om lämpligheten att bibehålla dagsverks-räntan och så väl ladugårdsprodukterna som spanmålen samt, i betraktande deraf att spanmålsprisernas föränderlighet skulle medföra större ojemnhet uti skatter, om nästan hela grundskatten skulle bestämmas uti ensamt spanmål, äfvensom för att, i enlighet med Deputerades afsigt, inskränka antalet ränte-persedlar till det minsta, som kari befinnas lämpligt, föreslår Kongl. Majit nu Rikets Ständer, att: l:o Såsom hufvud-ränte-persedlar inom Stockholms Län bestämmas: Spanmål, Smör, llii, Dagsverken; 2:0 Nuvarande hufvud-ränte-persedlarnc spanmål, smör, hö och dagsverken bibehållas, med blott de förändringar, som blifva en följd af i allmänhet gifna föreskrifter; kol och s Kongl. Maj:ls Nåd. Proposition N:o S. red förvandlas enligt förutnämnda grunder till spanrnåls-ränta af hälften räg och hälften korn; samt nuvarande ränte-persedeln fläsk till smör-ränta; 3:o Alla öfriga nuvarande uti jorde-boksoch hemmanstalseller ordinarie räntan inbegripne persedlar förvandlas till bestämd pcnninge-ränta, att, jemte till penningar förvandlade bråktalen samt nuvarande skatte-titeln penningar, utgå eldigt i allmänhet stadgade grunder. Skaraborgs Län. Af nuvarande ränte-persedlar ansåg Kongl. Majit lämpligen kunna komma i fråga al* såsom särskilda skatte-tillar bibehållas: Spanmål, Smör, Dagsverken, samt dessutom Penningar. Flertalet af de i Länet valde Deputerade hafva först uttryckt deras önskan, alt hela ordinarie räntan måtte förändras till bestämd penn inge-ränta, samt derefter Jörklarat sig anse bibehållandet af nuvarande ränte-persedlar vara att föredraga framför ett ölvergående till den föreslagna förenklingen af ordinarie räntan; och hafva i öfrigt icke framställt någon mening om antalet eller beskaffenheten af de skatte-titlar, hvilka af dem kunde anses för detta Län vara lämpligast. Kongl.
Mörner, Carl Göran: Vid föregide riksdag bestämdes ifrågavide bidrag till 24,000 rdr årligen, men uppfördes då ej på stat. Nu är meningen, att det skulle på stat uppföras, dock med det tillägg, att det skulle utgå såsom förslagsanslag. För min del tror jag dock icke, att någon giltig grund finnes för anslagets förändring från bestämdt till förslagsanslag, hvilket lätteligen kunde hafva till följd, att det komme att utgå med t, ex. 124,000 rdr i stället för 24,000. Jag får derföre anhålla, att. R. o. Ad. måtte, i likhet med hvad hos Bonde-St. egt rum, förklara ifrågavide anslag för reservationsanslag. Hr Wolffelt, Mauritz Constantin: Jag är till alla delar förekommen af den siste talaren, och förenar mig med honom uti den anhållan, att ifrågavide anslag måtte såsom reservationsanslag uppföras. Efter härmed slutad öfverläggning framställdes först propos. på bifall till Utskits hemställan oförändrad, hvar - Den 8 Maj. 135 till svarades nej, och sedermera propos. på bifall dertill med den förändring, att det ifrågav:de anslaget skulle uppföras såsom reservationsanslag, hvilken propos. med ja besvarades. Utsk:ts hemställan bifölls. 4:de punkten. Gr. Mörner: Get torde vara ganska svårt för Hr Bosseus att med säkerhet uppgifva beloppet af den minskning uti hans inkomster, som blifvit en följd deraf, att ifrågav:de lilla del af Finnmarken blifvit skild från hans domsaga. För min del är jag öfvertygad, att om han måst vidkännas en minskning uti inkomster, så har han afven fått lindring uti det besvär, hvarför dessa inkomster utgjort ersättning. Vid sådant förhållande kan jag icke tillstyrka bifall till detta ersättningsanspråk, såsom i intet hänseende styrkt. Frih. Klinckowström, Budolf:
Prop. N:o i, om Statsverket 1859. 51 utgående 4,835 R:dr 84 öre för öfvertalige cn Proto-Notarie, en vice Advokat-Fiskal och två Revisorer, så att på det liela inträffar en nedsättning af 3,833 R:dr 84 öre; 5:o för Öfver-lntendenls-Embetet, att till ytterligare en Vaktmästare vid Kongl. Museum måtte anslås lön 430: — 6:o för Post-Verket, att det kontanta förslags-anslag, som dertill direkt af postmedlen utgår och vid förra riksdagen beräknades till 727,500 R:dr, måtte, i öfverensstämmelse med hvad här ofvan, vid Stats-inkomsternas beräkning, finnes upptaget, [varda jemväl bland utgifterna utfördt med 1,400,000 R:dr, hvarigenom visar sig en tillökning af 072,500. — 7:o för Tull-Verket, att det likaledes af tullmedlen direkt utgående förslags-anslaget till detta verks stat och omkostnader måtte från 1,600,000 R:dr upptagas till det belopp, som, i afdrag pä Statens tullinkomst, blifvit bär ofvan förslagsvis antaget, nemligen 1,800,000 R:dr, således med en förhöjning i beräkningen af 200,000: — och 8:o att det reservations-anslag af 73,000 R:dr, som för Slcogs-institutet, lägre skogs-skolor samt öfrige till Skogs-staten hörande tjenstemäns aflöning blcf vid sednaste riksdag beviljadt att utgå blott under hvarje af åren 1858, 1850 och 1860, måtte, såsom fortfarande behöfligt, varda på stat uppfördt jemväl för nästa statsregleringsperiod.
Rollbesättningen är för öfrigt den samma som under d:r Botteros gästspel. Vi ha ännu ej haft tillfälle se hr Lomberg i hans nya uppgift, men han lär med densamma afgjordt hafva tagit ett steg framåt. Inom kort kommer en finsk sångare hr Alarik Uggla att debutera å k. operan härstädes. Svenska teatern har återigen fått upp ett nytt program, nämligen » Enkan Durosel », komedi i en akt af Bisson och Mars, samt » Tokerier », fars i tre akter af Karl Laufs. Det första stycket är en obetydlighet utan vidare intresse. I det senare åter är idén ej oäfvet funnen, situationerna äro roliga och spelet godt. Emellertid är det v ä f hr Holmquist, som med sin oöfverträffliga komik o c h med sitt goda lynne håller stycket uppe. Bland de öfriga medspelande förtjänar särskildt att nämnas hr Bror Olsson, hvilken af en teatervurmande ung man skapat en karaktäristisk typ. Under inöfning är Ibens » Hedda Gabler ». Vasateaiern har nu senast satt det teaterälskande Stockholm i tillfälle att förnya en glad och kär bekantskap sedan Mindre teaterns dagar i Suppés allbekanta operett, » Donna Juanita ». i hvars titelroll flere af våra operettdivor firat sannskyldiga triumfer. I sprittande melodirikedom står, som kändt, denna operett ingalunda efter för Suppés bästa; under ett helt decennium ha de populära melodierna hållit sig uppe på repertoaren, hvarhelst den lättare musiken öfvats. Den prestation, med hvilken i lördags Vasateaterns uppburna primadonna fröken Ekström slöt sig till raden af Juanitor, var genom sin täcka liflighet och grace väl förtjänt af det bifall i blommor och ljudliga applåder, som af premierpubliken egnades den. Dråpliga typer hade hrr Strömberg och Lundin gjort af den kärlekskranke alkalden och den martialiske öfversten.
S. D. e. m. Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedanuäinnde Utskott inkomne samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde utlåtanden: Från Lagutskottet: af den 21 sistlidne Julii: N:o j 38, Dels i anledning af väckte frågor, angående Fröt. Utdr. rf. ii Au g, 1823. 699 angående påskyndande af LagCommitteens arbeten och granskning deraf, dels i anledning af gjorde anmärkningar vid Ustskottets förut sneddeldte betänkande rörande samma ämne» Från Lag samt Allmänna Besvärs och Ekono miUtskotten: Af den 30 sistlidne Julii : N:o 158, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte betänkande, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition, om nödige förändringar i Rikets mått, mål och vigt, Från Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet : Af den 30 sistlidne Julii: NiO 157, I anlednng af väckt fråga, om ändring af Terminerne för Höstmarknaderne i Upsala och Norrtelje, Bihang tiil R. S. Fröt, g,-de Sami, 44 epo Fröt. Ut dr. 4, II Aug. 1843. Från Hösv. PresteStåndet. S. D. Då till Ståndets kunskap kommit» att Lag» och ÉkonomiUtskottens, utlåtande angående Näringsfriheten, från Trycket utkommit, beslöt PresteStåndet, att indelning deraf inom RiksStånden , så fort möjligt är, borde ske, samt utgiften för tryckningen bestridas af de till Riksdags kostnaderne anslagne medel; och skulle de öfrige Respective Stånden vördsamt och vänligen inbjudas, att; sig i detta beslut med PresteStåndet förena. S. D. Wid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets Memorial J\:o 21, om sättet för Kostnadernes bestridande till Hans Kongl. Höghet
Jag skulle följaktligen tro, att ingenting förlorades derpå, om punkten återremitterades i sin helhet. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, i ani. af detta Hr Ribbirigs yttrande, endast finge erinra, all då votering blifvit begärd, densamma enl. 53 § Riksd.Ordn , genast borde försiggå, och alt således icke någon ny propos. kunde framställas innan den fråga blifvit afgjord, hvarom votering blifvit begärd. Uplästes till justering och godkändes följande förslag till voler:spropos. : Den, som bifaller hvad SlatsUlsk. i 3:dje punkten af dess Utlåt. J\G 71, yttrat i fråga om lönetillökning för Ofver-Ingeniören vid Landtmäteriet röstar den det ej vill röstar 6 H. Ja, Nej; 13 vinner Nej, anser R. o. Ad. de raol Ulsk:s yttrande i denna del Hr Gr, o. Landtnäs sedermera framstälda propos. till bifall ä besvarades med starka Ja, blandade med Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit Ja öfvervägande. Hr Gr. o. Landtm, hemställde slutligen om R. o. Ad. behagade bifalla hvad Ulsk. för öfrigt uti den nu förevar:de 3:dje punkten tillstyrkt, samt förklarade efter denna propossns besvarande med starka Ja jemte några Nej, att han äfven härvid funnit Ja öfvervä- ( gande. 4:de punkten, ang:de ersättning lill förste Landtmätarne i Kalmar, Kronobergs och Jönköpings län, i följd af f örändrad beräkning för salpelerhjelpens utgörande derstädes. Lades till handlingarne. 5:te punkten, ang:de förhöjning af anslaget lill socknekartors uprättande. Gr. Wrangel: Jag har begärt ordet egentligen icke för att yttra mig om den förhöjning som här blifvit föreslagen, hvilken jag 1 tillstyrker, utan för att få tillfälle nämna några ord om frågan i allmänhet. Man talar nu om socknekartors uprättande och ett socknekarte-vefk.
Väl intogs jag vid anblicken af de första minareter jag än sett, af en viss Muhamedanism, men den förmådde dock ej tysta eller undertrycka min klassiska kärlek, synnerhet nu då den närdes af så många heliga ställen och minnen. Hvad jag närmast önskade mig, var att med 2 mina bästa vänner på egen hand och efter eget godtycke en hel sommar få färdas omkring på egen slup från ö till ö i detta Greklands haf, och sålunda lära mig känna alla dessa för hela menskligheten så kära ställen. Lyftade ankar kl. 16 och gåfvo oss ut att kryssa, gående mot Imbros. Kultjen var frisk, men strömmen satte oss så ner, att vi dock ej vunno just något. När vi vände vid Imbros och åter gingo tillbaka, kommo vi på ungefär samma ställe utanför Tenedos derifrån vi utgått, samt funno för godt att låta länsa neråt och kasta ankar mellan denna ö och fasta landet, något nerom Basikia bay. Härunder passerade förbi oss omkring 30 till 40 fartyg, som alla för god vind kommo ut ur Dardanellerna. På Tenedos såg jag nu på närmare håll vackra dälder med trän och buskar, samt en fästning och en by som nästan sköljas af hafvet. Fasta landet sedt härifrån är vackert, trädrikt och slätt på omkring en mil från hafvet. Högre upp är denna slätt omkrönt med vackra medelmåttigt höga berg, bland hvilka Ida är det högsta. Denna slätt således var det "ubi Troja fuit" och der Grekerna hade sin flotta uppdragen. Nu stå der blott några Turkiska byar, men landet är nästan det vackraste jag ännu sett här. Vid ankarlyftningen arbetade jag mig något andtruten, hvilket ej var underligt, då vi hade 45 famnar ketting ute och besättningen på vår brigg var minskad med en karl, som i Marseille förkom just dagen förrän vi gingo derifrån, och hvars partes jag nu var tvungen åtaga mig. Det var rätt kallt hela dagen af den friska NV vinden, och jag ville ej få rätt varmt, ehuru vi togo dugtigt varmt inombords och jag äfven var tjockt klädd i kaptens varma fultvädersrock.