Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Revisorerne föranlåtas, i anledning häraf, erinra att, om än vid någon tidpunkt, då Banken egde en mindre tillgång på utrikes ort att disponera, det må ansetts hafva varit lämpligt eller till och med nödigt att, till förebyggande af silfver-uttag från Banken, afse nämnde tillgång för trassering endast i Stockholm, så måste detta, blott för ett visst tillfälle verkande, skäl hafva förlorat all sin betydelse sedan, i följd af hela statslånets uppsägning, Banken blef försatt i tillfälle att verkställa högst betydliga vexeltrasseringar, genom hvilkas inskränkande till Stockholms börs det af Fullmägtige dermed åsyftade här ofvan uppgifna ändamål, enligt Revisorernes tanke, icke kunnat i någon fullständigare mån befordras, enär det lärer vara uppenbart, att det i Götheborg existerande vexelbehofvet skulle låta förnimma sig äfven här och verka tryckande på Bankens metalliska fond. 40 § 26. Beloppet af Såsom fortsättning af den i 16 § af 1857 års Revisions-Be utdöpande rättelse intagna redogörelse för beloppet af utelöpande sedlar vid sedlar vid serskilda tidpunkter meddelas följande uppgift: serskilda tidBankens utelöpande sedlar m. m. utgjorde: punkter. Riksmynt. Sammanräknade beloppet af utelöpande sedlar samt invisningar oell insättningsbevis uppgick den 31 December nästlidne år till B:ko R:dr 31,135,385: 41. - Då derifrån afräknas förskotten i ocb för postremiss-rörelsen, med . „ „ 3,640,000: linnes utelöpande sedelstocken nämnde dag rätteligen liafva utgjort „ „ 27,495,385: 41. — motsvarande Runt R:dr 41,243,078: 78. Utelöpande sedelstocken, på enahanda sätt beräknad, uppgick den 18 nästlidne September till 38,126,248: 46. och har således från innevarande års början minskats med Runt R:dr 3,116,830: 32.
Hr Nordenanckar: Om Hr von Hartmansdorff behagat genomläsa den 15 §, så synes, att den enskilde credilsedels-innehafvarcns rätt derstädes är bevarad, ty der står, alt ”oberoende af den rätt, som i nästföregående § Bankens borgenärer tillägges, äge innehafvare af creditsedel eller invisning, som ej inlöses, att genast erhålla qvarstad å en eller flere directionens ledamöters egendom, samt att, sedan en månad förflutit från den 510 Den 25 Januari e. m. dag, crcditsedelseller invisnings-inlösen vägrad blifvit, lagsöka en eller (lere direetionens ledamöter, med samma rätt alt använda utmälningstväng, sorn lag och författningar i allmänhet medgifva”. liar finnes således uttryckt, att deri enskilde inneliafvaren af en-privathnnkssedel, oberoende af bankens concurstillständ, äger att utkräfva sin rätt bos direclionen eller dess bolagsmän. 1 den 14 § har man åsyftat icke allenast den enskilde delägarens, utan fastmera liela allmänhetens rätt, och öfverlemna! lill Konungens Bef:h:dc att pröfva, huruvida bankrörelsen må fortsättas eller icke. Man bör i del fallet, efter min tanka, icke vara för sträng och positivt anbefalla, alt rörelsen ovillkorligen skall upphöra, och detta, icke så mycket för bolagens sorn ej mera för allmänhetens och provinsernes skull. Ett sä strängt iagstadgnnde skulle naturligtvis göra en särdeles brytning i landet, en allmän stockning skulle äga rum. Detta har man ansett farligt och velat öfverlemna en sådan sak ål en annan auetoritets, nemi. Konungens Bef:h:dos pröfning, och jag tror, alt ett sådant stadgande iir väl betänkt, mera åsyftande provinsernes än delägarnes fördel. Hr Aminoff:
Pä Prest-Siämleis vägnar J. A. Lindblom , 11 v. Talman. Pä Borgare-Ståndets vägnar H. Schwan, b» t, Talman. IJa Bonde Ståndets vägnar Lars Olsson, , n. v. Talman, Uppläst lios samtliga Riks-Stånden den 23 Juli, Stormägtigsté AHernådigste Konung! Då allt sedan Riksdagen under åren 1809 och 18x0 fråga varit väckt om utarbetande af förslag till ett nytt representationssätt, och Riksens Ständer äfven vid denna Riksdag yttrat deras önskan, att ett sådant arbete skulle företagas, men oaktadt hvad man förmodat, att de dertill nödiga upplysningar skulle under tidens lopp fullständigt hunnit samlas, Riksens Ständer dock i deri grad funnit sig i saknad, att ett till ändamålet ledande arbete ej kunnat företagas ; hafva Riksens Ständer beslutit, att hos Eders Kongl, Majit förnya Deras vid föregående Riksdagar förut gjorda underdåniga anhållan, orri fogande af en anstalt, till samlande af allmänna Statistiska kunskaper öfver Sverige, med synnerligt-afseende på dem, som med Den s 3 Juli. 9 i ned inarbetandet af elt förslag till en ny representation kunna hafva gemenskap. Ti i 1 detta ändamål önska Riksens Ständer i underdånighet, att noggranna undersökningar måtte anställas, orri rikets befolkning, dess förhållande i afseende på Stånd och närings-Glassér, dess förhållande lill orternas vidd, till förmögenhet och lefnadssätt. De.ssa uppgifter anse Riksens Ständer Länvis behöfva vata utarbetade, och stödja sig på detailler öfver hvarje Härad. De borde kunna leda till utredande af det rättat förhållandet i afseende på jordägare, sorn hittills ansetts orepresenterade: de borde til lika på ett tillförlitligt sätt kunna upplysa beskattningens, så val den beständigas som deri tillfälligas, fördelning.
I)å likväl det i alla händelser bör kunna antagas att K. M., innan han fattar sitt beslut, kommer att inhemta Stockholms stadsfullmägtiges tankar, skulle jag, helst då Preste-St:s beslut innefattar en jemkning i Frih. af Ugglas' förslag, för min del vilja yrka bifall till K. M:s förslag. Gr. von Rosen, Adolf Eugéne: Det är i sanning för mig högst oangenämt att för 3:dje gången på delta rum uppträda för att bekämpa ett projekt, mot hvilket jag alltid varit • strid alltifrån dess uppkomst, och hvarvid striden måst föras på ett lör mig högst obehagligt sätt. Jag har nemi. alltid måst strida mot en man, som, uppburen af nationen och hedrad af sin Konung, aldrig tyvärr velat här uppträda för att sjelf föra sin talan. Jag har nödgats strida i stället med dem, som med sina ädelmodiga bröst skyddat hans, och hvilkas ingångsspråk alltid varit att framhålla hans stora förtjenster såsom ingeniör, för att såmedelst på förhand nedsätta värdet af mina argumenter. Det hade också varit min mening att icke uttaga pollett vid denna riksdag, då det sanningens språk, jag fört i så många år, synts obehagligt för de maktegande; men då några af mina intimaste vänner bland dem, som gålvo mig sin hjelp första gången jag uppträdde i jernvägslrågan, uppmanade mig att icke låta något obehag afhålla mig från att fortfarande försvara den fana, som jag höjt, och då jag äfven hyst en dunkel förhoppning derom, att den utmärkta ingeniör, hvars idéer jag bestrider, skulle i dag lör första gången uppträda på detta rum att sjelf försvara sina satser — enär de skäl, som han vid förra riksdagen förebar för sitt uteblilvande, nemi. att han var ölverhopad af göromål, numera ej existera — och hvilket uppträdande man, enligt min tanka, bort vänta såsom en hyllning åt det Stånd, i hvilket han blifvit upphöjd, — så har jag gifvit vika och befinner mig nu bär lör att bryta en lans med hans vänner och försvarare. Jag ber eder, Mina Hrr! ursägta, om min förmåga icke till fullo motsvarar mina önskningar och mitt syftemål.
Granskningen af Riksgälds-kontovets hufvudböcker och öfriga räkenskaper. — 52 — Utdragen af Riksgäldskontorets räkenskaper. Anteckningsboken öfver Riksgäldskontorets utgifter. Uiggarne öfver städernas byggnadslån saint anslagen till vägtörbättringar och vattenaftappningar m. in. Byggnadslånen till städerna Borås och Norrköping. Jemte rlet Revisorerrie få anmäla, att de i Riksgälds-kontorets Revisions-kontor utan anmärkning granskade hufvudböekerna för ofvannämnde 2:ne år icke gifvit anledning till någon anmärkning från Revisorernes sida, utan kafva befunnits förda med ordentlighet och noggrannhet samt, i afseende på deruti upptagna inkomster och utgifter, behörigen verificerade, anse sig Revisorerne böra tillika meddela det yttrande, att det för dessa räkenskaper föreskrifna och begagnade bokföringssätt förefallit Revisorerne enkelt, fullständigt och ändamålsenligt. Deiij i sammanhang med hufvudböckernas granskning, anställda jemförelse!! mellan der befintliga sammandrag öfver Landtränteriernas levereringar och samma Ränteriers månadsförslag, äfvensom de från vederbörande Landskontor inkomna summariska räkningar, har ej heller föranledt någon egentlig anmärkning; dock hafva Revisorerne härvid funnit sig föranlåtne erinra, att jemförelsen mellan Riksgälds-kontorets räkenskaper och de summariska räkningarne försvårats derigenom, att allt hvad utaf vissa afgifter till Riksgälds-kontoret under hela uppbördsåret öfverremitterats, blifvit i de summariska räkningarne, utan afseende å de särskilda levereringstiderna och remisserna, i en enda post sannnanfördt. Beträffande de, enligt reglementets föreskrift, sammanfattade och jemte allmänna tidningarne utdelade utdrag af Riksgälds-kontorets räkenskaper för begge revisionsåren, så hafva dessa utdrag, hvilka innehålla omständiga upplysningar om Riksgäldskontorets inkomster och utgifter samt skulder och tillgångar, befunnits i ailä hänseenden med hufvudböekerna öfverensstämmande.
I annat fall befarar jag, att med den ombytlighet i dessa embeten, som man förutsätter, och med ovissheten om pension vid afgången, så skola inga andra låta sig dertill väljas, än de som filo rika, och desse pläga mera älska sitt lugn och sin beqvämlighet, än vilja inträda i en så svår och för tadel blottställd plats, som ett Statsråds. Jag anhåller, att dessa anmärkningar måtte åtfölja återremissen af detta utlåt., som flere ledamöter förut begärt. Hr Hjerta, Lars: Då Ståndet utan tvifvel beviljar återremiss af detta utlåt., utber jag mig att blott få underställa Utskts uppmärksamhet en omständighet i afseende på frågan om de nya hotellerna. Detta förslag syntes mig i början högeligen förtjenstfull!, och jag tror, att det kan blifva af stor nytta, att en depart.chef har en närmare tillsyn öfver sina underlydande tjenstemän och är nära sin expedition; men vid närmare begrundande, har detta förslag något vidtutseende med sig. 5 H. 23 Den 8 April e. m. För den händelse, att icke några redan befintliga Kronans hus kunde upplåtas för detta ändamål, och hvilket man ej nu så noga kunde veta, skulle det kunna blifva fråga om att hygga nya hus eller inkö‘pa sådana för depart. chefernes rakning; och det klefve då svårt att på förhand beräkna, huru högt kostnaden derföre kunde uppgå. Jag önskar således att Utsk. i sitt förnyade utlåt, hvad frågan ont hoteller beträffar, måtte vid sitt förslag derom fästa det villkor, att nybyggnad eller inköp af nya hus icke i något fall må komma i fråga, ulan att, i händelse localer icke kunna af Kronans redan befintliga hus upplåtas, det måtte få förblifva vid del nu gjorda interimsförslaget af 1000 r:dr b:co i hushyra.
Bonde Ståndet. b. 24 Jan. 1863 till ström till bro b. 11 Nov. 1863 b. 21 Okt. Haga lustslott, om anslag till igenfyllande af kanalerna och ordnande af parken vid » om anslag till nödiga reparationer å Hagesta byamän, om anslag åt, för inhägnad af och skogsplantering å ett flygsandsfällt i Löderrups socken af Christianstads län . Hahr, ang. pension åt Majoren August Hallencreutz, om understöd åt Expeditions-Sekreteraren S. E Halländska Ityrkohemmanen, se Kyrkohemmanet Halmstad, angående upplåtelse af en del utaf dervarande slottsträdgård tdl tomt för ny Elementarläroverksbyggnad i » om Statsbidrag för uppförande af ny läroverksbyggnad i Halmslädja, om upphörande af den hittills inom Christianstads län utgående Hamberg, Doktor N. P., angående inköp af dess samlingar af naturoch konstprodukter Hamburg, angående internationella utställningen i, se Exposition. Hammar, om afsöndring af jord till begrafningsplats för Hemmarö församling från Majorsboställe! Hammarsundet, Lilla, se Lilla Hammarsundet. Hamnbyggnader, angående bidrag till, se Statsbidrag. 2- T, a £ ~ Cfq 03 r* w* ^ N:o S? 2! ? 161 i 4 4 g Z9» O rt T? 5T cti JO Riks-Ståndens lieslut. Preste Ståndet. Borgare ståndet. Bonde ståndet. N:0 g Se Se Se b. 21 Mars Se Se Första Sjunde Nionde 2lOkt.1863a 20 Okt. 18G3|b. 21 Okt. Hufvud Hufvud - Titeln. Ilundelsbalken, angående upphäfvande af några stadganden i. » om förklaring af Kongl. Förordningen den 8 Okt. 18(51, angående ändring i vissa delar af 17 Kap Handelsbod, om rätt till dess anläggande vid Jernvägsstatio nerne Handelsbo eker och Handelsräkningar, se fordringar å bok. Handels/lollan, om en pensionsanstalt för befälhafvare, styrmän och sjöfolk, se pensionsanstalt.
Proposition, N:o 66. 29 ligt, att, genom indelningarnes indragning, håde enkelhet i statsförvaltningen och lättnad för den skattskyldige skulle uppkomma, äfvensom att det indeldta löningssältet vore förenadt med olägenheter äfven för indelningshafvaren, så borde dock tillses, att förändringen, under behörigt afseende på statens tillgångar, utfördes på ett sätt, som innefattade full rättvisa håde mot räntegifvaren och indelningshafvaren, och hvarigenom icke nya olägenheter i de förut befinLligas ställe framkallades. Hvad nu angick kommitterades förslag rörande indragning till statsverket emot bestämda ersättningsbelopp i penningar af de indeldta löneanslag, sorn direkte äro för vissa tjensler anvisade elier afsedda samt de löneanslag vid indeldta armeen, hvilka af lönings-direktionerna disponeras till fördelning emellan löntagare, så vore detta förslag utan tvifvel ändamålsenligt för beredande af en bättre ordning och större enkelhet i afseende å såväl uppbörd som räkenskap; men dervid förekomme emellertid, att lönerne, serdeles inom militiae-staten, redan nu äro för de fleste tjenstemän otillräcklige, och att hvad som blifvit anmärkt, i fråga om förvandling till penningar af statens behållna räntor, äfven vore gällande i afseende på em hetsoch tjenstemäns löner. Om nemligen den del deraf, hvars belopp hittills varit beroende af varuvärdet, bestämdes till viss penningesumma, såsom kommitterade föreslagit, och varuvärdena sedermera stiga, skulle lönerna blifva än mera otillräckliga för lefnadsbehofven.
Ridderskapet och Adeln med betraktande af Herr Edmund Burkes anförda, yttranden; de kunde kanske vara lämpliga för England; men för att Den 13 April, (lomma härom, torde äfven hafva varit yppa fysande att veta, hvad den erkändt store och j England beundrade Statsmannen Pitt svarat Herr Burke; att Engelska Folket och stor^ författare bland det, med förakt och afsky ta* lade om honom, är lika säkert, som att han? ?ysteme måste vara olämpligt för Sverige. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet; samt anmodades Herr Flach, uppå derom af Herr von Qvanten väckt fråga, att låta sitt Pietainen till trycket be» fordra - Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard, anförde skriftligen till Protocollet följande: Vi håfve redan gjort en lycklig början jned att följa vår Constitutions anda , och måtto Vi, i likhet med den aktningsvärda Engelska Nationen, aldrig upphöra, att med den mest oinskränkta undersåtliga vördnad och tillgifvenhet hylla Regenten , men tillika hafva ett vaksamt öga på de Honom omgifvande, för os? och Nationen ansvariga Embetsman, Men låtom oss ej blott ådagalägga en hog att strängt granska, utan en icke mindre, att med vår högaktning utmärka dem af dessa Etnbetsmän, SOm med sitt nit och sjn tillgifvenhet för Regentens höga Person förena samma tänkesätt för Natiqnens frihet och ära, och som förstå, ?tt den Regering vinner de annars mest olilia tänkande Medborgares tillgifvenhet, sorn Pen 13 April, Jlter dem, ytan sjelfsvåld, till godo njuta sina frioch rättigheter.
Af 2:ne, åren 1848 och 1849, till Kommittéen för salpeterärendena, genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Upsala län, insända, af Salpetersjuderidirektören i länet och nuvarande föreståndaren för nämnde institut afgifna berättelser rörande salpetersjuderihandteringens tillstånd i länet, hafva Revisorerne inhemtat, att år 1847 en person erhållit fri undervisning vid inrättningen, hvaremot år 1848 icke någon elev S3'nes derstädes hafva åtnjutit undervisning. §. 4. Utom de., på grund af 1842 års Kongl, bref, utleinnade räntefria lån, hafva dylika lån till betydliga belopp blifvit utgifna, dels, enligt hvad i föregående §. blifvit omnämndt, för inrättande ä Staby egendom i Upsala län af ett institut för danande af skickliga sjudare, dels för en större laduanläggning vid Orrnäs i Östergöthland, hvarest, enligt hvad Kommittéens för salpeterärendena underdåniga förklaring öfver 1849 års Statsrevisions anmärkningar vid fondens räkenskaper gifver vid handen, tillfälle skall blifvit beredt att erhålla kännedom om ett ändamålsenligare uppbyggande af salpeterlador. Premier för näringens bedrifvande efter en bättre method hafva jemväl tillförene blifvit utdelade, äfvensom skrifter om salpeterladors byggnad, om salpeters renande m. m., på fondens bekostnad, blifvit från trycket utgifna, och j länen kostnadsfritt utdelade. Oaktadt således åtskilliga åtgärder blifvit vidtagna för salpetertillverkningens upplijelpande, har densamma, i stället för att stiga, under de sednare åren aftagit, hvartill orsaken måste sökas dels deruti, att dessa åtgärder måhända icke blifvit på ett ändamålsenligt, sätt utförda, dels i det låga inlösningspriset, hvilket icke innebär tillräcklig uppmuntran för landtmannen att egna sig åt denna binäring.
22 gjorda tillstyrkande, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet förnya förra Ständers anhållan, det sådane förändringar i den militära lagskipningen måtte införas, hvarigenom Krigs-Hofrätten kunde upphöra och dess befattning på rikets Hofrätter öfverflyttas. 4 Siats-U ishottets Utlåtande, N.-o 184. Då således i denna fråga t v a Riks-Stånd stadna! emot två, anser sig Utskottet böra till omröstning i Förstärkt Stats-lJtskott, föreslå följande proposition : Den, som vill, att Rikets Ständer skola hos Kongl. Maj:t i underdånighet förnya förra Ständers anhållan, det sådane förändringar i den militära lagskipningen måtte inforas, hvarigenom Krigs-Hofrätlen kunde upphöra, och dess befattning på rikets Hofrätter öfverflyttas, voLerar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner nej, kommer frågan om en dylik anhållan att förfalla. /po Hvad Utskottet i §. 23 föreslagit, i fråga om framtida skyldighet för de i diplomatiska befattningar anställde Embetsman att under liden frånträda de för deras å stat förut innehafvande embeten anslagne aflöningsfnedel, hvilka borde tillkomma den, som, i egenskap af vicarie, samina embete förrättade, har af Ridderskapet och Adeln blifvit afslaget.
Akterst fä Riksens Ständer i underdänig. het meddela deras beslut, det för att sä widt sig göra läter en gäng erhälla ett till alla de. lar billigt och fullständigt Bewillnings System, och i ändamäl att för nästkommande Ständer bespara mycken tid och kostnad, sa wäl som för de personer ät hwilka handhafwandet af Be. willnings.Förordningen är anförtrodt, mä i Allmänna Tidningarne kundgöras, dels at en Belöning af Tre Tusende Riksdaler Banco kommer att tilldelas den, som till nästa Riksdag utarbetat och dä ingifwer ett sä fullständigt Förslag till BewillningenS utgörande, att det af Riksens ständer, efter deras BewillningsUrskotts hörande, i berörde afseende gillas och antages, dels att twänne andre belöningar af Ettusende Twähundrade och Åttahundrade Riksdaler stola utdelas ät dem hwilkas Förslag kunna finnas leda till wäsentelig nytta och upp. lysning i ämnet, men likwäl ej äga den fullständighet som i förstnämde project erfordras. Riksens Ständer framhärda re. Swea Rikes til allmän urtima Riksdag sammankallade Ständer göre wetterligt: Att sedan Wi jemlikt Regeringsformens föreskrifter efter 270 Den 16 October. efter fulländad granskning af StatS.Werkets tillsiänd och brister, sä wäl austogit serffilde SlinNnor till bebofwens fyllande som ock ätagil Ost en deremot swarande ärlig Bewillmng, tilt beloppet lika med den hwilken wid ststsöiflutne Riksmöte fastställdes, eller Twä och en half Millioner Riksdaler, derunder inbegripne
Då R. o. Ad:s fleste ledamöter ansett vissa kloekareljenster vara oförenliga med någon skolmästarebefattning, så kan man här kanske med skäl införa ordet författningar; men att tala om kyrkolagen på framställning af Stafsoch Ekon.Utsk;n, anser jag alldeles olämpligt. Den 13 Februari e. m. Hr von Hohen li ausen : Med Hr von Hartmansdorff förenar jag mig så mycket lie11 re, som en ändring verkligen behöfves, enär klockaren tillsattes till hälften af pastor och till hälften af församlingen, då det deremot skulle bero på församlingen ensam att antaga skolmästare. I afseende på afsältningen, så liar man förut hört att den till en del beror på församlingen, men med klockaren förhåller det sig såsom med hvarje tjensteman. Jag förenar mig emedlertid med Hr von HurtmansdorlF. Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph: Jag tager mig friheten upplysa, att klockare tillsattes numeraicke till hälften af pastor och till hälften af församlingen. Pastor har blott a:ne embetsröster och röst för det hemmantal, som hans boställe utgör. R. o, Ad. antog 4 morn. med den förändring, att orden ”sorn nu gällande kyrkolag och öfriga författningar,” skulle utbytas emot orden ”soms gällande författning a r.” / 5 inom. i 5 §: n. Hr Gripenstedt: Ungefärligen midt uti detta mom. står det; att det skall "åligga kyrkoherden och kyrkorådet eller skolstyrelsen, att å förslag uppföra af dessa sökande tre” etc. Jag förstår ej hvad det vill säga, att här står kyrkoherden och kyrkorådet eller skolstyrelsen. Det måste väl vara en af dessa auctoriteter, som får delta åliggande, och jag skulle tro, att skolstyrelsen vore den rälta och håller före att orden kyrkoherden och kyrkorådet derföre böra utgå, hvarå jag vördsamt anhåller om Hr Landtrots proposition. Hr von Rosen: Skälet hvarför ifrågavar. ord inför des, var det, att om ej någon skolstyrelse kommer att finnas, hvilket skulle inträffa, i händelse K.
S. D. Fröt, Utdr. den zo Deiemt. 1823, S, D. Efter föredragning af Allmänna Besvärs, och Ekonomi-Utskottets, under N:og?i, aflåtne Memorial, i anledning af Riks-Ståndens särskildta Beslut, angående förändring i Kongl, Förordningen den 26 Februari 1817, om Sockenstämmor oell Kyrko-Råd; fann Bonde-Ståndet för godt godkänna den Voterings-Proposition Utskottet föreslagit. S. D, Statsocse Bevillnings-Utskottens, den 8:de dennes, på bordet lagde Memorial, N:o 648, angående Tidningars förseende med Chartse SigiUatae stämpel, föredrogs nu å nyo och bifölls, med god* kännande af den föreslagne Voterings-Propositionen. S. D, Föredrogs Särskildta Utskottets, under N:o 5 afgifne och den 8 dennes på bordet lagde Betänkande, öfver förslag till sammanjemnkning af Riks-Ståndens särskildta beslut, i frågan om regle - Bihang till R, St, Prof, g:de Sami, 45 359 trot, Utdr. d. jo Ltccmb, jgaj. ring af Rikets Styrelse.Verk; Hvarvid Bonde-Ståndet, utan att afbida den åtgärd Hbgvördige Pre, ste-Ståndet i ämnet behagar vidtaga, ansåg sig oförhindradt, att, med godkännande af Betänkandet, antaga de deri föreslagne Votevings-Propositionet* S. D. Vid’förnyad föredragning af EagSamt Allmar»» Besvärsoch Ekonomi-Utskottens tillåtande, N:o 548, »ifver anmärkningar vid Utskottefls Betänkande N:o 193, angående fast Egendoms försäljning genom lotteri, fann Bonde