Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riks-ffiuseam , om anslag till lön åt en Intendent för den paleontologiska afdelningen och till förökande af dess samlingar. Motion Nio 110. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139. R. St. underdån. Skrifv. Rinman, F. A.» Motion N:0 6, att kostnaderna för innevarande riksmöte måtte, såsom hittills öUigt varit, af Riksgälds-kontoret utbetalas. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 5. R. St. underdån. Skrifv. N-.o 1. Motion N:o 85, angående vissa bestämmelser i fråga om högsta adjunkts eller kollega-lönegraden vid elementarläroverken, med afseende å innehafvarens befordran till Rektor. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139 samt Meni. R. St. underdån. Skrifv. N.o 169. Motion N o 86, angående upphäfvande af 12 kap. 3 § Kyrkolagen. Sam - mans Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Utlåt. N:o 9 och Meni. N:o 21. Motion N:o 87, angående förhöjning af den Postdirektören i Stockholm S. A. Broman vid afsk tdstagandet tillkommande pension. Stats-Utsk. Utlåt. N o 153. - Motion N:o 275, om förhöjning i anslaget till allmänna institutet för döf stumma och blinda. Stats-Utsk. Utlåt. Nm 139 och Mern. N:o 170. R. St. underdån, Skrifv. N:o 169. Motion N:o 313, angående löneförhöjning för tjenstemännen i de tre lägsta tjenstegraderna i Rikets Ständers Bank. Banko-Utsk. Mein. Näs 44 och 55 samt Utlåt N.o 65. Roth, F. »Motion N:o 1. om uppköp af gevär för skarpskyttekorpserna i riket StatsUtsk. Utlåt N:o 67. R. St. underdån. Skrifv.
Förslaget att i någon aflägsen Landsort inrätta en Fristad ”dit sådane Personer kunde skickas, hvilka , genom lättsinnighet, vårdslösad uppfostran eller olyckor mera än genom elakhet, blifvit bragte till förseelser, hvarigenom de förlorat med - menniskors aktning” har redan blifvit väckt i det Tal, som jag yid Praesidii nedläggande i Kongl, YVettenskaps Academien förledit år hållit, Jag uppsköt dä till ett tjen. 172 Den 6 December. iiga^e tillfälle att utveckla nödvändigheten och vigten af en sådan Inrättning, lika mycket påkallad af Mänskligheten som af Statsklokheten, och detta har nu kommit. Det är i Rikets församlade upplysta Ständers sköte, som jag skyndar att nedlägga denna vigtiga angelägenhet, säker atfc alltid mötas af deras välvilja och deltagande. Af Kongl Policekammarens härstädes från trycket ntgifna Förteckning öfver sina Arbeten för förledit år, ser man att deras antal, som ärligen strömma hit till Hufvudstaden för att der söka Tjensrer, är ganska bttydligt och utgör endast af Qvinno könet öfver Tusende personer. De fl s af dessa befi na sig vid ankomsten uran tillgångar för sitt underhåll, oell dä Staten icke k»n låta dem förgås, men inga medel äro anslagne till ett sä oiörsedt behof, blifver der understöd som dem lemnäs, en ny tunga för R geringen Om också genom en dylilg concirrence af Tjenstsökande , i ett visst afseende, en fördel tiliskyndasHufvudstadens lnnevånar , så mäste deremot för Landtmannen, en mo varande brist uppkomma på arbetande hände;, elier, som är en följd deraf, en stegring i deras arbetslön, som han ännu har att tillgå, emedan man icke kan anse detta antal Tjenstsökande såsom ett öfverskott af landets Population.
40000 e^lagde räntan äfwen förwandlad li!! Capital-, sä hafva desse mesel, allt som de warit att tillgä. blifwit utlandte, tilt Handelshuset häri Staden lottie L ^rkviciton, f)wilkas vera utfå, dadeObligalioner^ emot 6 PrvCenks Interesse med förbindelse till summornes återbetalning, efter en mänads uppsägning, sig bestiga, till en sammanräknad summa, som äfwen inom linien warder anmärkt af Den 14 November. S?? 888Z8'42 R.dr. 11ZZ2>26 n 51352>^!n Juveler, Nipper och Pretiosa Guld Silfwer Portraiter Skatuer Porcellaine och Glas Transport R:dr. 123923 42 32231 417 1941 42 130 24 17 297 32 Den »4 November. ^ — Transport R:dr. ^pegsar och M ublkr B^ker - . - , Water, Urnor eko. Riksens Högloflig» Ständers Fadvergäfwo medel, som wid »8oo Lrs Riksdag blifwit bewiljade pä lika. sätt och U lika belopp med Riesens Ständers Gäfwa Ull 679 Hennes Maj:t Drottnrngen, eller hwilket Capital, enligt Kgl. Brefwen af ren 18 Maji och 12 Jami »822 för Statswerkets behof, fäkt disponeras emot 6 ProCents ärlig ränta; och har samma ränta i Ven mohn den utfallit, blifwit i ConvojCommlflaria. tet insatt, emot 6 ProCentS Jnteretze och sä medelst nu uppstigit till ett derstädes fruktbart
Majit inhemtat underdåniga utlåtanden af Dess och rikets statskontor samt direktionerna för armeens pensions-kassa, amiralitets-krigsmans-kassan och civilstatens pensions-inrättning, de sistnämndas åtföljda af uppgifter rörande beloppet af omförmälda lönebesparingar och de ersättnings-anslag, som, i händelse af dessa besparingars upphörande, skulle erfordras, samt derefter de för beskattningsväsendets jemte uppbördsoch redogörelse-verkets förenkling af Kongl. Majit förordnade kommitterade i förevarande ämne afgifvit underdånigt betänkande, har Kongl. Majit, sorn funnit de nu gällande stadganden om förslagsoch liggetidssamt nådårsbesparingar vara för statens embetsoch tjenstemän i allmänhet serdeles tryckande och den deröfver i en längre tid förda klagan förtjent af ett billigt afseende, samt derjemte ansett de rörande meranämnda löneinnehållningars beräknande, redovisande och utbetalande gifna, i flera fall mindre bestämda och sinsemellan stridiga, föreskrifter icke förenliga med den ordning och enkelhet i uppbördsoch redogörelseverket, som af tidens kraf och statsskickets beskaffenhet påkallades, uti en till Rikets Ständer den 12 November sistlidet år aflåten och från samtliga riks-stånden till Stat;- utskottet remitterad nådig proposition (intagen under Nio 7 i lia Sami. 1 afd. llih. till R. St.
Med anledning häraf, får Kollegium i underdånighet upplysa, att KollegiMmfvudbok, upprättad enligt faststäldt formulär, hittills affört dessa förskott under det år, de blifvit utbetalda, äfvensom att mot detta redovisningssätt anmärkning icke förr än nu blifvit gjord, vare sig af Eders Kongl. Maj:t.s och Rikets Kammarrätt eller af Rikets Ständers Revisorer; men då en mera i ögonen fallande kontroll å redovisningen för ifrågavarande förskott synes kunna vinnas genom bifogande vid hvarje års räkenskaper af en förteckning på dylika förskott, har Kollegium — 249 — nu ansett sig böra anbefalla dess Kamrerare att för framtiden vid hufvudbokens uppgörande sådant iakttaga, hvarigenom det af Revisorerne afsedda ändamål vinnes utan särskildt konto. Beträffande den uti 3:dje §. gjorda anmärkning, dels att qvitto saknas å till Kongl. Räntekammaren år 1849 återbetalda 1,546 R:dr af de utaf Kollegium, under föregående året, uti Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Statskontor uppburna 2,000 Riksdaler, till aflöning åt Militärläkare, dels att Kollegii hufvudböcker icke innehålla något särskildt konto med Statskontoret, hvarigenom Revisorerne icke, utan mycken möda och svårighet, kunnat finna reda på de penningetransaktioner, som ägt rum mellan nämnde båda verk, så får Kollegium i underdånighet upplysa, att, enär ifrågasatta aflöningsmedel, likmätigt Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 19 Maj 1848, blifvit redovisade uti särskild, till Statskontoret afgifven, räkning, Räntekammarens qvitto å hvad af sagde medel dit återbetalts, äfven såsom sig bordt, blifvit samma särskilda räkenskap bifogadt, och således icke kunnat biläggas Sundhetskollegii hufvudbok för år 1849, der dessa aflöningsmedel endast under depositionstitel finnas upptagna och alltså icke till egentlig redovisning förekomma.
Ja, nu var det slut med dessa aftnar af lycka! Nu skulle hon resa. Och han — —? Till en början skulle han få sina tre mål om dagen ordentligt som förut. På sista tiden hade det varit som det kunde med maten — men han hade varit på teatern, han hade sett Nåja, det var kanske bäst som skedde. I längden kunde man nog inte hålla ut med att lefva på ett mål om dagen. Här kom ett matt småleende på hans läppar. Man måste ju äta för att kunna lefva. Och man måste lefva för att kunna älska. Alltså måste man äta för att kunna älska! Nej, det var för barockt! Sorlet i salen var nästan bedöfvande. Man sade kvickheter och skrattade själf, om ingen annan fann sig föranlåten att göra det. Somliga uttömde sin visdom i kritiska små anmärkningar, andra i större föreläsningar. Hundratals munnar höllo på med att kalfatra samma ämne. Men ingen särskild röst hördes. Blott detta söfvande, brusande, entoniga sorlande. Han stod och tänkte öfver sitt förflutna lif. Hvad det var länge sedan han var barn! Det tycktes honom, som hade ett helt sekel förflutit sedan den tiden, då han som Ulf Slaga förde sitt tappra röfvarband på lönliga stigar emot den rike pfalzgrefvens borg vid Rhen med dess höga tinnar, där sablar glimmade i solljuset, och dess hängande torn; eller som “den fläckige pantern“ svingade sin väldiga tomahawk i urskogarne kring sin födelsestads kyrka. Så länge sedan! Eller när han om aftnarne satt på faderns knä och lyssnade. Skymningen bredde sig allt djupare och djupare, elden i piphufvudet glödde till ur mörkret vid hvarje bloss — liksom ett rödt öga; borta vid fönstret satt modern, och båda lyddes till stämman, som klingade lidelsefri och undergifven, vare sig han talte om guds godhet eller om världens skönhet, som en kristen gärna kunde fröjda sig åt — om hur det onda blott var en bakgrund, som var till för att låta det goda träda så mycket tydligare i dagen hur en människa aldrig kunde bli olycklig, så länge hon hade en barmhärtig, kärleksrik fader i himlen.
JV:o 142. XII. B. 290. A. 371. — N:o 231. i anledning af återremiss å N:o i65. XII. B. 290. A. 071. 1— N:o 232. angående Löfås Silfververk. XII. B. 290. A. 37 I. XIII. E. 197. XVI. U. 249. XVII. A. 33. <— JNT:o 233. i anledning af väckt motion 0111 upphäfyande af skatlläggningarne å mjöloch sågrqvamar samt valk och stampverk. XII. B. 290. A, 37 ‘ - ,— N:o 234- i anledning af väckt fråga om godtgörelse åt vissa Akademier och andia Almänna Inrättningar för onstad rättighet att, uti Rikets Ständers Bank efter al pari, invexla Silfver. XIII. B. 28. A. 32. — N:o 235. i anledning af Prosten Åstrands motion, om bestämmande af en viss lid, sorn Landshöfdinge skall innehaft sitt Embete, innan han kan prliaIla Landshöfdingepension. XIII. — N:o 236. i anledning af väckt fråga om anslag af allmänna medel för underhållet af i stad för brott häktade personer intill dess slutligt Utslag fallit. XIII. A. 32. ■— RT:o 237. i anledning af Kongl. Majlis Mådiga Remiss uppå ÖfversteLieutenanten J. M. Nordencreutz^ Enkas underdåniga ansökning, att varda bibehållen vid de löneinkomster mannen i lifstiden innehaft. XIII, B. 28. A. 32. E. 197.
Om man nu uppgör beräkningen så, att de verkliga inkomsterna snarare uppgå till något högre årligen, än man påräknar dem böra utgöra, så har man icke något att skäligen erinra. Man säger, att StatsUtsk. icke bort upptaga högre summor än Statscont., hvars förslag skulle grunda sig på medelbeloppet af de 5 sista årens inkomster. Men då StatsUtsk. i sista rummet granskat de till saken hörande uppgifter, tror jag på dess tabell och är öfvertygad, att den är grundad på tillförlitliga handlingar. Enligt denna tabell uppgingo de ifrågavar. inkomsterna år 1827 till 536,000, år 1828 till 5i 1,000, 182g till 5i8,ooo, iS3o till 507,000 och 1831 till 526,000 r:dr; således alla åren hvar för sig till mer än 5oo,ooo r:dr. Gr. Cronhjelm har yttrat, att uttagningarna å crediliven ej uppgått till mera än 1,240,000 r:dr, att Riksg:scont:s skuld vöre större, samt att denna summa sålunda icke kunde vara ensam orsak till Riksg.cont:s ställning. Dervid anmärkes, att så vidt jag kan påminna mig, hafva utgifterna på Ben 9.8 April f. m. 345 på creditiven uppgått till i,35o,ooo r:dr, hvaraf 1,000,000 r:dr för spannmålsundsättningar och 35o,ooo r:dr för choleraanstalterna, elier 1 ro,000 r:dr mera, än talaren uppgifvit; men han har glömt, att Riksg.cont. hade skuld qvar vid sista riksdag, och deri ligger orsaken, hvarföre skulden nu är större, än de opåräknade utgifterna sedermera utgjort.
Om ej alla vunnit tillökning, utan befinnas i deras primitiva skick med bestämda arfvoden, så lära andra finnas, hvilka i berörde afseenden kunna ställas i fullkomlig cathegorie med Adeliga CadettFonden och Wadstena Adeliga JungfruStifsCassan, hvarutom en Capita 1-tillökning för de förstnämnde i en framtid ej torde vara omöjlig. §. 6. Af Herr Ribenj Carl JVilhelm, som anförde: Uti 6 §. af Utlåtandet öfver RiddarhusDirectionens RiksdagsBerättelse bar RiddarhusUtskottet tillstyrkt, ”det en så beskaffad ”ändring uti nu gällande Instruction för Rid”darhusDirectionen må beslutas, som tillätter RiddarhusSecreterare-tjenstens förening ”med det Embete i Statens tjenst, från hvil”ket innehafvaren ej kan emot sin vilja utan ”föregången ransakning och dom enligt Grundlagen skiljas.” Emot detta Utskottets tillstyrkande får jag anmäla min reservation med anhållan, att densamma måtte få åtfölja Betänkandet. Ridderskapet och Adeln beslöt vid 1823 års Riksdag, att vid nu varande RiddarhusSecreterares afgång, RiddarhusSecreteraretjensten icke vidare finge med något Statens Embete eller Tjenst förenas. Jag utbeder Den 9 J u n i i e. m. mig få fästa uppmärksamheten derpå, att alldeles samma omständigheter och förhållanden, som sig företedde den dag, della beslut af Ridderskapet och Adeln fattades existera ännu, och ingen anledning, okänd då heslutet togs, framställer sig nu såsom skäl till dess upphäfvande, hvadan jag också, för min del, anser Utskottet hafva saknat behörighet till den gjorda framställningen.
Styrka för denna min mening finner jag i hvad 1809 skedde, eller månne det ansetts så oundvikligt, att decretera benämneisen af Justitiae-Stats-Minister och af Stats-Minister för Utrikes-Ärenderne, om man i tankan ej haft intrycket af Riks-Drotts och Cancellie-President ? Jag tror, att om benämneisen af Stats-Secreterare behålles, qvarstadnar , åtminstone en lång tid, det närvarande begreppet om Embetet , i dess närvarande olämpliga beskränkthet. För öfrigt och såsom jag fattar denna del af discussionen, med anledning af Constitutions-Utskottets Betänkande, hafva vi blott att deliberera öfver frågan, huruvida namnet af Minister med prefix af Departementets benämnelse, eller det af Stats-Minister, bör Förvaltnings-Cheferne tilläggas. Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln behagade godkänna Herr von Hartmansdorffs anmärkning , att Förvaltnings-Cheferne borde få namn af Stats-Råd. Ropades J a och N e j. i56 Den 3 December e. ni. Herr Liljestråle , Gustaf: Jag finner mycket skäl ocfi rättvisa deri, att Stats-Secreterarne erhålla lika rang och värdighet med StatsRåd, men icke att de skola heta Stats-Råd, ritan Stats-Ministrar , emedan Stats-Råden endast skola gifva råd , och det således bör vara någon skillnad i sjelfva benämningen. Herr Grefven och Landt-Marskalken erinrade, att Ridderskapej och Adeln redan afslagit anmärkningen , att Förvaltnings-Cheferne borde undlå namn af Stats-Ministrar, samt förklarade , att fråga nu endast vore, om bemälte Förvaltnings-Chefer skulle, på sätt Constitutions-Utskottet tillstyrkt, kallas Ministrar, eller, såsom Herr von Hartmansdorff föreslagit, StatsRåd, Herr Grefven och Landt - Marskalken framställde derefter å nyo den af honom sist gjorde Proposition. Ropades åter j a och Nej. Herr Bergman förklarade, det han tyckt sig höra mera Ja an Nej. Herr Grefve Löwenhjelm åter försäkrade, det han hört fl.re Nej än Ja. Herr Hjerta :
— Alla andra slag odistilleradt eller distilleradt, (utom de af Säd, Potates eller andra Jordfrugter, angående hvilka genom alla Riksståndens sammanstämmande beslut redan är afgjordt, att de skola till införsel förbjudas. } Förbud. voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, så kommer serskild votering att anställas, angående hvilk‘etdera Borgareeller Bonde-Ståndets beslut bör i hufvud voteringen utgöra contra-proposition, sålunda: 29:o. Den, som anser, alt till contra-proposition bör antagas Borgare-Ståndets beslut till redaction och tullbeslämmelser å artikeln Brännvin och Sprit, med undantag likväl af alla andra slag odistilleradt eller distilleradt utaf det af säd, Cx KD Be vill ni ngs-U t sköttel s Memorial, N-.o 41. potates eller andra jordfrugler, än Genievre Holländsk, rörande hvilken rubrik alla Stånden, på sätt nämndt är, redan stadgat förbud, nemligen: Bränvin och Sprit: af säd, potates eller andra jordfrugter: Genievre, Holländsk: Tullvärde. Q“a,nt\ för tuilberakn. Inf.-tull. Utf.-tull. R:dr af t. o. m. 12 graders styrka 1 k:a — 24.1 „ deröfver 1 lea — 36.) "'fe' af Frugt: Cognac, Fransk : „ af t. o. m. 12 graders styrka 1 k:a — 24. „ deröfver: för hvarje öfverskjutande grad ökas införselstullen med 2 sk. per kanna.
Då GunstitUtsk. icke funnit skäl godkänna anmärkningen, kunna R. St. icke tvinga det att ändock upptaga och bereda målet. Hr von Hauswolff, Carl Gust. Reinh.: Ständerna kunna icke återtaga den åt Constit.Utsk. afträdda pröfningsrätten. Frih. Mannerheim, Lars Aug.: Constit.Utsk. kan fx’ia med beslutanderätt, enl. 107 <j. Reg.F. ; och som Constit.Utsk:s utlåt, till befrielse är ett beslut, men icke ett förslag, kan det icke heller enligt 56 §. Reg.F. återremitteras. Frih. Anckarswärd: Det 1 mom. af 107 §. Reg.F. bestämmer Constit.Utsk:s rättighet att sjelf göra anmärkningar mot Konungens rådgifvare, och inskränker dess åtgärd till en hemställan till R. St. 1 det 2 mom. lemnäs en utväg åt den enskilda representanten att väcka frågor i samma ämne, med rättighet för R. Sl. att dem afgöra, sedan blott Constit.Utsk. blifvit bordt. Det är sålunda Utsk., som skall lemna de för målets sakra bedömande erforderliga upplysningarna. Hr Pålman, Otto Fredr.: Likasom Konungen väl kan göra nåd, men icke skarpa ett ådömdt sträft', likaså kunna också R. St. icke anmala någon rådgifvare till entledigande, derest icke Constit.Utsk. genom dess tillstyrkande dertill bered t dem anledning. Frih. Stael von Holstein bestred på det högsta den mening, att Constit.Utsk. skulle i remitterade aumarkntsmål handla med R. St:s rätt. Gr. Mörner, Adolph Göran: Då endast Constit.- Ut - Den'So Juni f. m. * 36i Utsk. äger tillträde till de handlingar, sorn fordras till målets pröfning, kan också det allena afgöra, om anmärkningen är behörig eller icke. Frih. Anckarsvärd: Constit.Utsk. skall utlåta sig öfver anmärkningen och deröfver meddela alla erforderliga upplysningar.
Jag skall derföre besvara hans yttrande först och sedan upptaga hvad de öfriga anfört. Frih. Sprengtporten har sagt sig visserligen önska en förändring af skråförfattningarna, men tillika, alt deraf icke skulle följa, det man åt okunniga personer öfverlemnade att utföra byggnadsföretag. I sådant fall skulle förändringen ej medföra annat, än att man under kunniga mästare finge till ar - Den 2 Juni e. ra. 8 9 arbetare begagna andra personer iin dem, som hos någon mästare hafva försvar. Mot ett sådant begagnande af den arbetsskicklighet hos allmogen, sorn Hr Lefren omtalat, har jag ingenting att invända; ty på den högre mechaniska färdigheten torde ej behöfvas andra prof än de, som hvarje arbetes föreståndare förmodligen anställer med sina arbetare för att utröna deras användbarhet. Men det är i afseende på dem, som sätta sig i spetsen för arbetet, eller mästarne, som jag yrkat nödvändigheten att genom offentliga prof bevisa sin skicklighet. Att dessa prof vore öfverflödiga har ingen påstått; men i stället att afhandla den egentliga frågan om en viss och skärpt ordning i detta hänseende, har man endast hållit sig till biomständigheter samt talat om missbruk och oordningar. Det kan gå an att uti en öfverläggning slå omkring sig med sådana uppgifter; nion det går ej an, då det biifver allvar med saken, då ett beslut skall fattas till efterlefnad, då man måste tillse, hvad som är försigtigt och klokt. Om det skulle vara någon förmenadt att föra upp sina egna byggnader i städerna, ehuru det ej så är på landet, alldenstund det är hvar och en derstädes tillåtet att skada sig sjelf ej mindre derigenom, än genom egna skors eller kläders förfärdigande, så visar det, att kunniga byggmästare och murmästare behöfvas icke blott för deras skuld, som vilja, i brist på egen kunskap, anlita deras, utan för allmänhetens skuld, som till egendom eller personer kan skadas af nedramlande hus. Det är då statens skyldighet att tillse, det vederbörande öga den skicklighet, som erfordras, på det allmänheten ej måtte få umgälla okunnigheten.
Men en sanning torde det ock få förblifva, att ingen handel med Svenska produkter, jemförd med andra råvarors förädling, är så lönande för tillverkare och exportörer, som just den med trädvaror. Derföre synes det mig med billighet förenadt, att utförsels-tullen till sitt nuvarande belopp qvarstår; hvilket jag ock får vördsamt föreslå. Delande deras åsigt, som tro, alt den utaf tullen beräknade statsinkomsten icke utfaller så fördelaktigt som andra, olika tänkande, föreställa sig; och till förekommande af den allmänna Bevillningens förhöjande — ty någorstädes ifrån måste slatsbristen fyllas — har jag förgäfves sökt att inom Utskottet göra denna min mening gällande, att Bräder och Plank borde vid utförsel erlägga någon måttlig tull-a fgift. Man har invändt häremot, att handeln icke skall påläggas några band, den skall vara fri och oförhindrad, som fogel i skog; alt ett ökadt antal tull-tjenstemän vore af behofvet påkalladt i och för utförandet af detta milt förslag, samt slutligen att den afgift, jag föreslog, skulle menligt inverka på handels-förbindelsen med utlandet. I Norrige finnes denna afgift med omkring 2 R:dr pr kommersläst. Den der således icke fria handeln med trädvaror tror jag, detta oaktadt, hafva sin jemna, ostörda gång. Då utförsels-tabellerne upplaga det antal tolfter bräder och plank, som årligen utskeppas från våra hamnar, så bevisar ju detta att desamma afräknas innan de aflastas. Om således tulltjenstemannen derjemte tillser tjockleken i endast tvänne klassifikalioner, hvilka jag äfven inom Utskottet angifvit, kan jag omöjligen inse behofvet af ökad tullpersonal - Bevillning s-i!Iskottets Betänkande, N:o 3. 97 personal i och för denna Törtullning. Det laga belopp, hvilket jag föreslog till tull—- afgift, innebär i sig sjelf vederläggning på sista inkastet emot densamma.
Majit Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af nyssnämnde dag, angående tillökning af Lånehidraget till ManufacturDiscontFonden , uti 1)vilket ämne någre af Ståndets Ledamöter sig utlåtit, S. D. Föredrogos ånyo följande StatsUtskottets Utlåtanden och Memorial, nemligen: 1:0 N'0 ^5, angående indragning af WeXelControleurs-befuttningarne; Bifölls, 2:0 Nio 26, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, angående afskrifning af någre StalsVerkets fordringar hos Hospitalsf ond en och Curhusen i Södermanlands samt Götheborgsoch Bohus Län; Bifölls. 3;o Nio 28, i anledning af Wisingsö hemmansegares underdåniga ansökning om nedsättning i lösen för dagsverken till Wisingsborgs Kungsgård; Bifölls. 4:o Nio 29, i anledning af Kongl. Majits ftådiga Proposition , angående försäljning till skatte af de lill Ekeplantering anslagna Bisp-Molala Kungsgård och 2ine under Wisingsborgs Kungsgård lydande hemman, samt om inköp for ekeplantering af jord å Wisingsö; Återremitterades. 5:o Nio 3o, angående afskrifning i Skara Stads räkenskaper af deri balancerade BåtsrnansYacaUccmedel; Bifölls. G:o Nio 3i, i anledning af väckt motion, om frihet för Immetorps Hyttelag i Carlskoga Härad, att till Kongl. Majit och Kronan erlägga tionde tackjern; Bifölls. IQ Prot. ZJtdr. d. i5 slpril 1834* 7:0 N:o 32, angående försäljning till skatte af alla indragna Adelsfaire-Bos! allen; Bifölls; samt 8:0