Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot, och då den af Rikets Ständer vid 1847—1848 årens Riksdag beslutade samt genom Kongl. Förordningen den 16 Januari 1849 påbudna assurans-afgift afen skilling banko för hvarje fulla 100 R:dr samma mynt, som uti bref under öppen rekommendation med posterna afsändas, äfvensom de särskilda numera till Postverket ingående rekommendalions-afgiflerna af tolf skillingar banko för så kallad sluten och sexton skillingar banko för så kallad öppen rekommendation, äro all hänföra till sådana allmänna afgifler, om hvilkas utgörande efter nya myntberäkningen Rikets Ständer ega alt förordna, hafva Rikets Ständer, under antagande att dessa afgifler böra utgå med motsvarande eller understigande jenina öretal, i sådant hänseende funnit skäligt bestämma assuransafgiften lill två öre för hvarje Elt hundra R:dr R:mt, som under öppen rekommendation med posten alsändes, samt fastställa afgifterna för rekommendalions-bevisen till tretiofem öre för så kallad sluten och femtio Öre för så kallad öppen rekommendation. Till besvarande af E. K. M:ts högstberörde nådiga framställningar, iå Rikets Ständer härom i underdånighet göra anmälan; och framhärda Rikets Ständer &e. Slockholm den 30 Januari 1858. Bih. till R. St. Prot. 4856—4858. 40 Sami. 4 Afd. 2 Band. 25 V 194 Expedit io 11 sU/sk o t tets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 205. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 27 Jan. 1858. Preste-slåndet den 27 Borgare-slåndet den 29 Bonde-ståndet den 30 Rikets Sländers underdåniga Skrifvelse, i fråga om sättet flir användande aj de medel, som, enligt kongl. Muj-.ls och Rikets Ständers beslut, skola, till allmänna rörelsens underlättande, å utrikes ort upplånas.
Hr Landtm, trod - t)0 Den 16 November e. m. de, alt hvad göromålen hos R. o. Ad. anginge, vore deraf du icke något hinder att till föredragning af extra-stalsreglertn beståmraa Onsdagen den 25 dennes; och ville Hr Landtm., örn R. o. Ad:s ledamöter icke hade något dervid att erinia, inom Talmans-öfverläggningen föreslå nämnda dag till frågans företagande. R. o. Ad. hördes instämma häruti. Ånyo föredrogs StatsUtskts den 7 dennes på bordel lagda utlåt. Nto 355, i anledn. af väckta motioner om alia bevillningsmedel samt öfriga contanta statsbidrags ingående till Riksg.contoret. Begärdes ånyo på bordet af Hr von Hartmansdorff, August, och Hr Råfe It, Anton. Likaledes lades ånyo på bordet, på begäran af Hr Tham, Sebastian Mathias, och Hr Westfelt, Nils, StatsUlskts den 7 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 35f>, i anledn. af väckt (råga 0111 restitution till staden Hudikswall af erlagd rotefrihets-afgift. Till pröfning företogs StatsUtskts den 7 dennes på bordet lagda utlåt, Nto 35/, i anledn. af anmärkntr vid betänk. N:o 315, angtde sökt befrielse från ersättandet af förskott lill utgifter i följd af cholera-farsoten. Upplästes ett från BondeSt. ankommet prot.utdr. af d. i4 dennes of innehåll, ali Ståndet, vid föredragning af StatsUtskts utlåt. N:o 357, bifallit så väl den af åtskilliga städer och socknar inom Götheborgs och Bohus län sökta befrielse från återbetalnings-skyldigheten i afseende på de till uppköp af likkistor begagnade och i betänk.
3 C 5o ) granskningen af fånglistorna, att Greiffe, af deri uppgifven anledning, så länge funnits i fångboken antecknad, men att LandsliöfdingeEmbetet dock, i förmodan, att någon vidlyftigare skriftvexling emellan Kongl. KammarCollegium och Konungens Befallningshafvande i Götheborg föranledi tidsutdrägt med målets afgörande, icke ansett sig tillständigt, att i ämnet göra erinran; hvarför och enär LandsSecreteraren, som äfven af anteckningarne i Diarierna bordt vara förvissad, att ifrågakomma skrifvelse blifvit behörigen expedierad, icke möjligen sjelf kunde lägga hand vid förseglingen af Embetsbrefven och deras afsändande till PoslContoret, LandshöfdingeEmbetet förmodade, att det finge bero dervid, att den kostnad, Kongl. Maj:t och Kronan i förevarande fall fått vidkännas, blefve ersatt, dertill förrbemälde LandsCanzlist vore beredd, och om verkställigheten hvaraf LandshöfdingeEmbetet, genom innehållning af bans lön, skulle draga försorg. •Oaktadt dessa af LandshöfdingeEmbelet anförda omständigheter, har jag ansett mig ej kunna undgå, att fullfölja den i ofvanberörde målto väckta anmärkning.
Diktamen i denne del. , O , < - S Att Linköpings Magasin skulle indragas, fann Herr Profesioren Dockor HarlmZlon förtjena anmärkning: Det more beläget midi uti Länet i en mycker Sädesrik ort: Magasinshuset» hade blifwit uppbyggde med stor kostnad, och wid försäljning skulle de troligen komma akt allt för lågt betalas. Sant more wäl, att Östergöthland för det närwarande hac z Magasinera men de äro alle nyttige för uppkö« pari - Den 5 Zebruarii. isi pande af vmkringliggande trakrerS ömnig» Span» måls förråd, och i synnerhet läge Linköpings Magasin gansta wäl lill för en stor del Allmoge u!i Jon. köpings och Calmare Läner, hwilken plägade besöka de talrika Marknaderne uli berörde Stad, och som skillnaden emellan Wadstena och Norrköping ar 8 mil, men erfarenheten under sista krig wisat, det Spanmälen esomoftast mäst forstlas irran ena Ma. gasinet till det andra inom Länet; sa stm-e i fall af Linköpings Magasins indragning, sadane for§!or hädanefter för A lmogen bliftva högst tryckande. Herr Dockorn trodde sig föliakteligen böra hemställa bibe. hällande af alla Magasinerne i östergöthlands Län. Herr Majoren Silverstolpe ullät sig: Ordsaken, som föranledt Beredningen, att tillstyrka ätstiilige mindre nödige Magasiners indragning, har warit den dryga kostnaden med sä mänga Magasins-Förwalkares aflöning. Herr Doctor ^arlinZlon: En sadan kostnad ar ej mycket betydlig. Herr Friherre hamilton: Linköping ligger i sä god ort, att den nästan aldrig behöfwer köpa Soanmäl. Beredningens idöe, som wid Magasiners tillstyrkande blifwit följd, har i synnerhet warit understöd för swaga orrer eller latt Sjö-transport. Derföre aro de fleste till bibehällande föreflagne Magasiner liggande antingen wid hafwet eller wid större siöar och segelleder inom Landet.
Utaf Kehats barn, Uriel, den öfversten, med hans bröder, tjugu och hundrade; Utaf Merari barn, Asaja, den öfversten, med hans bröder, tjugu och tuhundrade; Utaf Gersoms barn, Joel, den öfversten, med hans bröder, tretio och hundrade; Utaf Elisaphans barn, Semaja, den öfversten, med hans bröder, tuhundrade; Utaf Hebrons barn, Eliel, den öfversten, med hans bröder, åttatio; Utaf Ussiels barn, Amminadab, den öfversten, med hans bröder, tolf och hundrade. Och David kallade Zadok och AbJathar, Presterna och Leviterna, nämliga Uriel, Asaja, Joel, Semaja, Eliel, Amminadab; Och sade till dem: I ären hufvuden för fäderna ibland de Leviter; så helger eder nu och edra bröder, att I mågen uppbära Herrans Israels Guds ark dit, der jag honom tillredt hafver: Ty tillförene, när I icke voren tillstädes, gjorde Herren vår Gud en refvo ibland oss, derföre att vi icke sökte honom, såsom det borde sig. Alltså helgade Presterna sig och Leviterna, att de skulle uppbära Herrans Israels Guds ark. Och Levi barn båro Guds ark på sina axlar, med stängerna dervid, såsom Mose budit hade efter Herrans ord. Och David sade till de öfverstar för de Leviter, att de skulle sätta sina bröder till sångare, med strängaspel, med psaltare, harpor och klingande cymbaler, så att de högt söngo och med fröjd. Då beställde de Leviter Hem an, Joels son, och utaf hans bröder Assaph, Berechia son, och utaf Merari barn deras bröder, Ethan, Kusaja son; Och med dem deras bröder af det andra skiftet, nämliga Zacharia, Ben, Jaesiel, Semiramoth, Jehiel, Unni, Eliab, Benaja, Maaseja, Mattithia, Elipheleja, Mikneja, ObedEdom, Jegiel, dörravaktarena.
RegeringsFormen. Herr von Hartmansdorff, Auguft: Jag Den 3 2 Maji f, m, vill egentligen icke yttra .mig öfver den fråga, sotn nu år å bane, ty jag var en ibland elem, som öfvervoro oell deltogo i beslutet. Meri jag önskar få göra en anmärkning vid hvad Grefve De la Gardie anlörf. Han synes nemligen hafva trott, att Herr Cederschjöld riktat sin erindran emot Herr Grefven och LandtMarskalken. Jag för min del, kan icke finna, att så förhåller sig; och jag vågar tro, att det står hvar och en Ledamot öppet, att, utan personliga håntydningar af deni sorn höra på, framställa anmärkningar mot allt hvad lian finnér vara oriktigt, i hvad som'inom Ståndet förefaller. Sfån-* det kan möjligen halva olika begrepp med Herr LandtMarskalken om hvad som år Grundlagsenligt, eller ej, och denna händelse har också Grundlagen förutsett i 55 §. Riksdagsordningen som stadgar, att slika frågor skola till ConstitutionsUtskottet remitteras. Ar det nu lör Ståndet i massa tillåtit, att framställa en till sådan beli >ndling föranledande erinran, så måtte det icke eller vara den enskilde Ledamoten förbjudet, att derom göra sin vördsamma hemställan, emedan någon måste lramkomma dermed , innan Ståndet gemensamt kan göra det i massa. Grefve Hård, Carl Gustaf: hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes, så lydande: (Se Bilagan N.o i.) Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde om icke Gretve Hårds ifrågavarande
De skäl, hvarå jag grundar denna min öfvertygelse, aro följande. Den behandling, utsk:sbetänk:n i allmänhet kunna uli RiksScns plena erhålla, äro, att antingen med anmärkntr återremitteras, bifallas, afslås, eller med förändringar antagas, hvilket sednare jemväl innefattar rättigheten att fatta ett emot XJtskrs betänk, rakt stridande beslut. Nar nu 180g års Regeringsform, uti dess ursprungliga skick, icke innehöll något om återremiss af ett Constit.Utskrs betänkande med förslag till grundlagsförändring, tyckes det mig vara klart, att ordet: besluta uti 81 § år 180g betydde, att R. St. på den riksdag, dä förslaget framställdes, hvarken ägde att med anmärkn:r återremittera, eller bifalla, eller afslå, eller med förändringar antaga Constit.Utsk:s i följd af enskild riksdagsmans motion framställda förslag, utan att detsamma, sådant det blifvit framlagdt, skulle hvila till den påföljande riksdagen. Så länge stadgandet var oförändradt, lärer ingen talman hafva ansett sig kunna göra någon annan propos. i ett sådant ämne. Genom det år 1812 föreslagna och år i8i5 antagna tillägg uli 56 § Reg.F. uppkom den ändring, alt ett RiksSt. kan med de anmärknrr, Ståndet förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Utsk. återremittera förslaget. Härigenom torde den förklaring af ordet besluta uti 81 § hafva blifvit meddelad , alt dermed icke förslås den preliminära åtgärden, som innefattas uti återremissen, ej heller den sammanjemnkn., som af förstärkt Constit.Utsk. kan äga rum; men att derutöfver någon vidsträcktare ändring eller förklaring af samma ord blifvit meddelad kan jag icke fatta, utan mäste detsamma fortfara att ännu år 1835 äga samma betydelse, som det ägde år 180g, nemi. att RiksSttn icke kunna på den riksdag, förslaget frarnställes, detsamma bifalla , afslå eller med förändringar antaga.
M. efter anförde underd. besvär emot KammarRms fastställelse-utslag, i nåder gillade, hvarefter sent omsider, lefvereringar bland andra anmärknrsmedel i större och mindre poster efter hand ingingo. Enl., en längre följd af år gällande charta-sigillata-förordmr, belöper af så beskaffade anmärkmgsmedel 50 proc. i aktorats-arfvode; men dels genom medlens sammanblandning med andra anmärkmsmedel och dels genom uraktlåtenhet af det Revisions-kont., som aktoratsarfvodet utreqvirerade, att bestämdt utsätta det 50 proc. belöpte, har det misstag i Kongl. Stats-kont. egt rum, att blott 25 proc. blifvit utanordnade. Sedan detta förhållande blef bekant, begärdes i Mern. hos Kongl. KammarRm att återstående belöpande 25 proc. af aktoratsarfvodet från Kongl. Stats-kont. mätte varda utreqvireradt, hvaröfver, efter erhållen remiss, Advokat-FiskalsEmb. sig utlät ”att Embetet hade dervid ingenting att erinra, så ”framt Revisions-kont. gittade visa, det den tid för reqvisitionen ”blifvit iakttagen, hvilken genom Kongl. Kungörelsen d. 8 Sept. ”1824 är vorden för fordringars ulkräfvande hos Stats-Verket bestämd. På grund af detta utlåt., och eftersom mera än året efter det då lefvereringarne skett, hade förflutit, vägrade Kongl. KammrR:n att det återstående aktorats-arfvodet utreqvirera. Derefter har underd. framställning hos K. M. blifvit gjord, om den såsom förlorad ansedda fatalietidens återgifvande, men hvaråt K. M. icke lemnat nådigt afseende. Då rättighet till fyllnaden uti ifrågavande aktorats-arfvode varit ostridig, och endast ett formfel utgör orsaken att detsamma icke Den 31 D ecember e. m. 331 utgått, får jag genom denna min motion underställa frågan R. H. S(:rs pröfning.
Fullmäktige berättigas att fortfarande intill nästa Riksdag, efter noggrann pröfning af de sökandes behof och omständigheterna i hvarje serskildt fall, hvilka lill Fullmäktiges protocoll antecknas, utaf antingen Fullmäktiges dispositions-räkning eller de för utredningen af f. d. Riks-disconten möjligen inflytande tillgångar, lill behöfvande enkor och barn efter aflidne tjenstemän och betjente vid Discont-verken, anordna gralificationer, hvilka till Rikets näst sammanträdande Ständers pröfning och stadfästelse skola 6 Banco-Utskottets Memorial, N.-o 66. anmälas; åliggande det Fullmäktige att, efter det vederbörande hörde blifvit, så tidigt upprätta förslag lill en pensions-inrätlning för enkor och barn efter tjenstemän och betjente vid Banco-disconten, Låne-contoren samt Tumba bruk, att samma förslag kan i början af år 1847 i fullständigt skick underställas Rikets Ständers berörde år sammanträdande Banco-Utskott; i hvilket afseende Fullmäktige hafva att såsom fond för en dylik pensions-inrättning, taga i beräkning icke allenast de odisponerade behållningar, som redan finnas och intill nästa Riksdag kunna uppkomma å Fullmäktiges disposilions-räkningar, och hvilka behållningar af Fullmäktige på lämpligaste sätt förräntas; än äfven de löne-besparingar, sorn kunna uppstå för vacante tjenster vid Banco-Disconlen, Låne-Contoren och Tumba bruk. Det i Punkten l:o upptagna stadgande har Utskottet, efler derom af Directionen olver Malmö Låne-Contor gjord hemställan, ansett sig böra, i stället för nu gällande föreskrift i §. 82. Mom.
Det sammansatta Utskottet har förmenat, ”det ej vara skäl, att till ytterligare tunga för det redan i sig sjelf betydliga våghållningsbesväret, tillerkänna jordegaren ersättning för de nästan värdelösa (som Utskottet kallar dem) väglagningsämnena, helst rättigheten att taga sådana är ömsesidig och merändels af lika värde för alla, (siel är det möjligt?) i det nemligen hvarje jordegare tillika år väghållningsskyldig och, om han än icke för det närvarande har. likväl i framtiden, till följd al nya indelningar, kan få skyldighet att underhålla väg på ett ställe, der ifrågavarande förmån länder honom till nytta, samt härtill kommer, att tvister om berörde ersättning, derest motionärens förslag antoges, oftare skulle göras till föremål för domstols prölning, hvarigenom uppstode kostnader, som i de flesta fall sannolikt icke skulle uppvägas af värdet utaf det omtvistade.” ”Af nu anförda skäl”, säger slutligen sammansatta Utskottet, ”år således gillig anledning alt vördsamt afstyrka bifall till Per Perssons motion.” Hvarest, i det nu citerade sammansatta Utskottets såkallade giltiga skäl för afstyrkande af bifall till min motion ligga begrafna, förmår jag icke inse. — För mig vill det synas, som voro de mycket både underhaltiga och skrufvade.
— Nio 273. i anledning af väckt motion om rusthållarnes inom Kungsöhrs fögderi befrielse från erläggande af nu utgående lösen -för dagsverken, hvilka af deras stamhemman utgöras, och rättighet att tillgodonjuta de dagsverken,o som af deras augmentshemman utgå. — Nio 274. i anledning af Kongl. Majlis nådiga skrifvelse angående bildande af en fond till understöd för afskedade folkskolelärare. — Nio 275. i anledning af Kongl. Majits till Rikets Ständer aflåtna nådiga skrifvelse, angående inqvarteringsskyldighelen i Slockholm. IX. 11. 58, 106. A. 114. E. 187. Nio 276. i anledning af Kongl. Majits nådiga remiss till Stats Utskotlet af underdånig ansökning om nedsättning uti eller befrielse från det för indragna korpnrals-bosiållel Astorp bestämda arrende. IX. B. 58, 107, 1 14. Å. 121. E. 187. — Nio 277. i anledning af Kongl. Majlis nådiga proposition, angående försäljning och utbyte af Christianstads f. d. fästning tillhörande mark. — Nio 278. i anledning af väckt molion om de så kallade Hvit - ( 132 ) feldlska slipendii-hemmanens försäljning till skatte. IX. B. 58. A. 107. Stats-Utskotteis Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden. — N:o 279. i anledning af väckt motion alt det vid Arvika köping belägna Öfverjägmäslare-bostället Gate må vid nuvarande innehafvareus afgång öfverlåtas till nämnde köping, IX. B. 58. A. 107. — N:o 280. i anledning af väckt motion om nedsättning af räntan å Laneforss qvarn i Kinda härad af Östergöthlands län.
Utdrag af protocsllet, hältet hos >6ederwärda Bonde-Gtan-et, wid Urrima Riksdagen i Örebro den z Aug. »812. SD. ^^>d ytterligare föredragning ak Bewillnings-Utskottets sedan den zo sistledne Julki pä bordel lagde Betänkande, angående Branwinsbrmningen och afgiften derföre, förekommo inom BondeStandet följande anmärkningar: r:o. Den 3 Augusti. rzfr 1:0. Att en sadan afgift a de mindre Pannor är för högt beräknad i förhållande till de större, sa att den bade efter billighet och det i UtffoktetS Calcule antagne medium, kunde lämpeligen skattas för till och med 20 kannor 2 st., för till och med zo kannor 4 st-, samt till och med 40 kannor 6 st. kannerummet, hwaremot afgiften a den Panna, som i mohn af Egendomens storlek i 'förhastande tilt dest wärde utöfwer en Panna pa 90 kannor ma begagnas, tyckes wara för ringa tilltagen och till förekommande af fkadelig Bränwins-tillwerkning, böra förökas i progressivt förhastande till 4 st. för hwarje tiotal af kannerymden utöfwer 90 kannor, beräknad efter bägge Pannvrnes tillhopalagde rymd. 2:0. Att Hemmans-afgiften i sammanhang med de öfrige synes wara nog dryg och kunna nedsättas till st. för hwarje r°c>o Rwlr as Hemmanets wärde, och denna beräkning, i afseende pa mindre Hemmansdelar, afwen iakttagas om afgiften än skulle stiga under r2 st., hälst Staren ända winner mera pa smärre Hemman, än pa de sköne z:o. Att Consumtions-algiften för O.winkönet matte utgå, såsom dels farande delta Köns blygsamhet genom beskattning för Bränwins supande, dels ganska osäker genom den af en sadan känsla uppkommande nödwändighet till uteslutande fran uppgift och blottställande för chican och Rättegång. 4:0.
UtAr, i. 9 Stftetnb. företag utgå, kommer öfverskottet att titt fastighetslån det föregående året användas. 2i:o Banken utlåner En Million årligen under 5 års tid emot hypothek i fastigheter och ari g Capitalafbetalning af 2 proCent i silfver, hvarigenom Bankens fond kommer att förstärk -s ; och må det bero af Låntagare att insätta detta silfver in natura eller med Bancosedlar efter den cours, som BancoFullmägtige bestämma, i hvilket sednare fall Banken derföre inköper silf ver, på det att samma ändamål må vinnas. Häraf följer, att om emot förmodan coursen möjligen skulle stiga till 144 sk, får inbetalningen ske med sedlar efter 6 proCent af lånets pri. mitiva belopp. Till det reglementariska an» scr BondeStändet höra bestämmande af högsta summan, som Låntagare må undfå, hvilket ämne framdeles kommer till öfverläggning. 22:0 De Creclitivanslag från Banken, hvilka vid sistlidne Riksdag af Rikets* Ständer bestämdes för JernContoiret, och den under Kongl. CommerceColiegii disposition stående ManufacturDisconten, kommer att under enahanda vilkor, som för densamma då fast»täldes, fortfara. Pr«. Vt dr. i. 10 Stftemh. 1523» §\§ *3:0 Egare af Alunverk må äfven kunna erhålla ian af der till ManufacturDisconten anslagna Creditiv; sedan dock Kongl. Majit efter iuhcmtande af dertill nödiga upplysningar, sä vidt tillgång finnes, bestämt den Lå« nerätt, som i öfverensstämmelse med de i öfrigt för ManufacturDiscontens utlåning gällande stadgar, och i likhet med öfrige till Län derifrån berättigade Näringsidkare, skät ligen bör anses dem tillkomma. 24:0 Inom fem år skola alla i omlopp va rando
S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets den 27 dennes f. m. på bordet lagda Utlåtande N:o 299 , angående Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, om upplåtelse åt enskild person af norra delen af Konung Carl XIILs torg i hufvudstaden, till bebyggande och disposition under viss tid emot tom t-öres-a fgift, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med afslag å Utskottets Utlåtande, bifalla Kongl. Maj:ts ifrågavarande nådiga Proposition , samt bestämma tiden för platsens upplåtande åt enskild person emot tomt-ören till 40 år. S. D. Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-litskottets nedannämnde den 27 dennes f. m. på bordet lagde Betänkanden: N:o 131, i anledning af väckte motioner, dels om utredning af tolagens tillkomst och rättvisare grund för densammas fördelning, dels ock om rättighet för fiskeläget Torekow, att uppbära tolag för alla varor, som derstädes lossas eller lastas efter förolyckade fartyg; N:o 132, i anledning af väckt motion om förändring uti nu gällande stadganden, rörande behandling och försäljning af så kalladt, strand-vraks-gods; samt N:o 134, i anledning af väckt motion om upphörande af metall-vågarne i städerne Westerås, Arboga och Köping samt vid Strömsholm. S. D. Föredrogs och återremitterades, på grund af gjorde anmärkningar, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 27 dennes f. m. på bordet lagda Betänkande N:o 133, i anledning af väckt motion om kronoskjufs-skyldiges befrielse från k rut-transporter. 452 Prol.-Utd.rag Från Högv. Preste-Stdndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets följande Utlåtanden och Memorial: N:o 289, i fråga om ytterligare utbetalning utaf kreditivet för de genom post-skjutslegans förhöjning föranledde kostnader. Bifölls.
Yttrandet, pag. 16, godkändes, likasom de tvänne första yttranden, pag. 17, gillades, det tredje yttrandet, pag. 17, lades till handlingarne, och vid det första yttrandet, pag. 18, allt i Utlåtandet Nio 21, lät Ståndet bero. §§ 39 och 42. Prot.-Utdrag den 16 Augusti 1854. 363 Hvad derom yttras i Utlåtandet N:o 21, lades till handlingarne. §§ 44, 89, 92 och 93. lista yttrandet, pag. 20, godkändes, och vid det sednare, allt i Utlåtandet N:o 21, lät Ståndet bero. §§ 62 och 65. Hvad anföres, pag. 21, i Utlåtandet N:o 21, lades till handlingarne. § 68. Det första yttrandet i Utlåtandet N:o 21, lades till handlingarne, och det sednare godkändes. §§ 71 och 108. Första och tredje yttrandena godkändes, vid det andra lät Ståndet bero, och det fjerde lades till handlingarne, pag. 23 i Utlåtandet N:o 21. §§ 73, 74, 75 och 76. Yttrandet, pag. 25, i berörde Utlåtande lades lill handlingarne. § 91. Hvad, angående dessa §§, yttras i Utlåtandet N:o 21, lades till handlingarne. § 145. Första, andra och fjerde yttrandena godkändes, och det tredje yttrandet, allt i Utlåtandet N:o 21, lades till handlingarne. 6:o. Förslag till lydelse af 25 S i Bevillnings-förordningen. Utan att nu ingå i vidare pröfning af detta förslag, uppdrog Ståndet till Bevillningsutskottet, att i denna § verkställa de siffer-förändringar, som öfverensslämmer med Ståndets beslut här ofvan under N:o 3, så att afgifterna må nedsättas till hälften af hvad de nu äro.