Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid öfvervägande af hvad sålunda nu i delta ärende förekommit, liar Kongl. Maj:t i Nåder funnit, att den lindring i inqvarlerings-skyldigheten, «om Rikets Ständer vid förflutna Riksdagar för städerna utlofvat och äfven låtit dem, utom Stockholm, redan tillkomma, afser endast kostnaderna för de i stad ständigt, eller i garnison, förlagda trupper, med undantag tillsvidare af utgifterna för den till iuqvarleringen hörande s. k. servisen, samt att således den af Krigs-kollegium nu väckta fråga om lindringens utsträckande för htifvudstaden jemväl till mindre trupp-afdelningar, som der tillfälligtvis inqvarteras, äfven bör förfalla; likasom Kongl. Majit icke heller anser lämpligt att, såsom bemälda Kollegium i öfrigt underdånigst föreslagit, större eller mindre del af iuqvarteringsbeslyret i Stockholm och dermed förknippade medels-förvaltning varder från stadens Inqvarterings-kommission öfverflyttad på Krigs-kollegium eller annan Statens embets-myudighet. 1 afseende åter på sältet för framtida utgörandet af de erforderliga kostnaderna till de i Slockholm förlagda garnisons-truppers inqvartering, hvilken redan för mer lin tjugu år tillbaka ansetts böra utgå efter den af särskilde kommitterade utarbetade, samt uti Krigs-kollegii och Stats-konlorets meranämnde underdåniga betänkande af den 26 Maj 1847 tillstyrkte förhöjde taxa (Litt. A. Irsta alternativet), emot hvars bestämmelse stadens nuvarande inqvarterings-gifvare icke heller haft något alt erinra; så och då genom den numera tillvägabragta, här ofvan framlagda utredning öfver de Stockholms stad från äldre tider i och för inqvarteriugen tilldelade ständiga inkomster i tolag samt dubbla vågoch mätare-penningar väl sig visat, att beloppet af dessa inkomster kan i medeltal beräknas lill 37,307 R:dr banko årligen, hvarmed den, enligt omförmälda nya taxa och derpå grundade uträkning, till ungefärligen 39,700
Riksdagsordningen, så anser jag mig vara föranlåten, icke i anseende till saken, utan afgörande sättet, vördsamligeQ deremot yttra min reservation. 350 Den \j April e, m. f • N:o 2. Herr Treffenberg, Carry Gabriel: Då Högloflige Ridderskapet och Adeln beslöt i detta ämne var jag icke i tillfälle att få anmäla min reservation deremot, hvarföre jag nu får äran tillkännagifva densamma. Jag ogillar, icke allenast formen under hvilken denna fråga blifvit behandlad, såsom efter min tanka varande ett högst menligt prei judicat, för tilläfventyrs flerfalidige öfverraskande methamorphoser afGrundlagarne; utan äfven beslutet i hufvudsaken, då det icke utsträcker sig till ötveriemnandet af full beslutande röst, åt en Furste, som i sanning för tjenar ett dylikt förtroende, så genom dess ädla tänkesätt, som kända kunskaper och manliga väsende. Att jag helt och hållet reserverar mig e; mot ett beslut, hvarigenom 3, 106 och 107 §. §. i Regeringsformen, så äfventyrlig! för Sveriges constitutionella Statsforms bestånd amalgameras, och hvarigenom Sveriges och Norriges Kronprins Oscar, möjligen en gång kunde komma att öfverröstas af någre ansva - rige Rådgifvare, är enligt dc-n anda hvarmed jag besvurit Fäderneslandets Grundlagar, samt en undersåtlig grannlagenhet som ingen bör kunna misstyda. Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Adolph Göran: Sedan Grefve von Platen, uti ett förträffligt anförande den 1 Mars, redan besvarat det väsendtligaste af den critiska tafla öfver Ministérens förhållande, som Friherre Anckarsvärd, vid tillfälle af en motion om Minister Statens inskränkning uppgjordt, skulle jag icke vidare uppehålla Höglofl. Ridderskapet och Adeln med detta ämne, om icke det nu justerade Friherre Ankarsvärds anförande utgjorde en fortsättning af samma sak, och om icke denna afhandling, långt före detta, utan föregången justering, blifvit uti en allmän Tidning införd.
Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. : J. Nordling. TJtgifnlngstid: Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad. För &gt;Platssökande&gt; o. &gt;Lediga platser&gt; 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. (lösn:r endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonprad. hvarje helgfri fredag. Lösnummerpris 15 öre Hilda Casselli. IcM trädande föreståndarinnan vid den med Högre Lärarinneseminarium i Stockholm förenade Normalskolan för flickor, fröken Hilda Casselli, hvars bild vi här framställa, fyllde förliden lördag, den 31 oktober, sextio år. Kvällen före denna bemärkelsedag gaf ordföranden i k. direktionen öfver Seminarium och Normalskolan, justitierådet Nils Claeson, i sitt hem en större fest till fröken Cassellis ära. Bland gästerna märktes statsrådet Gilljam, f. d. ecklesiastikministrarna " Wennerberg och Hammarsköld, biskop Billing, direktionens ledamöter, åtskilliga ämbetsmän i ecklesiastikdepartementet samt Seminariets och Normalskolans lärare och lärarinnor. Efter att hafva gifvit en liffull historik af Normalskolan, därvid särskildt betonande, hurusom fröken Casselli genom sin nitiska och framgångsrika verksamhet på det kraftigaste främjat detta läroverks utveckling, öfverlämnade justitierådet Claeson åt Normalskolans föreståndarinna den henne — som vi i föregående nummer meddelade — af k. m:t tillerkända gnidmedaljen Iltts quorum meruere läbores, hvilken af husets unga dotter, f. d. normalskole-elev, fästes på fröken Cassellis bröst. Efter talet dracks hedersgästens skål i champagne. På födelsedagen erhöll frö- ken Casselli af kamrater från de båda förenade läroverken en värdefull gåfva samt af forna elever en prydligt textad adress af följande lydelse: Hilda Casselli den 81 oktober 1896.
— .Stora Barnhuset i Stockholm 23,880: Frimurarebarnhuset i d:o 666: 32. — Hospitalers och lazaretters underhåll i all mänhet 65,960: Lazarettet i Stockholm 5,000: — Af anslaget till Medicolegala besigtningar . 2,5oo: — emedan det sällan händer, att sådane förrättningar påkallas för andra händelser, än då ru siga menniskor förgjort sig sjelfva, eller våldfört andra. En del af omkostnaderna för provincialläkarevården borde äfven påföras bränvinet, åtminstone den ringa summan, som för nya Provincialläkare är upptagen i Statsregleringspro postn, nemi 3,75o: — Allmänna fattigvården i landsorterna 3,25o: — D:o D:o i Stockholm 3,080: — Fångvården, hvilken på stat är upptagen till 245,38o r:dr, men som de sednare åren gått tili 200,000 r:dr derutöfver 445>38o: — För länsfängelsernas ombyggnad eller förbättring har K. M. i Statsregleringspropos:n äskat 270,000 r:dr. Minst dubbelt, men troligen trefaldt detta belopp eller 710,000 r:dr skulle erfordras, om correetionisterna skola på länen fördelas och der förvaras. Årliga behofvet blefve då 142,000: — irwiinin I Summa 708,456: 32. Öfverskotta till nästa riksdag blefve ej stort. Men om det än blefve betydligare, så borde det, lika som andra, för ständiga statsutgifter opåräknade tillgångar, godtgöra bristerna annorstädes, eller komma Riksg.Cont. till godo. Jag föreslår alltså, att bränvinsskatten inom hufvudstaden och i hvarje län måtte anslås till den värd af fattiga, sjuka, dårar och brottslingar, hvilken faller Statsverket till last, och att med tillfälliga öfverskott på inkomsten eller Den 4 Ma r s f. ra. besparing på utgifterna, måtte såsom med öfverskott oell besparingar i allmänhet förfaras. Gr.
Riksmynt Balans från år 1861. R:dr öre. Stiftningens tillgångar och fordringar 40,461: 92. Inkomster år 1862. Räntor ■ 2,026: 36. Inkomster år 1863. Inkomster år 1864. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 16 Oktober 1865. J. L. Bogeman. Kredit. [Riksmynt Balans frän år 1861. R:dr öre. Fondens tillgångar och fordringar 3,139: 36. Inkomster år 1862. Räntor 150: — Inkomster år 1863. Räntor . v 150: — Inkomster år 1864. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 16 Oktober 1865. J. L. Bogeman. 58 Sammandrag af Q,veckfeldska Fondens Debet. Utgifter år 1862. Pensioner 1,100: — Stipendier • 800: — Extra utgifter — 88. Afskrifning: Innehåilen Bevillning 57; 84. Utgifter år 1863. Pensioner 1,100: — Stipendier 600. — Extra utgifter 9: 29. Utgifter år 1864. Arfvoden • 120: — 2,133: 38. Balans till år 1865. Fondens tillgångar och fordringar . 50,825: 37. Summa Rdr Rmt 57,020: 8. Sammandrag af Silfverbergska Fondens Debet. Utgifter år 1862. Pensioner . 900: — Extra utgifter — 88. Afskrifning: Innehållen Bevillning 22: 68. Utgifter år 1863. Utgifter år 1864. — Extra utgifter — 88. Balans till år 1865. Fondens tillgångar och fordringar 25,397: 42. Summa Rdr Rmt 28,379: 41. Kredit. Balans från år 1861. Fondens tillgångar och fordringar 48,705: 58. Inkomster år 1862. Räntor , 2,755: 52.
Teknologi äfven undervisningen i såväl allmän byggnadskonst som vägoch vattenbyggnadskonst samt i Maskinlära, och Lektorn i Kemi och kemisk Teknologi äfven undervisningen uti Mineralogi och Geognosi samt ledningen af alla laborationsöfningar. Ett sådant sammanförande af flera läroämnen på hvarje hufvudlärare, med inskränkning af lektionstimmarnes antal för hvarje ämne särskildt, kan dock endast ske på bekostnad af undervisningens grundlighet, och att, oaktadt här framställda ofördelaktiga förhållande, undervisningen vid skolan varit af det gagnande inflytande, som en mångårig erfarenhet ådagalagt, härflyter, enligt Direktionens tanke, derutaf, att läroverket, oaktadt de ansträngande göromåleti och de jemförelsevis Bil. till B. St. Nn 5 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. låga arfvodena, hittills kunnat förfoga öfver skickliga och nitiska lärare. Då den rationela undervisningen vid ett läroverk af ifrågavarande art endast derigenom kan blifva fullt tillfredsställande, att läroämnena med tillräckligt antal lektioner upprätthållas uf personer, som ega motsvarande speciela fackstudier, så skulle ett fortsatt bibehållande vid skolan af berörde förhållande förhindra läroverkets tidsenliga förkofran; hvadan Direktionen anser högst nödvändigt att en lämplig fördelning eger rum af läroämnena på annat, sätt än det nuvarande, men hvilket icke kan ske utan motsvarande tillökning af lärarebiträden. Yid beräknandet af det bidrag utaf staten, som skulle erfordras för att kunna upprätthålla läroverket vid dess afsedda verksamhet, har Direktionen alltså, med afseende dels derå att, enär Lektorerne vid Cbalmersska slöjdskolan hafva lika trägna göromål som Lektorerne vid Rikets högre Elementarläroverk, dock utan att såsom desse vara berättigade till pension, det syntes billigt att löneförmånerna för de förstnämnde bestämmas i någorlunda öfverensstämmelse med de sednares, samt dels äfven derå att anslagen till samlingarne beliöfde något höjas, i underdånighet hemställt, att till grund för den nådiga framställningen till Rikets Ständer måtte läggas följande, af
Enär, på sätt ofvanberördt är, afgiften till Handelsoch Sjöfarts-fonden , fastän under annan benämning, ursprungligen tillkommit i följd af Handlande Borgerskapets i Riket frivilliga åtagande, samt sedermera vid flere tillfällen och sednast vid 1834—1835 årens Riksmöte blifvit af Rikets Ständer till beloppet fastställd, så och enär denna afgift, såsom ut gående med visst för hundrade af tuil-umgälderne å inkommande varor, i hufvudsaklig mon är beroende af den tull-bevillning, Rikets Ständer vid hvarje Riksdag sig åtaga, anser Utskottet häraf vara en följd, att meranämnde afgift är af enahanda beskaffenhet, som Extra-ordinarie Bevilinings-medlen i allmänhet; hvadan ock, i öfverensstämmelse med Utskottets, i Utlåtandet N:o 66, gjorda hemställan angående samtliga Bevillning*- medels ingående till Riksgälds-Contoret, Utskottet funnit sig böra tillstyrka, |:o det Rikets Ständer mätte, för sin del, besluta, ej mindre alt Handelsoch Sjöfarts-fondens behållningar skola af ConvoyCommissariatet aflemnas till Riksgälds-Contoret, dit räntor och capital-afbelalningar å de af Fonden meddeldte lån, jemväl bö ra ingå, än ock att hädanefter inflytande afgifter lill Handelsoch Sjöfartsfonden skola af Kongl.
N:o 27, i ani. af RiksSt:ns beslut, i fråga dels om uphäfvande af all stängselskyldighet, dels ock om ändring i nu gällande stadgauden, ronde 21 * 324 Den 18 Oktober f. m. samma skyldighet, deröfver Utsk:n i deras under Nio 24 afgifna Betänk, sig utlåtit, blef äfven detta Mern., på begäran af flere ledamöter, ånyo bordlagdt. Föredrogs ånyo RiddarhusUtskis d. 4 och 11 dennes på bordet lagda Förslag till R. o. Adis anderd, skrifvelse till K. M., angide ändring i redaktionen af 33:dje och 37:de §§:na RiddarhusOrdnin. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag har ingenting alt invända mot den ordalydelse, som är föreslagen. Men då R. o. Ad. ingår till Konungen med underd. skrifvelse röride ett så ringa föremål, som det förevaride, så hemställer jag, att ett annat vigtigare ämne jemväl måtte tagas i öfvervägande, samt alt den ifrågavande skrifvelsen icke måtte afsändas, förr än R. o. Ad. pröfvat den motion, jag nu vill göra. Jag anser nemi. det förbud, som finnes i 20:de §in Ridd.- Ordn. mot föreningen af befatlningarne, att vara Elektor och Utskis-ledaraot, hvarken lända till Ståndets eller det allmännas bästa, utan tvertom vara menligt i båda hänseenden. Följden af detta stadgande är, att 25 af Ståndets medlemmar hindras från inträde i Utsk. Då Riddarhuset är så glest besatt, som det nu i flere månader varit, så har denna föreskrift vållat en större brist på Utskis-ledamöter, än händelsen eljest varit. Detta förbud härrörer icke från Riksd.Ordn., och är ej heller enligt med hvad som eger rum i de öfriga Stånden.
DfmerträDelfe af Denna f örfattning pröfmaS och afDömeS i Den Slätt eller SmbetSmerf, Der förfniUningen eller förfeelfett gjorD eller uptäckt är; men äger <3Ber!et eller €mbetSmannen ingen domsrätt, förmifeS måiet till «£)äraDS*, 44 känutetS;, ellet SXåDfhifmu;2Xätt, Det kämnersrätt ej finnes, kongl. ^aj:tS Q3efallningSbafmanDe od) Sonfijtorierne äto äfmen behörige att Döma öfwer De förbrptelfer, forn emot Denna författning 1)03 Dem förekomma. felar Den, forn fjelf ^Domare är, i t>roaD l)onom i fåDan egenffap Sligger, böret målet till Den Dfroer*5Domjlol, unDer l)tr»ilfen batt IpDer. <20111 någon tilltala S!)art^@igillatas«förfäljningSmän för af Dem begång; ne fel i od) för Denna befattning, anmäle fåDant tillika boö Den ntpnDigbet, forn förfäljningSmannen förorDnat. £)å voeDerböranDe fj)refhnan, på fatt miDare förejkrifmeS, aflemnat för; teckning å De inom ^afbratet unDer förflutna året fötefallne IpSningat till 'ilktcnjkapS ingåenDe, mare bän från åtal för embetsförfeelfer härutinnan fri, få mita Dctfamtna ej inom frenne år Derefter anjlälleS; ocf> böra ailtiD De att; märkningar, font röranDe lpSningS;feDlarS cbarteranDe emot ^3reftman göras, bonom till förklaring commtuticeraS genom weDcrböranDe (Sonfiflotium, font äger att Denfamtna tneD eget utlåtanDe t ämnet beleDfaga. §•
Första punkten i Betänk, handlar om »uraktlåtenhet af StatsRådets ledamöter att vid frågor om bortgifvande af sådana sysslor, hvartill förslag blifvit uprättade, afgifva yttrande om de sökandes skicklighet och förtjenster.» I detta fall anser jag Const.Utsk. hafva haft orätt att inskränka sin anmärka, till sådana sysslor, hvartill förslag blifvit uprättade. Hr Cederschiöld har redan till någon del utvecklat den åsigt jag i detta hänseende hyser; men jag ber att något mera specielt få anföra de skäl, som göra att jag tror, det vara ovedersägligt att StatsRådets skyldighet icke bör inskränkas till hvad Utsk. förmenat. Det står nemi. i 35 § R:s F:n: »SiatsRådets Ledamöter, Presidenter och Chefer för Collegier m. fl. hafva förtroendesysslor, hvarifrån Konungen må dem endtlediga, när lian pröfvar Rikets tjenst det fordra. Konungen kungöre dock sådana beslut StatsRådet, hvars ledamöter vare skyldige alt deremot göra underd. föreställningar, om de finna sig dertill skäl ega.» På grund 432 Den 18 J n H. lif denna § äfvensom af den föreg:de 33:dje der det står att: »Enär sådana sysslor, hvartill förslag blifvit uprättade, skola af Konungen bortgifvas, böra StatsRådets ledamöter yttra sig öfver de sökandes skicklighet och förtjenster. Ege de äfven rätt att, emot Konungens utnämningar till andra tjenster och embeten underd. påminnelser afgifva», har man sökt förneka rättigheter och således äfven förbindelser för Statsllåden att yttra sina tankar om förtroendesysslor innan de tillsättas. Jag åter tror att man icke kan gifva nog mycken vigt deråt, att det alldeles icke står, att Konungen skall utnämna dessa personer, utan att någon föreg:de öfverläggning derom skall ega rum i StatsRådet, utan blott att han eger endtlediga dem, när han pröfvar rikets tjenst det fordra.
Thetta uplästes sedermer i kyrkan. Ås 26 maj 1751 Källa: Rödöns kyrkoarkiv, vol. N I:1, s. 165–166, ÖLA. Uti Åhs then 26 maji. Här förekom ock Kyrkio-räkningen: och förbehölt man sig återfå nogra i Rödön samlade medel. Organist-lönen til Rödön: hwar om ganska lenge hades före. Sochnemännerne wille skiuta til nogot wid orgwerckets inlösn, men undandraga sig thes underhållande: åt minstone wille ej thenne gång utlåta sig. Effter långt och ledsamt tal och föreställningar, föreslogs ock här 2 kappar til mans eller deras lösn och i stellet 1 d. kopm:t. Stadnade äntel. til widare i 3 marck kop.m:t. 1 tunna säd af kyrkan betaltes, hwilken doch disputerades, och kunde ej med skäl begärat[?]. 23 NB. Intet thera blef; vitare[?], utom sochnemänerne giorde et litet sammanskott på en gång till Rödön. 3. Bänckdelning åstundas i sommar, item altartaflans el. predikstolens öfwerstrykning. Om gudstjensten, såsom i Rödön, num. 4. Så ock sal. erchibisk. doct. Matthiæ Steuchii, tå han här i stiftet war superint., visit. class. af d. 13 mart. 1691, at tå silentium är, gå the här til Rödön, hwar til blefwe alfwarl. förmante, wid straff tilgörandes. 5. Bröllopsoch gästabuds ordningen vid. num. Åstunda sochnemennerne, at inhyses folck jemte almosohjon, som är gamla och swaga, måge hielpa til at rena kyrkian, hwilket ej hålles obilligt: althenstund the eljes ingen kostnad eller arbete ther wid pläga göra. Rödön–Näskott–Aspås–Ås–Näskott omkring 30 april 1752 Källa:
Banco Utskottet kan för dess del ej inse några andra utvägar att återföra Bancoverket till dess sannskyldiga egenskap, än ett successivt fortfarande af anslagna amortissementer, hvarunder tillika det allmänna bemödandet i någon mån måste underlättas, genom oundgängeliga lånbiträden på drägeliga vilkor: på sådant sätt allena kart Banken blifva i tillstånd att under en förmodad förmonligare conjunctur,'tiU utvidgadt och sluteligen oinskränkt belopp, sina förbindelser uppfylla. Och underlåter Banco.Utskottet emedlertid ej, att, så vidt möjligheten för närvarande medgifver, vara betänkt pä näringarnas underh jelpande med de nödvändigaste lånebiträden; hvarom Utskottets utlåtanden, så fort ske kati, blifva till Riksens Höglofl. Stan** ders ompröfning öfverlemnade. J*å Högloft. Ridderskapets På Högvörd.Prest* och Adelns Ledam. Ståndets Ledam, Jqh, Henning Gyllenborg, vagnar vägnar E. A. Almqvist, r 524 Den 39 Maj. På Vällofl. BorgarePå Hederv. Bonde Ståndets Ledam. Ståndets Ledarn vägnar vägnar Gust. D. Wilche-. Daniel Andersson. , G. Helsirigius» Upplåst hos samtsliga Riks-Stånden den 29 Maj. Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till ' Rikets Ständer, angående Kngs skulderna; gifven Stockholms Slott den 23 Maj 1815- Rongl. Majit får härmed gifva Rikets Ständer tillkänna, a*£> efter sammandrag som blifvit upprättade öfver de under kriget administrerande Verkens ställning till skulder och fordringar, behåll, ningar i Magazinen m. m., kunna krigsskuldema j närvarande stund, uti rund summa beräknas till två och en half Million, men behållningarne deremot i värde, till högst en Million Rtdj.
"Sjelfva tanken står klar för min själ", svarade entusiasten med blixtrande öga, "och det är just på de 'djupa lederna', såsom du kallat dem, som denna tanke stöder sig. Det är den enda förnuftiga utgångspunkt för att grundlägga Finlands framtid, men", och den stolta blicken sänkte sig och han tillade i tviflarens dofva ton "men förverkligandet af denna höga tanke har ännu hvarken funnit sin man, eller ens sina män, ja knappast ett..." han tystnade tvärt och en dyster skugga gick öfver de manliga dragen. Erik räckte sin vän handen och tryckte den stillatigande, men inom sig tänkte han: "Han vågar icke säga det bittra ordet rent ut, det ordet att den stora framtidstanken ännu icke funnit för sig ett moget folk, i stånd att af egen drift och kraft ensamt fortsätta och befästa det påbegynta verket." Så tänkte den unge svensken, men samtalet intresserade honom djupt och han ville icke låta detsamma falla. Han yttrade derföre efter en liten paus i frågande form: "Och det ryska inflytandet, fruktar du inte det?" Ros kastade en lång blick på sin vän. Slutligen sade han i lugn ton, och det lät som en liknelse, följande ord: "Du har manat fram en ny demon i vårt samtal, bror Erik, men jag bekänner uppriktigt att jag inte så mycket fruktar djefvulen utom, som djefvulen inom mig, min egen svaghet, disharmonien i min egen öfvertygelse. Jag tror att min sak är sann och min vilja god, men min tro är dock inte så stark att den kan förflytta hälleberg. Jag tror att det finska folkelementet inträdt i en helsosam jäsningsprocess, men tviflets djefvul inom mig hviskar att hela denna process skall förkolna i sig sjelf, om inte en liten tillsats af ett främmande element bereder de bundna andarne tillfälle att utveckla sin inneboende kraft." "Och", utropade Erik med värma, "för att fortsätta din liknelse, denna ovilkorligen nödvändiga lilla tillsats är var man, min finske vän och säg rent ut, är..." "Är den olyckliga och dock trefaldt välsignade svenska surdegen i Finland!" utbrast
T* trfl boning för dikanterna inom Hufvudstaden. ägarna, äfvensom för Fångpre 43 »k. 8 r.-se., h[i|len. 1 J Ulf S,adena Fl1f"VIn’än”re *>•**■ IWr densamma d,apenes, t) Böter för ErSo-Jäwfi “?:Ei,eclion °«I> ef ning 2,017 R-dr 7 sk. 9 rrstv, som likaledes f y ders f°rsummade betaldas: e) de inom bråne Före rJIK'aieaes ar samma Directinn särskilta Fattigvårds-Directionerdipone/T F^ U!gåendé' samt af deras bosse-medel, samt vanliga Fa 11 ig a i; n Fr ttlg 1U6_ C°Uectoch Arm graf,ungar ra. m., tillsammans barndop och beten af Stadens Innevånare, 4693 itdr \ ’?00r R,:dr> °ch d^ Curlius„af„if. Oskyldighet fullgöras,-är ingen SW/di i^arpä Stadens Skjutsttppgifva. 0 ö/‘/utshälimngs-kostnud att i Tabellen 112 i6:o Emedan Staden ej eger någon så kallad Stadsjord. utom dess område Ilar Staden ej eller utom samma område någon väghållning. A Stadshagen som af ålder varit benämd Stadens utjord, men numera ehuru Tullbommen icke är på Stadens yttersta grandine» utflyttad, tillhör Kussilolms-malmen och fördenskull blifvit utmärkt med Qvartera namn, likasom ock Lägenheterna derstädes äro med Tomt-nummer utmärkta, a Svingen ännu, i likhet med den på landet, indelad i vissa .stycke. underhållas dels af Staden, dels af de öfriga jordegan^, i förhåna UR ^ areala vidd. Huru gator och vägar inom Staden för öfrigt underhållas medelst stensättmug och graning, ar förut i Berättelsen °omförmäidt.
Riksdag antagne grund att bestämma Lånebeloppet till ^:del af Taxeringsvärdet allt hittills, efter flere års vunnen erfarenhet visat 5ig säker och pålitlig, anser Utskottet Kongl - BancoViskotttts Betäntiandeni 339 Kungörelsen af elen 27 September 1815, i denna del böra följas, endast ined den förändring, att Ijånen ina beräknas efter 182 g i stal. let för 1814 Srs Taxeringsvärden. Jemnväl finner Utskottet Beläningsgrunden för BruksEgendomär kunna enligt Kongl. Kun* '{rörelsen af den 31 Äng. 1814 oförändrad bibehållas. Äfvensom att för beläning af Brandförsäkradé Stenhus i Stockholm ingen förändring i de hittills gällande grunder kan anses behöflig. Hvad åter VidkomVner Fastighet i de öF. rige Städerhe, så-i betraktande deraf, att Bart'quen redan lidit betydliga förluster på dess, mot sådan pant utgifne