Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkanden. niorial har RiksdagsFullmägtigen Sven Månsson från Calmare Län andragit, huruledes vid en af CommissionsLandtmätaren N. G. Regnell verkställd afvägning och undersökning, det vore utrönt, att genom upränsning af den så kallade StångAen, som genomlöper en del af Calmareoch Östergöthlands Län, en Landsträcka af flere tusende Tunland , odelbar jord, som angränsar berörde A samt för närvarande ligger under vatten, kunde blifva frugtbärande och bereda ägarne betydelige fördelar, äfvensom att i sammanhang med detta företag kunde öppnas en Canallnrättning eller Segelfart, hvarigenom för Landet vunnes en vigtig communication till lättnad för alla transporter och befordran af en nu saknad varuafsättning; hvilken Canal efter Sven Månssons förmodan kunde förenas med Götha Canallnrättning, och såmedelst åstadkomma en icke förut beräknad fördel och ytterligare gemenskap imellan annars åtskilde Landsdelar. Men då enskildfe förmågan i bägge hänseenden icke vore tillräcklig för utförande af desse försök, hade Sven Mansson funnit sig böra hemställa, om icke af All maritia Medel något anslag härtill kunde beviljas, hvarigenom, åtminstone Strömrensningen måtte befordras till verkställighet, under den förbindelse för ortens Innebyggare, att uti en mot deras krafter svarande Proportion dertill bidraga; Och då enligt den skedde Undersökningen, Canalarbetet i och med det samma, utan synnerligen tillökt kostnad skulle kunna till vägabringas, så vore äfven hans önskan, att något afseende derå fastades, 64 StatsUtsk. Betänk and en. helst Staten redan gjort upoffringar till sådana företags befordrande; Warande detta Memorial af Hedervärda BondeStåndet remitteradt till StatsUtskottes åtgärd.
Skrifvelse IS.-o örf - il PÄ belopp af ioo tunnor spannmål, hvilket E. K. M. uti Nådigt Bref af den 29 April 1812 ansett erfordras för en Kyrkoherdes anständiga bergning, att söka den restitution, hvartill anledning kunde förefinnas. Hvad sålunda förekommit hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit, och ehuru Preste-taxan motsvarar det fordom så kallade borgelägret; likväl och då Presterskapet vid 1809 års Riksdag åtagit sig att, lika med. andra medborgare-classer, i krigstid emottaga inqvartering, hvartill kominer, att Preste-taxan under ordinarie räntan inbegripes, och icke synes böra undergå förändring, ulan i sammanhang med en allmännare ny skadereglering, emedan den rättvisa, som bör ligga till grund för en dylik mera ingripande förändring af skatter och onera, svårligen kan, vid ett partielt uppgörande deraf, afses; så anse Rikets Ständer någon förändring för ifrågavarande Irenne Härader icke böra ega rum, eller någon ytterligare undersökning i afseende på Jenna taxas utgörande i andra delar af Riket erfordras. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 4 Julii 1834* >. Uppläst oeh godkändt hos Ridd. och Adeln den 4 Julii i834- Preste-Ståndet den 4 Borgare-Ståndet den 4 Bonde-Ståndet den 4 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse s angående nedsättning i lösen för dagsverken till Wisingsborgs Kungsgård. (Stats-Utsk. N:ris 28 et i5o.) S. A. K. Genom Nådig Remiss, har E. K. M. till Rikets Ständers Stats-Utskott behagat öfverlemna den underd. ansökning, jemte åtföljande handlingar, som hemmans-egarne på Wisingsö i Wista Härad af Jönköpings
hand eller en fot, ett öra eller ett öga för att tjäna ert land, och jag tror er. I dag har GLI^ bestämt er att tala till Iowa. Dessa damer hafva icke gjort det. Dessa högt stående män hafva kommit hit genom Giicls tillslryndelse, hur vågar ni då neka? " Han talade mycket bestämdt under det han hela tiden fixerade mig. Det blef en revolution inom mig. " N&amp; väl, öfverste Stone, jag vill försöka det. Men låt det bara inte bli langa förberedelser. " J a g följde honom till platformen framför predikstolen, hvarest en plats var afsedd för mig. Sh fort som möjligt presenterade mig öfverste Stone för den stora församlingen. J a g steg upp genom en ytterlig anstrangning, darrande i hvarje fiber af min varelse. Uteslutande all tanke p&amp; den väntande hopen, koncentrerade jag hela min själ på hvad jag hade att säga. I de första tio minuterna talade jag i fullkomligt mörker. D e t föreföll mig som om intet enda ljus. brunnit. J a g hörde icke ett ljud af min egen röst, endast som om tio tusen kvarnar ' dundrat i mitt hufvud. Men smiiningom började det ljusna omkring mig. Efter en stund upptäckte jag kända ansigten framför mig. J a g märkte att jag hördes öfver hela huset. Slutligen förlorade jag all känsla af fruktan, allt minne af åhörarne, jag siig blott den sjukdom och de lidanden jag bevittnat. E n giing blef jag afbruten af en stark applåd. J a g var så upptagen, att jag icke förstod hvad det betydde - jag trodde att nibgoilting händt. D&amp; jag slutade ansag jag mig ha talat en halftimma . men det var i fem kvart. General Bissel reste sig och sade: ' Utan nagot försök att h %lla tal, har Mrs Livermore berattat oss fakta. Det åligger oss att svara i dollars. " J a g kan icke beskrifva den scen som följde. Åtta tusen dollars, tusentals tunnor af fornödenheter samlades och förskrefvos på aggra minuter. Vi skiljdes icke förr än klockan half ett.
Jag började mitt förra anförande med uttrycket af min misströstan att kunna tillvägabringa någon öfvertygelse hos R. o. Ad:s majoritet, och denna misströstan har af discussionen fått ny näring. Jag vill således ej upptaga tiden med alt återupprepa de skäl, jag framställt, och hvilka derefter af andra ledamöter blif - Den 3 Februari c. m. vit ut) vidare utvecklade. Några få anmärkn:r vill jag likväl i korthet besvara. Man har velat förebrå mig mitt tvifvelsmål öfver uppriktigheten af Styrelsens bevekelsegrunder för den i fråga var. lånepropostn. Jag har byggt detta tvifvel på anledningar, elem jag i mitt anförande öppet framställt, och sä länge dessa finnas, måste en hvar deraf draga enahanda slutföljder som jag. Jag har ej ägt rätt och ej heller sökt insinuera någon mening om egennyttiga afsigter. Jag tror dem, som finnas, syfta till hvad som, enligt Styrelsens plan, är landets bästa, och att ett statslånesystem står längst fram i denna plan. Det är endast förvillelsen i dessa begrepp, sorn jag, enligt min tanka, beklagar, äfvensom jag bestridt och bestrider, alt någon nytta af det ifråga var. lånet kommer att tillskyndas jordbruket. Må emedlertid denna, af mina motståndares försäkringar, framkallade explikation tjena framtiden till ledning i sitt bedömande, skulle sådant tilläfventyrs då blifva erforderligt! Man har förmenat, att jag misstagit mig i min tro, att länet ej kan erhållas på de ifrågaställa vilkoren. Visserligen kan jag misstaga mig; men jag vågar åtminstone föreställa mig, att tillförlitligheten af suppositionen å andra sidan icke är särdeles större, helst det visar sig, att 1:0 lånet vid sista riksdagen icke kunnat erhållas, och 2:0 att, enligt hvad af Statstidningen inhemtas, Regeringen redan de facto medgifvit en missräkning i calculen af ej mindre än 1 proc., som länet skulla blifva dyrare, än det förutsattes i den K. propostn. Jag tycker således, att min förmodan, tilläfventyrs grundad på någon erfarenhet i affärer, kan få gälla i qvittningsväg lika mycket som mina motståndares.
Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr ^Friherre De Geer, Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius. Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld. Chefen för Landtförsvars-departcmentet, Statsrådet Reuterskiöld uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj.ts förut fattade, af Stats-Rådet enhälligt tillstyrkta nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ersättningsanslag för upphörd dagsverksskyldighet till åtskilliga Militie-boställen; och täcktes Kongl. Maj:t, enligt Stats-Rädets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla nämnda förslag samt förordna, att, i enlighet dermed, nådig Proposition, sådan den tinnes detta Protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo K. E. Kindblad. Kongl. Majus Nåd. Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Febr. 1863, kl. 3 em. Kongl. Majlis nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständer i fråga om statsbidrag till kanalisering af Luleå eif, till beredande aj farled förbi Hedenso :h Edsforssarne derstädes: Gifven Stockholms Slott den 6 Februari 1863. Med anledning af en under sednaste riksdag hos Kongl. Maj:t gjord och till Rikets Ständers pröfning öfverlemnad framställning om statsbidrag för anläggning af jernväg förbi Hedens forssar i Luleå eif, i ändamål att derigenom sammanbinda de ofvanoch nedanom dessa forssar liggande, till elfven hörande vidsträckta lugnvattenytor och såmedelst öppna en 11J mil lång kommunikationsled mellan landets inre delar och hafvet, funno Rikets Ständer, som ansågo undanrödjandel af det utaf nämnde forssar förorsakade hinder i kommunikationen utefter
IVIajlt liar härvid, oaktadt elen noggrannaste ^iölniiig as cle anmälda nndsättnings-hehofven, sett 8ig föranläten att f«tr tillfället taga i ansjaräk jemväl l>ela heio^^et af det, för delilia undeistöd af ilikets senast föisamlade 8>än<Ier anvista, l^IInads-erediti v, hvilket doek ninne, a, sedan vttei likare inhetalningar skett a det förut disjoonersde aldie 8jaanmaIs-Lrediti vet, hjilvit till större delen i Iliksgäids-Lon torst äte, leve, eradt. Os ofta päkommands heiiol af undsättning, som senare tider gifvit sig tillkänna, härleda sig ot vilvelaktigt frän liera samverkande orsaker. 8äsam liukvudsakliga liafva doek liittills lrlilvit ansedde, dels hristande omtanka lios folket alt under goda är samla öfverskott, lill användande i heholvets tider, dels saknaden af en ordnad Sjr-iimäls-liandcl, hvarigenom större sjaanmäls-ujojilag ä serskilda orter kunnat hildas. I förstnämnde hänseende liafva liera Åtgärder hlifvit vidtagne, hvarihiand mä nämnas: försök att, genom hidrag al 8tatens tillgäiigar, tillvägahringa Oistriets-magasiner i de lXoira Oäuen; förslags ulai hetande i afseende siä 8oekeneller Oistriets-magasiners allmännare inrättande.
KammarRätten väckt anmärkningsfråga, hvarmed förhållandet är följande. Sedan vid granskningen af 1819 års KronoRäkenskaper för åtskillige Län anmärkningar blifvit gjorda dervid, att öfvermålskapparne å större delen af den för Kyrkorna , Presterskapet och LäroStaterna anordnade KronoTionden, ej voro beräknade StatsVerket till godo, och K. KammarRätten funnit sig, i följd af K. Brefvet den 16 October 1826, böra hemställa till K. M:ts Nådiga pröfning, huruvida dessa anmärkningar borde utfärdas, hvaruppå K. M:t genom Nådig Skrifvelse d. M:t med nådigt afseende på hvad 4 §• af PresteStåndets Privilegier innehåller, funne ifrågastäldte åtal mot ett förhållande, hvilket förut i långvarig tid, utan klander, ägt rum, icke skäligen böra fullföljas; har vederbörande Revisor, under åberopaude af hvad K. Förordningen d. 16 November 1727 icke dess mindre medgåfve samt den större betydenhet för K. M:t och Kronan och Rikets skattskyldige som anmärkningsmålet innefattade, uti en till K. M:t ingifyen skrift åt ämnet gifvit en omständligare utveckling och sökt ådagalägga, att Statens rättighet i förenämnde hänseende vore grundad, och har K. M:t under den 18 Januarii sistlidet år i anledning deraf meddelt det yttrande, det K. M:t, som ej funne skäl för närvarande göra någon ändring i Dess förut fattade beslut att anmärkningarne icke skulle till vederbörandes förklaring utställas, ville i målet hafva inhemtat K. KammarColIegii och K. StatsContorets underd. utlåtande. — Då enligt uppgjorda Calculer qnmärkningsbeloppet årligen uppgår till 3,377 I tunnor och för de 10 år, till hvilka efterräkning får sträckas, skulle utgöra icke mindre än 33,776 T:r, har, i anseende till ämnets vigt, Motionären hemställt, att StatsUtskottet måtte anmodas förskaffa sig del af handlingarne i frågan samt derefter yttra sig, dels, huruvida R. St:r må kunna finna sig befogade att hos K.
Jag kan ej dela en värd Talares mening att scandalen så väl här som utom landet är en kärkommen sak. Jag anser det vara ett misstag. Jag tror ej något samhälle vara så illa organiseradt, att scandalen skulle utgöra första nöjet. Den Theater, som egnade sig åt scandalen, skulle besökas af en sådan publik, hvilken det ej är skada, om den afträdde från en Theater, der den högre smaken har sitt säte, och der ädla grundsatser göra sig gällande. För öfrigt är det mycket ordadt om jemförelsen emellan utländska Theatrar och vår existerande Theater. Af detta kan jag ej hämta någon annan slutsats, än att det blir en orimlighet att uppoffra något för en Kongl. Theater, som ej kan bära sig på de vilkor Staten lemnat densamma; och om prisförhöjning skulle blifva en följd, anser jag ej något ondt ligga deruti, särdeles om en minskning i Statsutgifterne derigenom kunde uppkomma; ty jag finner ej, och lär mig aldrig att anse det vara landets åliggande, att contribuera till Stockholms Theaters upprätthållande, i synnerhet då ett sådant monopolii-förhållande äger rum, att man ej äger täflan i smak, utan hvilken, såsom Utskottet yttrar sig, Theatrar mycket lätt kunna nedsjunka till ett tomt och andelöst tidsfördrif, Jag förenar mig således med Motionären deruti, att en underdånig önskan vore lämplig, och begär återremiss af Be - Den 3o Jun i i e. m. 187 tänkandet; men jag anhåller att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet, i anseende till grundsatsen, på huru i andra länder förfarits, då Theatrarnes frihet blifvit begärd. Då Theatrarnes frihet inför Lagstiftande Församlingen i Frankrike begärdes, voro petitionärerne: LaHarpe, sorn förde ordet, och Herrar Dusis, Lemierre, Champfort, Mercier, Sedaine, Maisonneure, Cailhave, Chenier, Florian, Blin, Sauvigny, Fergeot, Palissot, Framery, Murville och Fenouillot.
Tab. N:q 1 Landtförsvars-Departemenlels Iiansli-Expedilion. Aflöning. R:dr R:mt. Skrifvelse N:o 194. 65 Tab. N:o 2. Krigs-Iiollegium. Aflöning. R:dr Runt. St. Skrifvelse N:o 194. Aflöning. R:dr R;mt. Transport 1 Kammardräng 4 d.o Till gratifikationer åt extra-ordinarie tjenstemän S:r [|Utrcdnings-förråden. Stockholms Förråd. 1 Intendent arfvode 1 Förvaltare d:o 1 Förråds-skrilvare d:o 1 Vaktmästare d:o Götheborgs Förråd. 1 Intendent 1 Förvaltare arfvode 1 Vaktmästare d:o Christianstads f. d. Förråd. 1 Förräds-förvaltare’ „ ... . 1 Vaktmastare §.Jg j “PPforas a A,manna Indrägt.,ngs-staten 102,500'- 450- 1,800:- 3,000!- 107,750 2,000 1.200 S:r| 8.725|- Surnma R:dr Knut ) 116,475|- Expeditions-Utsi; ottets Förslag lill underd. Skrifvelse N.o 194. 67 Tab. N:o 3 Öfver-kommendants-expedilionen i Slockholm. Öfverkommendanten Häst-antal.| Aflöning.
Det åligger visserligen församlingarne att söka få utredt hvilken församling han tillhör och när man fått reda derpå, så bör den församlingen tillse att han blir försörjd; men om man icke skulle få reda på den församling, till hvilken han hör, hvilken skall då skaffa honom föda eller arbete? I sådana fall vore det af högsta vigt att en sådan Läns-nämnd funnes, sorn kunde i första hand draga försorg om den olycklige. Frih. Cederström nämnde, att Sverige kan för sina fattige bereda arbete på landtbruk. Jag betviflar icke detta, men det finnes församlingar, som äro så fattige, att de knappast förmå att hjelpa sina fattige utan att deraf nedtyngas. Genom en sådan Läns-nämnd, som här blifvit föreslagen, kunde då beredas utvägar till de fattiges underhåll på arbetshus o. s. v. Den 14 December. 181 Sedan jag yttrat dessa ord, får jag bedja R. o. Ad. om ursägt, alt jag vågade, så ovand talare som jag är, inlåta mig i diskussion, men jag kunde icke tiga, förrän jag hemburit motionären min tacksamhet för det han åtminstone ledt tanken på möjligheten af en sådan nämnds stiftande, älven om den icke skulle kunna åstadkommas helt och hållet på det sätt han föreslagit. Fl. Ex. Hr Frih. o. Landtm, förklarade att ifrågavar. motion enl. derom gjord begäran komme att hvila på bordet. Hr Liljenstolpe, Axel Fredr.: Då jag anser alt man, serdeles i dessa tider bör fästa serdeles upmärksamhet på den ekonomiska lagstiftningen och allt som rör komunal-bestyren samt kan befrämja uplysning och bildning, så tager jag mig friheten att väcka -följande motion: Härefter upläste Hr Liljenstolpe följande motion: Det är öfverflödigt att inom detta Fl. Stånd vidlyftigt omtala nyttan af allmän bildning. Sveriges Adel har alltid verkat derför. Jag är således förvissad derom, att hvarje förslag, som leder till ett dylikt ändamål, skaij mötas af R. o. Ad:s ynnestfulla välvilja. Det torde ock derföre vara tillräckligt nämna, att anledn., hvarföre jag nu vågar taga H.
Donationen ar måhända den första i Sverige, som haft den qvinliga ungdomens uppfostran till mal; säkerligen ar det den enda donation inom vårt land, till hvars bestämmelser hör a t t d e sökande böra vara begåfvade med e t t &gt;fördelaktigt utseendea. Onskvardt torde ock vara att en dylik bestämmelse snarare hör till undantagen an till regeln. D e t ar a t t hoppas, a t t den vackra gåfvan skall medföra langvarig välsignelse for dem, som komma i åtnjutande af densamma, och att dess frukter skola spåras i tacksamhet och adel verksamhet. Sköniiteratur. Ernst Ahlgren. FoZkZif och strtåberäifelser. Sthm. Z. Hseggströms förlag. Pris 2,75. b Tiksom Englands stora diktarinna George Eliot har Ernst Ahlgren intill medelåldern uteslutande lefvat i landsorten. För den svenska liksom den engelska författarinnans utveckling har denna omstandighet varit af mycken betydelse. Den har gjort Ernst Ahlgren, ensam bland sista årtiondets svenska författare, till laadsbjgde ?as diktare och den har gifvit henne den intensitet i intrycken, som star i omvandt förhallande till deras mångfald. De lifshistorier Ernst Ahlgren berättar äro icke studier, tagna i förbifarten, utan atergiftra den omgifning, de lifsåskådningar, de människor, med hvilka hon qnder åratal blifvit förtrogen, dem hon sett från alla sidor och upptagit som delar af sin personliga lifserfarenhet. De intryck, som sålunda samlas i en diktarsjal, erhålla s i fasta konturer, så djupa farger, att nar de sedan manas fram i dikten, komma de nied lifvets egen verklighet, komma som af sig sjalfva, i den grad, att man först efteråt tanker p i hvilken Konstnar-hg seger en sådan framställning ar, der ett stycke akta natur blifvit sedd genom en akta diktarsjal, och sålunda fått sin förklaring. Ernst Ahlgrens håg ar med religiös vördnad, med förälskad hangifvenhet, riktad mot lifvet i alla dess former. Intet parti skall komma att rakna Ernst Ahlgren som sitt byte; ingen teori i henne finna sin kämpe. Ingen särskild klass är mål för hennes svärmeri eller misstro.
För Wisby Stift befinnes sährthis brista. Summa. Spänne mål. Spanne mål. Enskildte medel. g» Öfverskott. Brist. Summa. Allmänna medel. Spanne mål. Spanne måL - Spanne mål. Spanne mål. T:r k: Contant. Contant. Contant. Contant. Contant. R:dr i sk. R:dr sk. Director Musices - ' - Linköping. 7 Lectorer tillsammans ... Adjunct . Bibliothekarie - Director Musices - Consistorii-Notarien - Skara. 6 Lectorer tillsammans - Adjunct . Director Musices - Consistorii-Notarien - Strängnäs• Alla Lärarne tillsts, kronot. och Domkyrkom. Socknegångsmedel - 24 Domkyrko d:o ... 200 Collect d:o -84 3? — Af privata dispositioner Föreslås 7 Lectorer tillsammans Adjunct - Director Musices - Consistorii-Notarien Westerås. 6 Lectorer tillsammans - Adjunct - Director M usices - Consistorii-Notarien ... Wexiö. Alla Lärarne tillsammans Föreslås G Lectorer tillsammans Adjunct - D irector Musices ... Consistorii-Notarien - Lunds Stift. Föreslås för Consistorii-Notarien i Lund Gymnasium i Skåne med 6 Lee:, til Isis Adjunct Director Musices - Götheborg. Alla Lärarne tillsammans ... Föreslås 6 Lectorer tillsammans Adjunct v D irector Musices t Consistorii-Notarien Calmar. Alla Lärarne tillsammans \ - Föreslås b Lectorer - Adjunct - Director Musices Consistorii-Notarien ... Carlstad. Alla Lärarne tillsammans ... Föreslås 6 Lectorer - Adjunct Di rector Musices ... Consistorii-Notarien ... Hernosand. Alla Ijärarne tillsammans ... För ett Gymnasium härstädes föreslås 6 Lectorer Adjunct - Director Musices Consistorii-Notarien - Summa: Nuvarande ständig Lcnings-Stat. Allmänna medel. Euskiita medel. tumina. Spänne mål.
Jag fruktar icke, att Hr v. Hartmansdorff^ förslag vinner bifall af R. o. Ad., ty det innefattar ingenting annat än en confirmation på den magt, Constit.Utsk. vill tillegna sig, nemi. att undertrycka Ståndens gemensamma tankar, fastän Hr v. Hartmansdorff velat ikläda förslaget en förförisk drägt derigenom, Den 3i Februari f. m. ali lian velat tillåta Stånden att 2:ne gånger behandla förslaget, hvilket icke är annat lin ett verkligt gyckel, enär Constit Utsk., sedan Stånden andra gången fattat sitt beslut, äger att undertrycka detsamma. Hr Dalmans förslag Ur jag ©fveriygad icke vinner Constit.Utskls bifall, ehuru det borde vinna bifall, emedan detsamma, sedan Gr. Horn frånträdt sitt förslag, äv det enda i principen consequenta; men då det af Constit.Utsk. säkerligen förklaras för en ny motion, kommer det att leda till intet resultat. Hvad blir då följden af dessa discussioner? Jo, följden blir den, att då vi hittills begagnat dessa grundlagsstadganden såsom vapen under våra formstrider, skola vi nu komma att tvista om sjelfva vapnen och söka att fråntaga hvarandra desamma, då slutet omsider blir, att hvar och en behåller sina vapen, och grandlags-§§:na förblifva oförändrade. Hr Gunther: Till besparing af tid afstår jag ifrån att underkasta mitt förslag någon votering, enär Hr v. Hartmansdorff» förslag innefattar hufvudsaken af hvad jag åsyftar, och mitt förslag således i hufvudsaklig mån kommer att göra sig gällande genom det afseende, som lemnäs åt Hr v. Hartinansdorffs. I öfrigt begagnar jag tillfället att besvara Hr Hjärnes yttrande, att Hr v. Hartmansdorffs förslag går ut på att beröfva Stånden deras anmärknrsrätt.
R:dr årligen, hvaraf innevarande års anslagssumma, enligt särskildt beslut, redan blifvit utbetald; 7:o. för fortsättandet af fästningsbyggnadsarbetena vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona, Trehundrafemtontusen Riksdaler, eller 103,000 R:dr årligen, häruti inberäknadt det för innevarande år särskildt beviljade och anvisade belopp af 75.000 R:dr; 8:o. för Topografiska korpsens arbeten, Trettiosextusen Riksdaler, eller 12,000 R:dr årligen, innevarande års redan utbetalda anslagssumma häruti inberäknad; och 9:o. till komplettering af reservförrådet för beväringsmanskapet, Åttiotusen Riksdaler eller 26,666 R:dr 32 sk. årligen. § 85. 1 sammanhang med andra under nuvarande riksdag vidtagna beslut angående rustningsoch roteringsskyldighetens utgörande inom provinsen Jemtland, hafva Rikets Ständer beviljat följande 2:ne särskilda anslag, hvilka i den ordning, Kongl. Maj:t behagar i nåder föreskrifva, böra af Riksgäldskontoret utdelas, nemligen: l:o. ett anslag af Niotusen Riksdaler, för att, efter den fördelning, som af Kongl. Maj:t fastställes, och, i den mån behofvet påkallar, kunna för tiden från och 8 Slals-Ulskottets Memorial, Jtä 324. med 1848 till innevarande års slut, användas till lindring i det rustningsoch roteringsbesvär, som under denna tid ålegat rustoch rotehållare inom nämnde provins; och 2:o. ett, till Kongl. Maj:ts nådiga disposition stäldt, anslag af Fyratusen fyrahundratrettioåtta Riksdaler 3 sk. 2 r:st., för inlösandet från interessenterna i Gustafs och Carlbergs kopparverk af den samma verk tillerkända rättighet till dagsverken fråp åtskilliga hemman inom Underåkers, Åhre och Kalls socknar i samma provins. § 86. Med anledning af Kongl.