Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvarje Författare »eller Förläggare stånde fritt att en honom, i följd af sådan egenskap, tillhörig Skrift, antin »gen sjelf eller genom andra föryttra.» (allt § 1.) »Det skall, under de i 3 § siad »gade förbehåll, stå hvarje Författare fritt att öfver allt hvad som äjeller kan blifva före »mål för mensklig kunskap genom tryck sina tankar kungöra.» »Det skall stå »hvar och en fritt att i tryck allmänt kunnigt göra allt hvad som i denna Lag icke finnes »uttryckligen förbudet.» (§ 2). »Hvar, som beträdes att hafva försålt eller utspridt »en i laga ordning med qvarstad belagd eller confiskerad Skrift» (den endast) »vare vid alla »sådana tillfällen, då han om qvarstaden kunskap ägt eller bordt äga, till samma ansvar, som »Författaren, förbunden, och umgälle förbrytelsen efter enahanda grunder» (således efter Tryckfrihetslag och inför tryckfrihetsdomstol). (§ 4). »Lagligheten af åtalade tryckta »Skrifters innehåll skall hädanefter alltid pröfvas af en Jury eller Nämnd, bestående af Nio »Personer, hvilka sammanträda vid den Domstol, der brott mot denna Lag åtalas. — »Förbrytelser emot denna Lag upptagas vid allmän Underrätt i den Stad, der Boktryckeriet, »ifrån hvilket den åklagade skriften utkommit, anlagdt är, eller vid anläggandet anmält »blifvit. Akademiernas Jurisdiktionsrätt, enligt deras Constitutioner, dock oförkränkt» (utan att Jury dermed försvinner) (§ 5). Jag inser icke, huru det skulle kunna med större klarhet uttryckas, än här skett, att pressens bruk mot enahanda vilkor står hvar och en öppet. Om sådan frihet ej ägdö rum före utfärdandet af denna Tryckfrihetslag; så kunde då ej heller fel mot tryckfrihet begås genom dess begagnande till insubordination eller till spridande af irriga religionsläror; och till bestraffande häraf kunde således ej heller komma i fråga att anlita annan domstol, än den myndighet, som ägde bestraffa dylika förgripelser, äfven när de i tryck föröfvades.
Om nu desse Hästhemmans och fördels eller Lönings^Räntor uträknas efter manlig förwandling, som torde öfwer hufwud kunna tagas till 6 gånger, och Spannemälen beräknas efter Z Riksdaler per Tunna, sa lttgör detM en ärlig summa af omkring 24,200 Riksdaler Banco, obmaknadt förmonen och dispositionen af ofwannämnde 41 halft Manial uti Boställen. Det är en kand fak, att Adels-Fanan pa en längre lid icke warit uppsatt; Och sedan Riket, efter det upprättade Jndelmngswerket, blifwit med en tillräckelig ständig milice förfett, torde behoftvek af en sädau Corps wara ännu mindre, och anledningarne kill dest första uppsättande i det mesta förfwunnit. Detta instämmer ock med de af Regeringen i sednare tider med denna Corps widtagne förfatmingar i thy, akt genom Kongl. Brefwen af den 15 Aprill och den 25 Junie 179g, den 12 Junii 1797 och den 1 Augusti innewarande är blifwit körordnadt, att alla Indelningar wid Adels-Fane Regementet, som blifwit ledige, böra för Kongl. Majit och Kronans räkning indragas och de dem atföljande Boställen pä Zo ars lid i wänlig Ordning utarrenderas. Pa desse grunder har Stats - Utskottet ock icke dragit i Betänkande, atk nu till Rttfens HSglofliga Etan - IZ2 Den 4 November. Ständer en flik indragning wid Jnnehaflvarnes afgång hemställa.
Bet. N. o 8, ”Detta correcliv, som, efter Utskottens ”tanka, nu saknas i den nya Skiftes-Stadgan, hafva Utskotten trott sig finna uti ”det förändrade Stadgande, som Utskotten ”föreslagit i 8 § af 12 Cap., deruti Utskot”ten tillstyrkt återinförande af det, såsom ”Utskotten synes, på både billighet och ”rättvisa grundade stadgande, som uti de ”förra Enskiftes-Förordningarne egde rum, ”att de delegare i ett Skiftes-lag, som ej ”anse skifte för sig förmonligt, utan önska ”i samfällighet förblifva, må vara dertill ”berättigade, samt skiftet endast verkställas ”för den lott, som skiftet begärt, och att ”den sistnämnde med afseende å den fördel, han genom skiftet åsyftar och vinner, ”skall vara pligtig att, der, för delningens ”verkställande, utflyttning ovilkorligen må”ste ske, i första rummet från samfällighe”ten utflytta”. ”Om 8 § i 12 Cap. förändras i enlighet med det af Utskotten framställdta förslag, men stadgandet i 3 § af 1 Cap. bi”behålles oförändradt, uppkommer, efter ”Utskottens tanka, en lika billig, som nödhändig jemlikhet i rättigheter och skyldigheter, i fördelar och olägenheter*. ”På dessa skäl anse Utskotten sig icke ”kunna understödja någotdera af de förslag ”till Lag-j samt Ållin. Besv. o. Oec. Ulsk. Bet. IV. ö 8 ij ”till ändring i sistnämnde §, som af ser”skilde Molionairer blifvit väckta, utan till”styrka: att, med afslag å dessa Motioner i ”3 § uti i Cap. må oförändrad bibehållas.” 7 §.
En annan vinst af arbets-fördelningen vore för öfrigt den, alt Expedilions-ehefen, mindre än hittills öfverhopad af besvärsmål och löpande ärenden, kunde lemna Deparlemenls-chefen ett desto kraftigare biträde vid utarbetandet af större mål, förslag lill organisationer och författningar m. m. En sådan förändrad arhets-ordnirig inom de särskilda Kansli-expeditionerna anser jemväl Utskottet kunna blifva af väsentlig nytta; och under antagande alt densamma, för hvars snara I i 11 vägabringa lide hinder icke synes möta, kommer alt införas, har Utskottet genomgått den för nu ifrågavarande expedition föreslagna aflöningsstat och funnit sig böra tillstyrka beviljandet af deruti uppförda belopp, endast med följande förändringar. fl) Expedilions-sekreterarnes aflöning, som för närvarande utgör 2,707 R:dr 50 öre, är föreslagen alt utgå med 4,500 R:dr. Ehuru dessa embetsmäns göromål efter den ifrågaställa nya arbets-ordningen blifva mera maktpåliggande och trägne än de nu äro, torde dock, med afseende å göromålens beskaffenhet, den äskade aflöningen för deni kunna i någon mån nedsättas. Utskottet föreslår, att densamma bestämmes till 4,000 R:dr R:mt eller enahanda belopp, som för äldste Asse_ssorer i Hof-rälternc förut blifvit af Utskottet tillstyrkt. b) I afseende å löneförhöjningarne fiir Kanslister och Kopister, får Utskottet, på enahanda grunder, som i dess Utlåtande N:o 42 äro anförde, angående^ dessa slags befallningar inom Jus ti l ie-depart emen tel, hemställa, all, med inskränkning af det ifrågasatta aflönings-beloppet för Knnslislerne från 2,000 R:dr lill 1,800 R:dr, summan af lillökningarne för Kanslister och Kopister, utgörande 2,895 R:dr Runt, må ställas lill Kongl. Majlis disposition för befrämjande af ärendenas gång inom dessa tjenslegrader.
Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden : — N:o 98, i anledning af väckt motion om förändring i föreskrifterna rörande hästarnas färg vid artillerioch kavalleri-regementena: B. VII. 5, 140, A. 140; U. IX. 148, 178, A. 178. — N:o 99, i anledning af viickt motion, att sökande till Musiklarareplats vid lägre Elementar-läroverk eller Organist beställning skall förete betyg om examen inför Kongl. Musikaliska Akademien: B. VII. 5, 140, 182, Å. 184; U. IX. 148, 178, A. 178. — N:o 100, i anledning af väckt motion om de båda Fotgardes-Regementenas förening till ett Regemente: B. VII. 5, 140, A. 140. — N:o 101, i anledning af viickt motion om upphäfvande af förbudet för gemenskapen att gifta sig utan vederbörande befäls samtycke: B. VII. 5, 140, 184, A. 196, E. 354. — N:o 102, i anledning af väckt motion om bildande af föreningar för ersättande af förluster, uppkomna genom hagelskador: B. VII. 5, 140, A. 140. — N:o 103, i anledning af väckt motion, angående rätt för arfvingar efter förut varande åboer å sådane kronohemman på Oland, hvilka blifvit anslagna till boställen, att få skatteköpa samma hemman: B. VII. 350; VIII. 8. A. 8.
Vid hvarje bataljon linie-gendarmer: 1 squadrons-chef, 1 kapten-löjtnant, 1 löjtnant, 1 under-löjtnant, 8 korpraler, hvaraf 4 på hvarje squadron, 8 vice korpraler d:o d;o, «) Se Tab. 27. 172 Den 11 Mars f. m. 100 soldater eller 50 på hvarje squadron. Vid hvarje fältdivision linie-artilleri: 1 batteri-chef, 1 kapten-löjtnant, 1 löjtnant, 1 under-löjtnant, 7 konstaplar, hvaraf 4 på det ena batteriet, och 3 på det andra, 9 vice konstaplar, hvaraf 5 på det ena batteriet och 4 på det andra, 50 artillerister, eller 25 på hvarje batteri. Vidare ordnas permitteringen sålunda: l:o Att vid infanteriet och dragonerne qvarblifva alltid 1, och vid gendarmerne och artilleriet alltid 2:ne officerare i tjenstgöring på hvarje kompani, squadron eller batteri. 2:o Att vid hvarje infanteri-bataljon alltid en bataljonsadjutant, antingen den l:sta eller 2:dra, qvarblifver i tjenstgöring. 3:o Att å den squadron eller det batteri, vid hvilket det största antalet korpraler permitleras, der permitteras ock det minsta antalet vice korpraler. 4:o Att af timmermännen alltid 1 på hvarje bataljon qvarblifver i tjenstgöring. Emellan samtlige officerare och under-officerare bör permitteringen så fördelas, att, med ledning af föreg:de bestämmelser, alla ske lika rätt, d. v. s. att alla kompani-officerare vid infanteriet och kavalleriets dragoner permitteras under loppet af ett år 216 dagar hvardera, samt vid kavalleriets gendarmer och artilleriet 144 dagar hvardera; hvilken sednare bestämmelse äfven gäller för infanteriets balaljons-adjuianter.
Vid granskning af räkenskaperna för Svea Artilleri-regemente, har det ådragit sig Revisorernes uppmärksamhet, att under revisionsåret hästar blifvit till väsendtligt olika priser inköpte, såsom en för 350 R:dr och en åter för 850 R:dr, oaktadt desamma både till ålder och storlek varit nära jemförlige, samt utan att något skäl för prisskilnaden blifvit antydt, i det att om dem båda endast attesterats, att de äro »till Kronans tjenst duglige». I anslag till läroböcker för Artilleri-regementenas informationsverk är för året anvisadt ett belopp af 450 Riksdaler, och då härtill kommer de från föregående år reserverade 1,004 R:dr 30 öre, eller tillsammans 1,454 R:dr 30 öre, men under revisionsåret icke blifvit utgifvet mer än 14 R:dr, har behållningen vid årets slut vuxit till 1,440 R:dr 30 öre, hvilka medel hos Chefen för artilleri-staben då varit innestående. Men som dessa medel således icke i någon väsendtlig mån behöft anlitas för förefallande utgifter, hade det, enligt Revisorernes tanke, varit lämpligare, att åtminstone större delen deraf genom insättning i Rikets Ständers Bank, eller på annat sätt gjorts fruktbärande. § 5. Uti ett under den 23 Maj 1853 upprättadt och af Kongl. Maj:t sedermera i nåder gilladt kostnadsförslag för anläggning af en artilleri-tyggård å lilla Otterhällen i Göteborg upptogs för tillsyn vid och ledning af arbetet, som antogs böra kunna fullbordas på fern år, ett årligt arfvode af 900 R:dr R:mt till arbetschefen och 450 R:dr samma mynt till redogöraren. Detta arfvode har ock, enligt hvad af räkenskaperna inhemtas, utgått ej allenast för nämnde tid, utan jemväl för 3 år derutöfver; dock hade arfvodet till redogöraren för den sednare tiden nedsatts till 300 R:dr nämnde mynt.
Då de i Tyskland redan mångåriga räntefiirsäkringsanstalterne här blefvo för eli par år sedan allmännare kända, omfattades frågan med det lifligastc intresse, dels för idéens egen D e n 24 Augusti f. nr. 355 skull, dels, millian da hufvudsakligast, för den oerhörda vinst, som förcspcglades delägarne, da t. ex. cn person vid några och 40 ars ålder skulle erhålla en årlig pension af 150 r:dr såsom frukt af cn i dess barndom gjord insats af 10. Sedermera sy nes intresset hos mängden hafva betydligen afsvalna!, förmodligen derföre, att sednare caleuler hafva ådagalagt, alt de förespcglade löftena icke på långt när kunna realiseras; men deremot hafva samma caleuler förvissat oss om, att cn räuleförsäk ringsa lista It likväl förmår åstadkomma cn stor och obestridlig nytta, hvilket ock är i ögonen fallande, dä man, utan djupare forskning, betraktar dess grundidé', som iir cn pä fullkomlig rättvisa och ömses hl i g Itet grundad pensionsinrättning, sorn star öppen för hvar och cn af hvad samhiillsclass, alder eller hön som helst, och sorn, jemte det den bereder de högsta möjliga pensioner, innebär i sig sjelf borgen för sitt framtida bestånd. Det är sant, alt emot flere af de i Tyskland organiserade ränteförsäkrittgsanstallcr hafva farliga motståndare uppträd!, men alla dessa hafva endast klandrat sältet, hvarpå ideen blifvit utförd, alldeles icke sjelfva idéen, den de deremot hylla. Alt intresset för sjelfva saken icke svalnat i Tyskland, oaktadt bristerna hos de äldre anstalterna blifvit blottade, bevisas deraf, att inom ett är tvenne nya uppstått, en i Hannover och cn i Darmstadt. Man är ense om sparbankernas nylla; men skulle de icke vara ännu nyttigare, om de gäfve cn högre ränta?
Borga reBref i Stockholm och Götheborg tf För Grosshandlare // andra Handlande n Fabrikörer tf Coopv. Skeppare, Skråhandtverkare o. Ma nufacturister tf andra Borgare» som ej höra under Skrå i:sta Classens Städer. För Grosshandlare n andra Handlande o. Fabrikörer if Coopv. Skeppare, Skråhandtverkare ö. Manufacturister 9f andra Borgare ■> som ej höra under Skrå a:dra Clais sens Städer. För Grosshandlare ffr andra Handlande o. Fabrikörer 135 £T p: Rd sk - r-de afdel. o» o 0 g * «-*■ p 3 1 Rd sk. 96 Exp. tftsk, Fårsldg till lind. Skrifv. Ra sk. För Coopv. Skeppare , Skråhandtverkare o. Manufacturister n andra Borgare, som ej höra onder Skrå Z.dje C las sens Städer. För Grosshandlare . andra Handlande o. Fabrikörer . Coopv. Skeppare Skråhandtverkare o. Manufacturister n andra Borgare, som ej höra urfdcr Skrå 4 de Classens Städer. För dem, sorn vinna burskap på utrikes handel t/ andra Handlande o, Fabrikörer , Coopv. Förslag till und. Skrifv. N:o 275. 97 Borgarebref: /t andra Borgare, sorn e} höra under Skrå 5:te Classens Städer. För dem, som rinna burskap på utrikes' bandel n andra Handlande n Coopv. Skeppare, Skråhandtverkare o. Manufacturister t, andra Borgare, som ej höra,under Skrå Borgensskrifter Bouppteckningar, se denna §s 2 mom. Bytesbref om fast egendom emellan Kgl. Maj:t o. Kronan samt enskilde , äfvensom enskilde emellan, lika med Köpebref, se §.
Utskottets , från den 4 i denna månad på bordet hvilande, Betänkande, rörande tryckning och utdelning af Utskottens Betäukanden , till Riks Stånden* Ledamöter, Sedan Secreteraren erinrat, au en nästan lika Motion blifvit yäckt åf VieeXaliaan - Vrot. T]tär, ä. g Dec, isis. lien Jon Jonsson och på hans begäran, remitte. råd till Stats-Utskottet; så beslöt Ståndet, att förevarande fråga skulle hv^Ta, intill dess StåtsUtskottets utlåtande, i anledning af £fon Jonssons Motion, inkommit. S. DRemitterades till Stats - Utskottet: 1:0 Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition om anslag af nödige medel till fullbordande af de i Hufvudstaden anlagde CorrectionsInrättningar; 2:0 Anders Danielssons från Elfsborgs Län Motton om lön för Fjerdingsmän på landet. 3:0 Lars Nilssons från Norrbottens Län Memorial om förhöjd lön för Landshöfdingen i berörde Län; 4:o J. J. Rutbergs från Norrbottens Län Memoria], om minskning i kostnaderne för Riks-Ståndens Klubbar; 5:o C. Ericssons från Vermlands Län Memorial, angående lön för en ExpeditionsFogde i Elfdahls och Fryksdahls Härader; Vrot. Vt dr. d, g JOec. t$äg. 6:0 Anders Anderssons från Östergöthland» Lån Memorial, angående nedsättning af räntan på lån uti publike Cassör. Statsoch Banco - Utskotten: Pål Jönssons från Christianstads Län Memorial, om inrättning af Låne-Contor till befordrande af utflyttningar efter egoskiften. Stats, samt Allmänna Besvärs' och OeconomieUtskotten: ' 1:0 Kongl. Majlis Nådiga Proposition om fortfarande anslag till strömrensningar och lättade vatten-communicationers befrämjande. alo Anders Danielssons och Hans Janssons från Elfsborgs
Upplästes och remitterades till Stats-Utsk:t en af Hr von Ehrenheim, Per Jakob, inlemnad motion, N:o 115, om anvisande af medel för Enköpings tre-klassiga Elem.-läroverks utvidgning till fem-klassigt. Frih. Leuhusen, Alexander Magnus, uppläste en motion, N:o 116, om beviljande af ett anslag å 1,540,000 rdr för en jernvägsanläggning från Hemgrafven till Sundsvall. Hr Lagercrants, Carl Gustaf: Den af Frih. Leuhusen väckta motion om anslag till en jernvägsanläggning mellan Sundsvall och Hemgrafven för fulländande af kommunikationsleden Den 15 November f. m. 121 öfver Jemtland mellan Skandinaviens båda kuster, behöfver inga andra skäl än dem, som motionären framställt. Jag har också begärt ordet endast för att få instämma i en motion, som afser att befrämja ett af Norrlands vigtigare intressen. De stora anslag af allmänna medel, hvilka såväl i Norge som Sverige redan blifvit för detta ändamål beviljade, från Norge öfver en half million rdr rmt för den omkr. 6 mil långa vägen mellan Levanger och Melen, samt från Sverige något mer än 240,000 rdr för den del af kommunikationsleden, som löper genom Jemtland, och 250,000 rdr för den som går genom Medelpad, visa ock nogsamt, att betydelsen af detta storartade företag är af båda rikenas statsmakter erkänd; men det förhåller sig onekligen så, som motionären framställt, att slutstenen i denna byggnad är en jernvägsförbindelse mellan Sundsvall och Hemgrafven. Detta har icke heller från början blifvit lörbisedt, utan tvertom ständigt framhållet. Man hyste dock förhoppningar att kunna medelst enskild teckning tillvägabringa ^ af kostnaden för denna jernvägsanläggning, för att derefter erhålla § af allmänna medel; men denna förhoppning har ej kunnat realiseras, och skall på lång tid icke kunna det.
Då, på sätt föregående §. omför mäler, god fräjd samt nyckt&rhet äfven utgöra vilkor för Mästerskaps vinnande , må Invar ken den, som b/ifvit dömd förlustig rättigheten att väljasj eller deltaga i val till förrättningar j sorn förutsätta medborgerligt förtroende, kunna till Mästare antagas, ej eller den, som begått lagligen fulltygadt dryckenskapsbrott, inom 1 är derefter Mästerskap tilldelas, 3 §* Ehuru Utskotten i I §. antagit det af Högvördige PresteStåndets och Yällofl. BorgareSiåndets Ledamöter inom Utskotten förut alternativt föreslagne tillägg dervid, och något hinder deraf således icke möter för denna §., bibehållande, hafva Utskotten likväl, enär, genom det ytterligare förtydligande Utskotten gifvit åt berörde §., medelst tillsättande af orden: på Mästares Verkstad, redan blifvit uttryckt, hvad uti nu ifrågavarande 3 §. innefatta*, ansett densamma, .såsom öfverflödig, kunna aldeles utgå ; hvaraf följer att en ny numerering af de efterkommande §• §. bör ega rum, så att 4 §. blifver den 3 i ordningen, 5 (j. den 4:00 och så vidare: dock anse Utskotten sig, under upptagandet af anmärkningarna, bora, till förekommande af irring, begagna den förra nummerordningen, Lagutskottets Betätikandcn. 5 §• Såsom en följd af Utskottens beslut om antagande af Presteoch BorgareStåndens föreslagne tillägg vid i hafva Utskotten anseit sig icke kunna tillstyrka bifall till Ridderskapet och Adelns samt BondeStåndets aliernativ vid denna utan föreslå godkännandet af den motsatta meningen, siden den i den egenteliga redactionen af finnes intagen; Och år det en följd häraf, att Utskotten funnit sig icke kunna fästa något afseende å Förslaget, att Mästerskap ej före 27 års ålder borde tilldelas någon, som icke på Måstares verkstad lära och såsom Gesäll längre eller kortare tid arbetat. 6 §.
Ml ej för det uärwarande fant siz kunna tillstyrka bifall, har bemälte Stads-RiksdagS Fullmägtig, Herr Grotzhandlaren tte^arät, uti till Wallof!. Borgare-Btändet ingiswen, samt till lignea-Utskottet remitterad ansökning, anhällit om sä beMffak bestut och förordnande till Herrar BancoFullmägtige, att de deraf äga rättighet och en Åliggande skyldighet, akt med den sökte Länsumman bispringa Uddevalla Stad, enär sadant kan M »ta» nägvn BanquenS werkliga olägenhet; samt att Conditionerne derwid, Maga af Riksens Högloft. Ständer nu pröfwas och bestämmas; Och att Vefta i afseende pä ränta och arerbetalningslid, blifrva sä lindriga fsm möjeligt. Af wäl grundade skäl, har Banco,Utskottet funnit sig ej kunna tillstyrka bifall ä Uddevalla Stadsförs detta gjorda 8än. Ansökning, hwilket dest yttrande, Baneo-Urfkottet får äran sig Lberopa. I anledning af förrberörde nu förnyade orrhällan, och med afseende a de härwid förekomne ömande omständigheter, anser Banco-UrMttet sig emedlertid, till Respeckive Sländens godtstnnaude böra kvördsammeligcn hemställa, huruwida till nästa Baneo-RevisionS pröfning ma öfwerlemnas, att efter Herrar Banco» Fullmägtiges hörande, sig utlära, i hwaB män, och under hwad säkerhere, sami återbetalning* »vilkor, Udde»alla Stad, kan före nästa Riksdag, med Län,biträde af Banque», utan Werkets olägenhet, understödjas? hwgröfwer Utdrag af Protokollet, till r°4 Den 14 November. lill de Rcspeetive Standen rxpedieras stille. Är och dag som föreffriswit star.
Jag hade förmodat att Motionairen skulle, i anledning af Grefve Dela Gardies uppmaning, hafva återtagit hela förslaget, men då det icke skett, vore det förmätet af mig att vänta mera afseende å hvad jag likaledes hade velat begära, i synnerhet sedan en annan Ledamot instämt med Motionairen. För min del anser jag det ovärdigt, att mäta de stora Christna Högtidseller äfven andra Helgedagars värde efter antalet af dags ö O C verken, eller beloppet af Stångjern, eller af andra varor, som genom deras indragning skulle kunna åstadkommas. Om hvarje Landskap, efter sina producter, beräknade Helgedagarnes värde; efter hvilken Vara borde det väl mätas i Småland? Denna beräkning synes mig icke blott ovärdig, utan lian gränsar till det löjliga, och erhindrar mig om en calcul, som någon gjort öfver mängden af de dagsverken, som skulle för Riket besparas, om Folk upphörde att snusa. Många hördes härtill yttra deras bifall. Grefve Gyldenstolpe 3 Anton Gabriel: I en fråga så vigtig som denna, hvari ingår allt hvad som (innes heligt på jorden, och som så nära rörer den religieusa känslan, hoppas jag att tiden ej kan anses illa använd, då jag utbeder mig att få yttra mig i ämnet, äfven om jag dervid skulle blifva något vidlyftig. Den ig December f. m. Härefter uppläste Grefve Gyldenstolpe följande: Om det är en obestridlig sanning, att hvarje samhällsordnings bestånd är beroende af den bos Folket inneboende gudsfruktan och derpå grundade sedlighet, samt vidare att ju friare denna samhällsordning är och de lagar af hvilka den är ämnad att sammanhållas, ju nödvändigare är också bevarandet af denna gudsfruktan, så följer också deraf omedelbart, att alla Styrelser, och särdeles de såkallade constitutionella, måste beflita sig att bos de dem underlydande Folk, ej blott bevara, utan äfven om möjligt föröka en sann religiositet; denna osvikliga grundval för såväl timlig som evig sällhet.
Departemental-indelningeo al Banco-Verket, samt Redovisningsoch T jens fgörings-Ord ning en inom detta Verk; bifölls; oell antog Ståndet följaktligen, sid. 24 och följande, de alternativ, sorn nro för esla g ne-, med iakttagande al de förändringar, som blifvaen följd af Utskottets, åsigt örn Chefskapen inom Departementen; N:o 3g, i anledning af väckt motion-, om Bankens och Banco-Dis-contens räkenskapers granskning i Kongl. Kammar-Rätten; Bifölls-; Nro 4r. i anledning af väckt motion, om rättighet för Bankens gäldenärer, alt i LandtRänterien eller annat anvisad t ställe å den ort, der de äro boende, erlägga räfhta och capitnl-afbetalningar; Bifölls; N:o 43? i anledning af Herr Forsbergs motion, angående förändring i vilkoren för tväunefran Banken staden Uddevalla beviljade lån; Bifölls; Nro 43, i anledning af Herr TYoerns motion, om afskrifning af en Bankens äldre fordran iros Riksgälds-Contoret;: Bifölls, S. D. Föredrogs A nyo och återremitterades BancoAjtskottets Betänkande N o 4°> i anledning af vackt fråga, om förändrade grunder för befordringar till Commissarie-bestäliningar i Banken. S. D. Pä derom väckt fråga, beslöt Ståndet anmoda sina Ledamöter i Bevillnings-Utskottet, alt inom Utskottet, på Ståndets vägnar, påminna om skyndsamt ulgifvande af det ännu icke till Stånden inkomna. Betänkande om Sjötullen* Från Vä 110flige Bokgabk-StIhbet. S. D. Föredrogs å nyo B ane o-Utskottets: Utlåtande