Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lil. A. Afd. 6. 4:0) anfört, att ett Bruk, med Tumbas rörelse och mångfaldiga upphandlingsbehof, icke utan olägenhet kan umbära Ofliciela Tidningen och åtminstone Stockholms allmännaste Annonceblad. Deremot, och om man vill anse utgiften för en Calender nog vigtig, att i och för dess besparande ett häfdvunnet bruk bör afskaffa.?; rnedgifver jag att en sådan kunde, utan betydeligare olägenhet, fastän säkerligen ej utan afsaknad, vid Bruket umbäras. 9:0 Herrar Revisorer hafva förmält, hurusom det ådragit sig deras serskilda uppmärksamhet att, vid föredragning hos Herrar Banco-Fullmäglige den 10 Januari i835, af en Kamererare!! Möllers Räkning å 326 Rdr 24 sk. för af honom år i834 besörjd mathållning för åtskillige personer, jag, såsom ägande speciela inspectionen vid Tumba, tillkänliagifvit, att anledningen hvarföre denna Räkning så betydligt öfversteg de föregående årens, vore, att jag, sorn hyste den öfvertygelse att Möller ej kunde vara ersatt för sine kostnader, genom de af honom upptagne belopp, anmodat Möller att serskildt i Räkningen uppföra ett arfvode af 133 R:dr 16 sk.; hvilken anmodan Möller ock efterkommit; hvaruppå Banco-Fullmägtige bifallit berörde utgift; och hafva Herrar Revisorerne, enär de förment omförmäide 133 R:dr 16 sk. sålunda i 9 hafva tillkommit endast i följd af min anmodan om''deras upptagande, ansett sig icke kunna underlåta alt hos Rikets Ständer anmärka denna Utgiftspost; äfvensom i sammanhang dermed omnämna, alt Möller, som förut ej förmärkts klaga öfver de för Mathållningen fastställda pris, kort derefter inkommit med förslag lill förhöjning deri, hvilket äfven af Fullmä glige beviljats. Bruksförvaltarens afgifne yttrande öfver denna punkt, är af följande lydelse: ”Sorn vid Tumba ej finnes något
Spinneri-Inrättningarne åter, med hvilkas fullbordande den tillhörande mekaniska verkstaden fortfarit alt sysselsätta sig, hafva nyligen detta år blifvit fullfärdiga (med sina 12 Spinnstolar och andra pieser i proportion derefter) då i »träd t i sill högsta verksamhets-period, efter den skala Intressen terne beslutat att desamma verkställa. Närvarande local medgifver likväl ett till hälften ytterligare ökadt antal af alla dessa särskildta maehinerier, hvarigenom en proportionaliter högre till verk lii 11 gs-<jvantitet kail åstadkommas. Men eu sådan ytterligare, utvidgning bär ondast varit af intressenterna åsyftad, b*st ännu ej beslutad. De för närvarande vid Strömma mechaniska verkstad örfärdigade och i fabrikshuset uppställda machiner, som redan äro i verksamhet, utgöras af 10 Kardstolar, 2 Blåsmachiner, 1 Dragstol, 3 Förspinnings-stolar, 12 Spinnstolar, 1 stol för Kardsiipning, 1 präss och 1 o-HaspJP-machhier, vid hvilkas skötande äfvensom vid Bomulls-plockning och r ering, nära 100 Fabriks-arbetare af båda könen, barn inberäknade, uti 36 tvänne omgångar med circa 5o i hvarje omgång, är» natt och dag sysselsatte och med hvilkas tillhjelp redan 4° Bundter eller circa 4ao skålpund Bomullsgarn ifrån N:o 10 till och med N:o 20 hvarje dygn, kunna tillverkas. Sjelfva den mekaniska verkstaden, bestående af en stor provisionel! uppförd byggnad af träd, belägen omkring 100 alnar från Strömmaå, drifver, genom en särskildt anlagd ränna och med ett mindre hjul af sex alnars diameter, diverse enkla och dubbla stolar för jernsvarfning, 1 Kuggskärningsmachine, drillar, Skrufstockar med sina tappar, 2 Biåscylindrar, Cylindersåg, Slipocb polerstenar m. m. varande inuti samma byggnad af slen uppförda 2:ne Smedjor, en Smält-ugn och en Cupulugn.
Regerings-Formen, blifva föremål för discussion inom Riks-Stän~ Den 3 December e. m, 187 den, än de, som blifvit af Utskottet tillstyrkte , så hemställer jag, huruvida någon äger rätt att i Ståndet nu uppträda och begära återremiss på en anmärkning, som utgör en i sjelfva verket ny fråga , helst Constitutions-Utskottet derpå icke afgifvit något Redactions-förslag. Detta vore att söka aftvinga Constitutions-Utskottet ett Redactions-förslag , hvilket likväl Grundlagen synes så sorgfälligt hafva velat förebygga, Grefve Löwenhjelm: Hade jag trott, att allt hvad oss i dessa dagar sysselsatt, endast för att åt en och annan af oss bereda ett lyckligt tillfälle att göra enskildta Motioner, förekommit, så hade visserligen äfven jag väckt flere sådanaj men jag bar deremot trott, att alla åtgärder, som i detta ämne blifvit vidtagne , äga sitt ursprung uti 1818 års Ständers ö. skan till Kongl. Maj;t. Huru detta ärende skall kunna jemföras med enskildte Riksdagsmäns Motioner, kan jag sannerligen icke linna. Nu läser jag i Constitutions Utskottets ingress följande ord: Utskottet har trott den äskade handläggningen böra inskränkas inom den för Utskottet i allmänhet utstakade befattning att sorgfälligt pröfva förslagens enlighet med Grundlagen , att afstyrka dem, som skulle finnas deremot väsendtligen stridande _, och att lill Riksens Ständer för Crundlags-likmätig behandling öf verlemna, med eller utan modificatio/i, de öfriga som ans äges nödiga _, nyttiga och verkställbara, I anledning af den skyldighet Utskottet sjelf anser sig åligga, upptager Utskottet i 8) 9 och io;de punkterne allt 188 Deri 3 December e. m. det, hvarom vi au öfverlagt. Dessa 3 förslag har Constitutions-Utskottet upptagit, och sedan det uppgifvit sin åsigt, handlagt sjelfva målet med förslagets afstyrkande.
M. vid förliden riksdag afslagit en underd. begäran i enahanda syftning, äfvensom att skälet till detta afslag då var, att de häradsbocr, som önskade fä begagna skogen till uppbyggande af soldattorp, påyrkade detta såsom en rättighet, till hvilkens medgifvande, såsom varande hvarken sanningseller lagenlig, K. M. ieke fann sig befogad ; men å andra sidan fann Utsk. äfven, att desse rustoch rotehållarnes knekte-conlracler ursprungligen varit grundade på rättigheten att fä utsyning till sina soldattorps uppbyggande, fastän sedermera genom en convention emellan Kronan och rotehällarne (om jag minnes rätt var det endast rolehållnrne) desse sednare blifvit befriade frän den dem åliggande skyldighet att uppbygga soldattorp, mot afstående frän all vidare rättighet till utsyning samt mot förpligtande alt i st. f. torp gifva soldaten dal. s:mt såsom hushyra eller och hysa honom inom gården. Dessa contracter stå ännu qvar, och det är visserligen sant, alt dä rolehållnrne sålunda afsagt sig en rättighet emot en annan, hafva de iugeu bestämd juridisk rätt till eli sä beskalfadt yrkande, som det nu ifrngavar.; men dä desse rotehållare ändock de facto blifva skyldige att hälla torp åt soldaten, emedan de eljest ej äro i stånd att anskaffa någon sådan, och dä sålunda den nu lefvande generationen af rotehållare hafva sig en skyldighet ålagd, som den föregtde generationen sig afsagt, så faun Ulsk. en slags billighet vara, att medgifva sökandena den rättighet, att gå in till K. M. med und. begäran, det Han af gunst och nåd täcktes dem bevilja, alt, om skogens tillgångar del medgdfve, få utsyning till nödige soldattorps upp - Den 10 November e. m. 321 byggande. I min tanka är detta betänk, så oskyldigt som möjligt, enär det i alla fall skall komma att bero af K.
— Den rätt, som den gamla författnm medgifver Landshm, Den 4 April e. m. 157 må han gerna behålla, ja, på sätt min af Utsli. citerade motion innehåller, må suspensionsrätten raedgifvas äfven för andra »brott» än mot upbördsförfattningarne, endast med vilkor att suspensionsåtgärden omedelbart underställes vederbörlig domstols pröfning. Det har blifvit sagt, att man utan fara kunde åt Landshm lemna den ifrågav:de vidsträckta makten, emedan han säkerligen icke skulle begagna den annat än i högsta nödfall. Med lika skäl kunde man säga, att det icke vore fara att lemna hvilken förman som helst rättighet att suspendera sina underlydande; ty säkert skulle han sällan eller aldrig missbruka sin makt! Detta torde likväl vara en alltför stor optimism. Dervid förekommer tillika den svåra omständigheten, att grundlagen förbjuder sjelfva Konungen att utan dom och ransakning afsätta Sina och Rikets embetsman. Grundlagen lärer således icke helier ansett det rådligt, att, blott på grund af ett slags blindt förtroende, lemna de högre envåldsmakt öfver de lägre i samhället. Hr von Troil har, för att bevisa nödvändigheten af Landshms suspensionsrätt, anfört ett exempel, alt en sådan åtgärd kunde blifva af högsta behofvet påkallad, äfven utan alt någon oredlighet varit begången, t. ex. om LandsSekretm vägrade att underteckna en af Landshm beslutad qvarstads-resolution. Detta exempel synes dock vara föga bevisande; ty en tjensteförseelse af denna art skulle medföra ett svårt ersättningsansvar, som icke kunde af Landshm åläggas, utan måste blifva föremål för åtal vid domstol, inför hvilken såväl Landshm som den lidande parten ägde anklaga den skyldige. Och om en suspension ansåges nödig, så vore det väl intet äfventyr för Landshm att derom omedelbart göra anmälan bos MofRm, för att hemställa beslutet till dess pröfning. Och något annat har jag icke fordrat.
Föredrogos och remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet, Olof Nilssons från Westerbottens län motion om ändring i sättet för upp börden af indelta räntor, anslagna Till militära embetsoch tjenstemän; och Olof Anderssons från Kalmar län motion, angående rätt till värdskapet å vissa till boställen åt tjenstemän på Öland anslagna kronohemman. S. D. Efter skedd föredragning remitterades till Stats-Utskottet Olof Nilssons från Westerbottens län motion om anslag af allmänna medel till en brobyggnad öfver Umeå eif. S. D. Föredrogs och blef till Lag-Utskottet remitterad Pehr Tjernlunds från Wester-Norrlands län motion om ändring i sättet för talans fullföljd från Underrätt i besvärsmål. S. D. Till Bevillnings-Utskottet blef, efter skedd föredragning, remitterad Johan Johanssons från Kalmar län motion om förändring i liden för uppbörd af krono-utskylderna på Öland. S. D. Föredrogs och bifölls Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 1, angående tillökning af Utskottets tjenstemanna-personal. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne protokolls-utdrag från Högvördiga Preste-Ständet N:ris 3, 4, 5, 6, 7, 10 och 11; samt från Vallöf,. Borgare-Ståndet N:ris 3, 4 och 5. S. D. Vid föredragning af Högloft. Bidderskapet och Adelns samt Högvördiga Preste-Ståndets protokoll för den 2 och 5 innevarande månad (N:ris 6 och 9) i fråga om en underdånig skrifvelses utlåtande till Hennes Maj:t Enke-drottningen Jo - 30 Prot.-Utdrag den 9 November i859. sefina, för alt tolka Rikets Ständers deltagande uti den djupa sorg, som träffat Hennes Majit genom Hans Majit Konung Oscar Iistes död, antog Ståndet den i berörda hänseende gjorda inbjudningen; och skulle Expeditions-Utskottet anmodas, att uppsätta och inkomma med förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i ämnet. Den 9 November.
Svenska konsten är blott i ett hänseende att lyckönska till den goda vinsten af de 385,000 på lotteriet på Riddarholmen, som den nu verkligen fär en expositionslokal uppbygd inom kortare tid än hvad kunnat ske, i fall konstnärerna ensamma skulle åstadkommit bygnadsmedel. Som bekant är af tidningarne ha de på sina lotterier samlat ett 70,000-tal kronor och de ämnade nu dra till med ett ytterligare stort lotteri. Nu blir emellertid expositionshuset upp-fördt, deras arbete förutan. Kgl. akademien är att lyckönska härtill, liksom äfven till nytt hus för skolorna, äfven om dessas lokaler ej äro så dåliga, aom sagdt blifvit. Konstnärer af guds nåde ha utarbetat sig både i dessa förtalade ritsalar och i fullt ut lika » otidsenliga » atelierer utomlands. Ventilation och godt utrymme äro goda egenskaper hos ett skolrum, men i en konstskola beror det hufvudsakliga ej dirpå utan på andan, som i skolan råder. Hvad beträffar utrymmet, så vore det kanske väl, om detta vore något mindre i nämda läroverk. Det blir verkligen snart så mioga artister, att de äta upp hvarandra, sedan de först trängt ihjäl hvarandra i vår trånga konBtvärld.Egl. akademien är äfven (det är min äsikt) att lyckönska till stormen, som iörts upp inom pressen och inom artistklubbar-ne, innan anslaget kom fram för riksdagen. Yttrandena, artiklarna, grälet ha visat huru landet ligger. Det gäller för de styrande att ha det i minne att en stor del af artisterna äro föga nöjde med att de 385,000 gingo i akademiens kassaskåp, därför att de anse att akademiens närmaste uppgift vore en reorganisation af sig själf, därför att de fannit sig ha orsak att anse sättet för användandet af de stora sammor, staten ärligen anslår till de sköna konsters värd och förvaltning, mindre lämpligt, därför att de ej anse akademien lämplig att öfvertaga (eller försöka öfVertaga) ledningen af konstangelägenheterna, något som i sanning vore mera otidsenligt än de nuvarande skolrummen kunna sägas vara *. Vore man sangviniker, hade man nu klart för sig, att kgl.
M:ts Regerings, ty detta uteslutande af orden: »i Konungens namn», finnes redan i den af K. M. vid förra Riksdagen afgifne Nåd. Propos. (N:o 94). Ben lyder nemi. så: »Vill Konungen utom Sverige och Norge resa, meddele Han Statsrådet in pleno denna sin föresats och inhämte dess tankar deröfver, på sätt 9 g, omtalar; beslutar Konungen derefter sådan resa och den verkställer, befatte Sig ej med Rikets Styrelse eller utöfve den konungsliga makten, så länge Han utom Sina Riken vistas, utan föres RiksStyrelsen under Hans frånvaro af Thronföljaren om han. upnått den ålder, som i 41 g':n sägs. Han styre med all konungslig makt och myndighet, enl. denna Regeringsform; dock må han ej adeligt stånd och värdighet förläna, eller till grefligt och friherrlig! stånd uphöja eller riddarevärdighet utdela; äfvensom alla lediga förtroende-sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som Thronföljaren dertill förordnar.» Till följd af det nu uplästa behagade R. o. Ad. finna., att ingenting annat ligger Const.EJlsk. till last i detta afseende än möjligen att hafva följt K. M:ts Nåd. Propos. Jag för min del tror likväl icke att den K. Propos:n har orätt i detta fall, och jag skall också försöka att försvara de» mot Hr Justit. Statsministern. 42 <§:n Regs:sF:n innehåller, att »skulle den olycka tima att hela konungahuset, inom hvilket arfsrätten. till Riket räknas, på manliga sidan utginge, skall, intill dess nytt konungahus blifvit utkoradt och den valda Konungen Regeringen t i 111 rädt, Styrelsen föras af Regering, på sätt i §:n 39 sägs.» Benna lydelse är tagen ur såväl K. M:ts Propos. som. Cönst.Dtsk:s förslag. Nu kan naturligtvis icke Styrelsen, ifall konungahuset är utdödt, föras i Konungens namn.
Postforsling, om posthemmans och gästgifveriskjuts-skyldiges befrielse från — 8 5 2 H 9 — b. 7 Febr. 14 Dec. b. 4 Febr. 12 Dec. b. 4 Febr. b. 12 Dec. g. 4 Febr. g. 7 Dec. 1 anledning af olika beslut Postförvaltare, om ändrade bestämmelser angående arfvode 5 2 11 b. 16 Jan. a. a. 15 Jan. b. 16 Jan. g. 15 Jan. 201 27 för tidningars afsändande, åt — 8 — 57 — b. 11 Mars b. H Mars b. 10 Mars b. 11 Mars — 47 — SL W pj p. angi. Proposifc. ler Skrifvelse!*. Samling. Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Eiks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. 7? Cfl Cu Cg W o »l ctRidd. o. PresteBorgareBondeN:0 N:0 Sid. Adeln. Ståndet. ståndet. Ståndet. N:o ¥ Postmedlen, om beräkningen af . 5 i 33 b. 25 Febr. g. 24 Febr. g. 25 Febr. g. 24 Febr. 21 Postmästare-Instruktionen, om tillägg i 12:te punkten af 8 — 56 — b. 11 Mars b. 11 Mars b. 10 Mars b. 11 Mars 49 63 Postverket, om uppförande af ny byggnad för 78 4 i 82 — b. 29 Juli b. 22 Juli 29 Juli b. 25 Juli 100 20 Preskriptionstid för Vissa Bankosedlar, se Bankens Sedlar Pr ester liga Befor drings-lagarne, b. 16 Febr. | 16 Febr. 1 1 Mars om ändring i — 7 i 69 — b. 16 Febr. 17 Febr. 249 58 Presterskapets Aflöning, om tillhandahållande åt hvarje församling af ett sammandrag af lagrum om 8 64 b. 4 April b. S Mars b. 23 Mars g. 26 Mars »
Vid den pröfning, som i anledning häraf egt rum, har Utskottet godkänt de utaf Konstitutionsutskottet vid 1847 och 1848 årens riksdag för förslaget anförda skäl; och då den omständigheten, att Kongl. Maj:t två särskilda gånger vägrat bifalla förslaget, destomindre bör, i Utskottets tanke, anses utgöra hinder för förslagets återupptagande, som denna vägran synes hufvudsakligen hafva grundat sig på den åsigt, att så länge Bonde-Ståndets nuvarande sammansättning oförändrad qvarstår, någon ändring uti ifrågavarande hänseende icke heller bör ega rum; men Utskottet, uti memorial N:o 11, afgifvit förslag till ändring uti Bonde-Ståndets sammansättning, genom inrymmande i detta Stånd af flere hittills orepresenterade hemmansegare, samt ett bifall till en sådan ändring skulle häfva det hufvudsakligaste skälet mot Bonde-Ståndets berättigande alt sjelf utse sin Sekreterare ; har Utskottet ansett sig ega giltig anledning, att till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling vördsamt framställa förslag om följande förändrade lydelse af ofvannämnde lagrum, hvarigenom, hvad särskildt beträffar 24 § Riksdagsordningen, det deruti befintliga 2:dra moment komme att utgå: 44 Konstitulions-Utskottets Memorial N:o 12. Regeringsformen. § 52. (nuvarande lydelse). Landtmarskalk och Talmän för Borgareoch Bonde-Stånden samt Sekreterare för Bonde-Ståndet utnämne Konungen. Erkebiskop vare alltid Talman för Preste-Ståndet. (den föreslagna lydelsen). Landtmarskalk oell Talmän för Borgareoch Bonde-Stånden utnämne Konungen. Erkebiskop vare alltid Talman för Preste-Siåndet.
N:o 179, i anledn. af erhållne återremisser å betänk. N:o 91, ang:de Commissarien Törnemans och Revisorn Nyströms ansökn:r om bibehållande af sine vid Contoret för Allmänna Magasins-ärendenas utredning innehafde löner. Föredrogos och lades till handlingarne StatsUtsk:s d. 15 dennes på bordet lagde ullåtm: N:o 180, i anledn. af erhållen återremiss å betänk. N:o 94, ang:de Assessoren Rudolphis sterbhusdelägares ansökning om utbekommande af en inom stadgad prescriptionstid icke reqvirerad summa; och N:o 181, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt. N:o 96, ang:de afskrifning utaf förskjutne medel till betalande af Statstidningens skuld. Vid förnyad föredragning af Bevilln.Utsk:s d. 15 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 22, i anledn. af erhållen återremiss i vissa delar af mern. N:o 21, med förslag till sammanjemkning af RiksStms olika beslut, ang-.de grunderne för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterne för tillämpningen deraf, godkände R. o. Ad. de af Utsk. under N:ris 18, 19, 20, 21 och 22 föreslagna voter.propos:r, och lades utlåt, i öfrigt till handlingarne. Föredrogos och lades till handlingarne Bevilln.Utsk:s d. 15 dennes på bordet lagda utlåt-.n: N:o 23, i anledn. af återremiss af betänk. N:o 16, ang:de postbevillningen; och N:o 24, i anledn. af gjorde anmärkn:r emot betänk. N:o 17, ang:de curhusafgiftens fortfarande. Föredrogs LagUtskis d. 15 dennes på bordet lagda mern. N:o 70, med förslag till sammanjemkning af de inom RiksSt:n fattade skiljaktiga beslut, i anledn. af Ulsk:s betänk.
Statsutskottets nyss upplåste Memorial N:o 261, som af Ridderskapet och Adeln lades till Handlingarne , innehåller en allmän öfversigt af alla Hufvud-titlarne, det ifrågavarande Betänkandet afhandlar blott den lista. Med afseende på det förra, anhåller jag, att få göra några allmänna betraktelser, innan jag går till det omständliga af i:sta Hufvudtiteln. StatsUtskottet har, efter öflig sed, framlagt blott den ena sidan af räkningen, nemligen den der visar hvad som skall betalas men icke tillgångarne. De hafva väl förut blifvit pröfvade, men det synes vara origtigt, att i framställningen åtskilja inkomster och utgifter. De förra kunna möjligen vara för högt beräknade, men de sednare åro mera aåkra. Och om man *8* 0rn 5 Julii /. m. skulle finna att någon inrättning, sorn tillskyndar Staten bade inkomst och utgift, borde, för att båttre uppfylla sitt ändamål, få större anslag, ån SiatsUfskottet ansett tjenligt, så kan det svårligen ske, emedan inkomsterna af samina inrättning, långt förr ån utgifterna kommo i fråga , blifvit bland Statens intägter till ett visst belopp, som ej vidare må rubbas, påräknade och fastställde. Den ena sidan af räkningen, som blifvit framlagd, år ej heller så fullständig, att den visar något bestämdt resultat i afseende på saintelige utgifterna. Den upptager blott de Summor af Stats-anslagen, som undergått eller skola undergå någon förändring, roen icke dem, som dessutom qvarstå orubbade från föregående Riksdag. Således visas ej i någon Hufvud-räkning huru mycket slut-summan af hvarje hufvud-titel kommer att göra, eller huru stort beloppet af alla Titlarnes sammanräknade Stats-ansiag skall blifva i det hela.
Så till exempel syntes han, efter att under några ögonblick hafva dolt sig bakom ett förhäuge, plötsligt sittande i luften med uppdragna knän, lätt stödjande sig med fingerspetsarne på en lodrät ställd bambukäpp; ett konslstycke. som ej litet förvånade Fabio och till och med förskräckte Valeria. Idun Stockholm, N:r 19 (334) Idun ensam kr. pl. • 5: Byrå: Klara v. Kyrkogata 7, 2 tr. A l l m. telef. Redaktör och utglfvare: FRITHIOF HELLBERG. Utglfnlngstid: hvarje helgfri fredag. postRedaktionssekr. : J. Nordling. Aktiebolag. Fredagen den 11 maj 1894. 70 öre p r n o n p. - r a d. U n d e r d e n storartade festen uttalades m å n g a vackra o c h sanna o r d till guldbröllopsparet: mannens p o - litiska värf o c h gagnande enskilda verksamhet, hustruns hjärt e g o d a väsen o c h aldrig svikande plikttrohet rosades af alla. M e n redan innan festens slut hade man uttänkt ett medel att hugfästa minnet af guldbruden. Han hade j u u n d e r sin tjuguåttaåriga politiska bana firats af alla läger, medan hon i det tysta h e m m e t fullgjort sin lifsgärning utan n å g o n Larson i Tullus. offentlig hyllning. I n g e b o r g var den y n g s t a af dåvarande gårdsägaren Nils Olofssons sex barn, af hvilka den äldste brodern Olof Nilsson i Tomte, var riksdagsman i bondeståndet år 1844, m e n dog året därpå vid fyrtioett års ålder. IDUN 146 1894 Kvinnans dygd måste vara stor, ty den får ofta lof att räcka för två. Carmen Sylva. M e n o m ett f o l k i allmänhet hyllar kvinnan såsom hemmets g o d a genius o c h lifvets ledstjärna, huru skall då icke nationens kärna, bondeståndet, g ö r a det.
— Om denna summa ehnru bety» dande den ock synes wara bewiljas och delas till Utbetalning pä 4 u § är, torde den pä längt när icke hstsrva sä tryckande för Staren, som icke mera behöflig - 498 Den 7 December. lig och oumbärlig för dem, som förlorat alt. — Eders Maju sä wäl som hwarje man har sig noga bekant, att Officerarne i allmänhet erlagt accorder, wida öfwer, ja till och med g dubbelt ulöfwer AecordSReglemenket, och dä desie veklaganswarde Officerare, nu icke lära kunna pärakna mer än efter Accoros - Reglementets föreskrift, är pätagligt, akt deras lidande blir i detta afseende ganska siort, härtill kommer sörlusien af en kär Fosterbygd, der hwar och en under en tarflig utkomst hoppats fä stura sina dagar, i stället nu, dä Eders Majus Swenska Troupper efter redligt fullgjorde pligter, fä äterwända rill-sine hembygder, isköte af slägt och wänner, mäste Eders Majus Finska Officerare se sig landsflygtingar, willrädige, hwar de skola söka en tillflycktsort; art äterwända till Finland star dem wisierligen öpet, och större delen lärer säkert med förkrosiade hiertan nödgas widtaga denna motbjudande utwäg; De mötas der af främmande behärskare, förstörde boningar, nedslagne och lika olycklige wänner och stägringar, hwilka sucka öfwer sitt närwarande öde, när härtill kommer bedragne Creditorer och Borgersmän uti Äbo