Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Upplästes prot.utdr., ankomna från de öfriga RiksSt:n, nemi. från PresteSt. af den 22, 25 och 29, från BorgareSt, af den 25 och 29, samt från BondeSt. af den 18, 22, 25 och 29 sisth Juli. Lades till handlingarna. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl, ^ till 11 om aftonen. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Fredagen den 7 Augusti i84o. Plenum kl. 6 e. m. Företogs val af fullmäktige uti R. St:s Bank; och befunnos, vid val-förrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: Gr. Horn, Claes Fredr., Ryttmästare 112 röster. Hr von Hartmansdorff, Aug., f. d. Statssecreterare 138 „ „ Rosenblad, Bernh., Commerceråd i5g „ Derefter företogs val af fullmäktige uti R. St:s Riksg.- contor; och befunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: Frih. Rålamb, Claes, Landshöfding 140 röster. Hr Uggla, Göran Gustaf, Kammarrätts-råd . 84 „ genom lottning med Hr Bråkenhjelm, P. R., Lector, hvilken äfven erhållit 84 röster. Hr Silfverstolpe,Fredr. Otto, RiddarhusSecreterare i5o „ H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 10 om aftonen. In fidem protocolli, F, O. Silfverstolpe. Den 8 Augusti f • m > Lördagen den 8 Augusti i84o. Plenum kl. g f. m. Justerades 5 prot.uldr. för den 5 dennes e. m. Justerades pleni-proLn för den 2g sistl. Juli f. och e. m. Öppnades Hrr Electorers lista till val af ledamöter uti Hemliga Utskottet, och befunnos dertill hafva blifvit utsedde : N:o g2.
ELLEN JOLTS: Dngboksanteckning~ frzn en resn i Norra Afrika. A. S.: S i n 1898 Brs riksdng. Litterntur: K. J.: Neclerl~nclsk konst. E.: Hvac ' l furan for.taljde. - S. 11.: F1icko; nns friluftslekar. J.: Knf och fjord. - E. R.: Modern tillklippningskonst. EVA FRYXET.I. : Sotiser f r h %isesnlongen. F r h skildn hz11. I Friiken Kristine Dahls ratiooella Underklader shorn Chemiletter, BrSstbnnd, delnde Kjolnr m. m. Svenska ~faktreformforeninsens Underklader ftir Herrar, Darner o d r Barn. Priskuranter och kvalitetsprofver siindas begaran. Se I I t! ~~gutit~~ F or kapit alisf er, sarskildt fruntimmer, liar det lange varit ett onslrningsmPI1 ntt ' kunna ofverlamna \ 4rden af sina vlrdepspper, och sltotseln af sina afliirer Bt nigon person eller institution, soin med absoll~t slilierhet forenade pnnlrtligliet ocli noggmnnhet i utforandet af det anfo~~trodda nppdraget lfvensoin prisbillighet. El1 sidan institution ar S tockholms Enslrilda Banks Notariatafdelning (L i Z Z a Nygntnm 2 2 ', expeditionstid 70-41, som under garanti af Stockhollns Enskildn Bank Btager sig v %rd ocll forvaltning af eiiskilda personers och k: mors vardepapper. deponerar Exempel 1. Om en person 110s Notariatnfdell~ingei~ obligationer, inkasserar Notariatnfclelningen vid forfallotiderna kuponger ocli ' tilll~aiidal~Bllei.~ deponenten influtna medel.
Vig fästningssamt allmänna straffoch arbets-fängelserna: för mankön 519_ » qvinkön 544_ Vid Krono-arbetskorpsen 269. Enär, med undantag af 2 ne våldsamma uppträden vid straff-fängelset i Malmö, hvilka gjorts till föremål för domstols handläggning, endast förbrytelser af mindre svår beskaffenhet blifvit begångna af fångarne vid öfrige straffoch arbets-fängelser i riket, samt hvarken rymning eller ens försök dertill förekommit vid de fängelser, der qvinnor finnas förvarade, har Styrelsen förklarat sig anse fångarnes förhållande under revisionsåret i allmänhet hafva varit ganska tillfredsställande. § 11. De vid revisions-årets slut, från längre tid tillbaka, i räkenskapen omförmälda proprie-balanser uppgå, såsom här ofvan synes, till ett belopp af 4,804 K:dr 2 öre; och utgöras, enligt hvad af den i Styrelsens hufvudbok intagna balans-förklariim närmare inhemtas, af följande fordringar, nemligen: hos aflidne redogöraren vid straffoch arbets-fängelset å Långholmen, A. Söderströms sterbhus 2,242: 14, beroende på afskrifning; » aflidne redogöraren vid samma fängelse. P. J. Wejdels sterbhus, vid årets början utgörande 2,253: 36. derå sedermera blifvit afbetaldt 600: — och återstår, beroende på indrifning, 1,653: 36. » aflidne redogöraren vid straff-fängelset å Carlstens fästning, L. V. Nyman 456: 5. samt hos förre redogöraren vid straff-fängelset i Carlskrona, C. A. Andersson 452: 47. hvilka sistnämnde begge poster äro beroende på Kongl. Kammar-rättens pröfning. - 160 - Dessutom balanseras uti Styrelsens hufvudbok, äfvenledes sedan flere år tillbaka, utom förestående proprie-balans-poster, äfven en Styrelsens fordran hos Kaptenen A. Roos å 225 R:dr R:mt, hvilken fordran är beroende på indrifnjng. § 12.
Med afseende härå och då någon närmare utredning om inqvarteringskostnadens i Götheborg förhållande till den i andra städer, eller huru denna kostnad i contant nu ersättes, icke blifvit meddelad eller kunnat af Utskotten erhållas, anse Utskotten sig ock, genom hvad i öfrigt blifvit i ämnet anfördt, hafva, så vidt det på Utskotten berott, lemnat ali skyldig uppmärksamhet åt Herrar Edenhjelms och Gripenstedts ofvanberörde yttranden, i fråga om inqvarteringen serskildt för Götheborgs stad; och då hvad angår frågan om der varande inqvarterings-tagares rätt att njuta inqvartering efter nu gällande contraet, detta egentligen är beroende på öfverenskommelse nu varande inqvarterings-tagare och gifvare emellan, anse Utskotten något yttrande i afseende härå icke erfordras. Slutligen och som hvad i sjelfva hufvudfrågan uti det föregående blifvit anfördt och föreslaget, jemväl innefattar svar uppå de serskilda utaf Herr von Knorring hos Höglo fl. Ridderskapet och Adeln, Herrar Halling^ Lagergren, Helleday, med flere, uti Vällofl. Borgare-Ståndet, samt von /sweigbergk uti Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde, här ofvan upptagne, anmälanden och yrkanden, hafva Utskotten, som icke anse vidare yttrande i anledning deraf erforderligt, nu endast skolat sådant vördsamt anmäla, med tillägg, det Utskotten anse någon eftergift för staden Malmöhs återstående skuld till Riksgälds-Contoiret så mycket mindre böra ifrågakomma, som denna stad, sedan de densamma förut tillhörige stall och magasinsrum, hvilka af der förlagd garnison begagnats, blifvit af Staten inköpte, numera icke kommer att af inqvarteringen vidkännas större tunga än andra släder i Riket, minst om bifall lemnäs till hvad af Ulskotten i det föregående blifvit föreslaget till regleringen af rnqvarterings-besväret i städerna utom Stockholm. Stockholm, dea 26
Pieste-ståndet bar deremot någon anmärkning icke framställts vid Utskottets förslag huru med tur beräkningen för Banko-ombud bör i framtiden förfaras; men, i afseende på tillämpningen af nämnde förslag på nuvarande ombud, är vordet erinradt, att enär Banko ombudet vid låne-kontoret i Malmö, C. A. Nordström , redan den 9 Januari 18.14 befordrades till kontoisskrifvare och samma år den 12 November utnämndes till Banko-ombud, borde för Nordström tur-beräkningen vidtaga från förstnämnde dag, samt då Banko-ombudet vid Götheboigs låne-kontor, G. E. Ferlin, som den 12 November 1834 utsågs till ombud, vunnit befordran lill kontorsskrifvare den 16 Januari 1835, lian vore berättigad alt beräkna tur från sistberörde dag. 8 Banko-Vtskollels Utlåtande, N;o gS. Med anledning af det hos Ridderskapet och Adeln föreslagna stadgande, torde Utskottet böra i minnet återföra, alt, innan arfvoden för Banko-ombuden bestämdes till nuvarande belopp af 1,600 r:dr banko, bemälde ombud egde, att bibehålla i Banken innehafvande tjenster, hvilka genom vikarier besörjdes; men att, med afseende å de flerfaldig* olägenheter för både verket och dess tjenstemän, som af dylika vikariater föranleddes, Rikets Ständer vid 1840 års riksdag förordnade, att Banko-ombuden icke finge i Banken innehafva tjenster. Vid detta förhållande, och enär det föreslagna stadgandet innefattar en å'ergång, åtminstone i väsendtlig del, till den förut följda ordningen, har Utskottet destohälldre funnit sig föranlåtet att vidblifva det afgifna förslaget, som detsamma blifvit af Borgareoch Bonde-stånden bifallet samt af Högv. Preste-ståndet utan anmärkning lemnadt; och får Utskottet för den skull nu förnya den vördsamma framställning, utlåtandet N:o 78 innehåller. Beträffande den inom Högv.
Angående fråga om anslag till jernvägars anläggning. Utskottets j ttranden godkändes. Angående väckt fråga om anslag för befremjande af bogsering, medelst ångfartyg, å Canal-linien emellan Stockholm och Götheborg, samt öfrige derinvid belägna orter. Utskottets pag. 48 i Utlåtandet, N:o 354, Litt. C.^ afgifna och pag. 59 i Utlåtandet, N:o 435, Litt. C.j vidhållna yttrande i denna punkt bifölls. Troi. Vtdr, d. 24 Mars 184'• 237 d) Utskollels förslag till vissa föreskrifter för utbetalningen och användandet al de i Utlåtandet, N:o 435, Litt. C.j till der omförmäldta föremål, anvisade summor, hvilka föreskrifter äro uppställda pag. 61, 62 och 63 af nämnde Utlåtande. 1, 2, 3 och 4 momenten godkändes. Ett nytt 5:te moment antogs, så lydande: ”Alt vid alla arbeten, till hvilkas utförande stalén i större eller mindre mon bidrager, må företrädesvis och, der sig så göra låter, användas försvarsoch sysslolöse parsoner; hvarjemte, i frågor om utdikningar och vatten-aftappningar, eller vägars omläggning eller förbättring, vederbörande menigheter, före arbetets begynnelse, måtte blifva hörde, för att, angående företagens lämplighet, sig utlåta.” Det af Utskottet föreslagna 5:te, men nu med N:o 6 betecknade momentet antogs af denna lydelse: ”alt, då arbetets utförande öfverlemnas till menigheter, bolag eller enskilde, dessa alltid böra, enligt contract, förbinda sig att, efter fastställd plan, fullborda arbetet, utan att kunna af staten påräkna något ytterligare bidrag, samt att ett sådant vederbörligen afslutadt contract, i öfverensstämmelse med de af Rikets Sländer meddelade föreskrifter, bör bos Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret företes, innan medel må af Fullmäg» tige anordnas.”
Hrr Electorers lista vid val af en ledamot 444 Den 5 Mars. i Bevilln.Utsk., tinder den ledamoten i detta Utsk. N:o 245. Frih. Lagerfeldt, Israel Carl Adam, beviljade ledighet på högst tre veckor, från d. I Mars räknadt; och befans dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1S41. Hr von Heland, Isak Fredrik. Med tillkännagifvande, att Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh., såsom ledamot af BancoUtsk., begärt och erhållit 3 veckors ledighet från nästa Måndag, anmodade II. Ex. Hr Gr. o. Landtm. Hrr Electorer, att vid deras nästa sammanträde utse en ledamot till tjenstgöring i nämnde Utsk. under ledighelstideu. Föredrogs Const.Utsk:s d. 1 dennes f. m. på bordet lagda mern. N:o 27, med förslag till ändring i Riksd.()rdn:s 14 §, ang:de representations-rättigheten för Stockholms stad. Frih. Raab, Adam Christian: Jag tager mig friheten hemställa huruvida icke R. o. Ad. skulle tillåta att detta betänk, finge hvila på bordet, intilldess underrättelse aukommit om huru BorgareSt. afgjort denna fråga. Hr von Troil, Sam. Gust.: Jag hemställer deremot, huruvida det ej vore mera skäl att genast till afgörande företaga denna fråga. För min del skulle jag tro Utsk:s tillstyrkande vara af beskaffenhet alt icke kunna anses hvarken som nödigt eller nyttigt, och i händelse BorgareSt., hvilket frågan egentligen rörer, skulle hafva fattat ett beslut, stridande emot det, som pluraliteten af R. o. Ad. skulle önska att derom fatta, tror jag att det skulle bli svårare för R. o. Ad. att handla alldeles oberoende efter än före det BorgareSt:s beslut blifvit bekant. Jag anhåller derföre, att frågan måtte genast varda till pröfning företagen. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Om förevarande förslag ifrån Const.Ulsk. till förändring af 14 § Riksd.Ordn. vore ibland dem, som kunde medföra något verkligt gagn, så skulle jag instämma med Frih.
Det är icke Utskottet obekant, att Saltsiöfiske.' rierne, ehuru genom Kongl. Förordningen af d. 14 Nov»766 med atskiliige serdeles Personlige föxmoner uppmuntrade icke pa långt nar uppfylla Rikets behof af Fiskwaror »vid en ymnig Stllfangst, än mindre da brist pa sistnämnde fiskftag inträffar. Utffottet är defiutom öswertygadt, att vin goda Inrättningar till Fiskredskapers förfärdigande winnås till besparing för Jdkarne uti de dertill nödwändige och nu högst kostsamme arbetslöner, skola flere uppmuntras att anmanda deras enskilda förmögenhet och arbetsförmåga wid ett ycke, som, genom tillika »vunnen större insigt i tillwerknings-mechoderne af redskapen och deras sakrare anwändbarhet till ändamålet, lofwar at Jdkarne en ymnigare winst. Af någre Ledamöter uti Utskottet har aswen den upplysning wunnits, att, urom hwad oswanberörde betyg innehaller, rörande Notfängst pa djupet utan landning, »ned flere af Författaren förestagne redskaper, serdeles genom de sa kallade sankmachiner med ingangar pa alla sidor och hwaruti bete lagges, bec»)delige fördelar wid fiskfångst sig »visat, som wer§ kat kraftigt till detta nyttiga ändamål. Det är pa defie stal, so»n Utskottet tror sig böra tillstyrka Riksens Högloft. Ständer, att antaga det anbud till Kustboarnes öfwertygande och bättre underwisning om nyttan och säkerheten af de förestagne FiskeredskapernLs anwändande, och aswen till lättande wid tillwerkmngeri af fiskredskap, igenom an - 696 Den »7 Junii. anläggning as Notwäfnad enligt Skottsta methoden? som Författaren utföst samt ansta en dertill erfor, terlig summa; Och om Riksens Häglof!. Stander, med Mande af de stal Utskottet härtill äderopat, gedkm na denna Utskottets tanka, t rde det tillkom, ma Riksens Högloft.
Ständer antagna förslag till ändring i 2—5 momenterna 14 § Riksdags-Ordningen, rörande representationsrättigheten för Fahlu Bergslag, Kongl. Maj:ts nådiga stadfästelse, anser Utskottet, såsom en följd deraf, Ridderskapet och Adelns gemensamma tanka, angående förevarande förslag, böra uppfattas till följande lydelse, hvilken Utskottet härmedelst till Högloflige Ridderskapet och Adelns ompröfning hemställer, nemligen: Riksdag s-Or åning en § ** l:o. Rikets Ständer ega att sända riksdags -full mäktige af Stadens Borgare eller Magistrats-personer. Hufvudstaden Stockholm sände tio och Götheborg tre egna fullmäktige; Städerna af stad af lägre klass. 2:o. Valen skola icke kallas. 3:o. Ingen må borgare-edens Biläggande. 4:o. Fjerdepartsegare länet bosatt. 5:o. Utom Fahlu Bergslag efterrättelse uppläsas. Stockholm den 12 Augusti 1851. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, Konslilulions-Ulsliotlels Memorial, M 28, 1 M 28. Ank. tili Exp.-Utsk. d. 14 Aug. ISSI, kl. 1 e. m. Memorial lill Rikets Ständer, med votering spropositioner, rörande det uti Konstitutions Utskottets Memorial M 11 afgifna förslag om val af Ordförande i Utskott och andra delegationer af Rikets Ständer. Sedan Konstitutions-Utskottet, genom inkomna protokollsutdrag al den 9 dennes inhemtat, att de serskilda Riks-Stånden, med anledning af Utskottets Memorial JV2 22, förklarat sig vidblifva sina beslut rörande det uti Memorialet JV3 11 afgifna förslag till ändring i 39 § Riksdagsordningen, angäende val af Ordförande i Utskott och andra delegationer af Rikets Ständer, får Konstitutionsutskottet, till afgörande emellan de sålunda uppkomna oförenliga skiljaktigheterna i Irågan, härigenom till Rikets Ständers godkännande vördsamt öfverlemna följande voteringspropositioner:
Men än värre är det, då K. M. i sin nåd. propos. lofvar, att, utan förlust för staten, liypotheksföreningarna skola årligen betala endast 6 proc. å primitiva beloppet af erhållna lånebidrag, och att deraf 4 proc. skola beräknas såsom ränta och 2 proc. såsom capitalafbetalning. När man nemi. besinnar, att Riksgtscont. skulle årligen nödgas för det förskrifna lånet af 2 millioner i räntor utbetala 80.000 r:dr silfver, men hypolheksföreningarnas 4 proc. för deras erhållna 1,840,000 r:dr endast utgjorde 73,600 r:dr, så är det klart, att Riksgtscont. antingen skulle vidkännas cn årlig förlust af 6.400 r:dr silfver, eller ock hypotheksföreningarna, för att utgöra 80,000 r:dr till Riksgrscont., nödgas erlägga 41 pr°c:s ränta, emedan de för 92 proc. borde betala lika mycket sorn Riksgrscont. för hela den förskrifna lånesumman; och när man derjemte besinnar, att liypotheksföreningarna icke hade mer än 1,840,000 r:dr att amortera, då deremot Riksg:scont:s amorteringssumma utgjorde 2 millioner, så finner man klart, att Riksgrscont. skulle sjelf få vidkännas amorteringen af de sista 160,000 rrdrna. Beräknar man dessutom Riksgrscontrs stora omkostnader samt coursdifference etc., så finner man lätt, att det är en mathemalisk omöjlighet att verkställa, hvad K. M. i denna propos. föreslagit. Jag finner den således vara stridande emot tankelagarna, och vill i öfrigt lemna den i sitt värde, helst ingen yrkat bifall till densamma. Man har hufvudsakligen fästat sig vid Hr af Billberghs reservation, och allt, hvad jag hört anföras till försvar för lånesystemet, hvälfver sig deromkring. Jag her derföre att få öfvergå till en närmare granskning af denna reservation.
Utskottet har derjemte anmärkt att Protocollen i en Stats-expedition på mindre noggrant iakttagande af former förete bevis, hvilka man minst skulle vänta att träffa i handlingar, dem Konungen med Sin höga Underskrift besannar. Slutligen har Utskottet ansett sig böra anmäla, att det Protocoll, som angår det af Kongl. Maj:t till Riksens vid sist förflutna Riksdag samlade Ständer öfverlemnade förslag till Lag för Riksens Ständers Bank, fästat Utskottets synnerliga uppmärksamhet; men då detta Protocoll redan af nyssnämnda Riksdags Constitutions-Utskott, i följd af en från ett Riksstånd remitterad anmärkning, blifvit, ehuru blott i afseende på Föredragandens åtgärd, granskadt, har Utskottet funnit betänkligt, att emot StatsPiådets Ledamöter serskildt nu framställa den anmärkning, sorn vid förra Riksdagen serskildt mot Föredraganden gjordes. Öm den nu slutade teckningen är ofullständig, så ligger skulden dertill till en del i den knappa lid, som för ett så omfattande arbete varit Utskottet af Grundlagen medgifven; hvarförutan Utskottet jemväl åberopar Regerings-Formens 107 och Riksdags-Ordningens 29 §§, hvilka livat ken ålägga eller berättiga Utskottet alt skrifva Styrelsens historia under den granskade tiderymden. Hvad Utskottet, i de afseenden, som redan åberopade Grundlags-paragrafer omtala, funnit anmärkningsvärd t, är här och i åtföljande Bilaga samvetsgrant framlagdt för Riksens Ständer, hvilkas rätt och pligt nu inträder, att, i anledning deraf pröfva, hvad Rikets väl kräfver. Utskottet anser sig härmed ock hafva besvarat de anmärkningar, hvilka ifrån Riks-Stånden blifvit till Utskottet remitterade; och om hvilkas föremål, så vidt Utskottet funnit dem föranleda någon dess åtgärd, yttrande här ofvan finnes afgifvet; härifrån blott undantagen en från BondeStåndet remitterad, ett af Kongl. Maj:t under Riksdagen fattadt beslut rörande, anmärkning, å hvilken Utskottet ämnar serskildt svar afgifva.
Snart försvunno de bakom en krökning af vägen på sin färd ut i vida verlden. Tvänne menniskohjertan hade genom olyckan funnit hvar andra. Idun gratis erhåller en hvar, som anskaffar 5 abonnenter, af dessa upptager afgiften (å 1 kr. för hvarje qvartal) och insänder den Stockholm. samma till Red. nl) i n ' arm er °b h ti (] &gt; du din nästa ifflf Förtalar uppå alla sätt, ' vQ® Ger epiteten ej de bästa: En qcinna kallar för kokett. En annan för en tanklös fjolla, En tredje för en intrigant, Som endast ondt bland folk mil vålla — En ann ' för ing eket f&gt;på sin kanU; En kallar pratsjuk, en beskgller Ej kunna reda ens en sås; Om en, att femti ' snart hon fgller; En nämner rent utför en gås: En slöserska, som ej vet spara, Som mannens egendom förtär, Och om en ann, att hon lär vara Mer giftassjuk än lämpligt är; Vill v ing lare en man du kalla, Begifven uppå spel och sprit, En rummelkurre, främst bland alla, Förutan ringaste kredit; Grym, narr — allt hvad som kan genera, Som afund än kan hitta på — För allting slikt och mycket mera Du kan förlåtelse dock få. Men Den När man med bittert hat betalar verldsföraktare, som vis, någon honom sjelf förtalar, Ej tar om smädarn alls notis. Jacques. Litet äktenskapspolitik. ppkvad du har hemtrefligt och inbjudande! Se bara på dina blommor, huru de trifvas! Så blanka och damfria, alldeles som hela ditt lilla hem, för att nu inte tala om din egen lilla blomstrande och fina person — helt visst är du just sådan männen vilja hafva qvinnan! » » Männen! Det vågar jag inte tro, Klara, men sådan min man vill hafva qvinnan! » » Hurudan skall den man vara, som ej vore nöjd med en sådan hustru som du, Elise!
För Bör till Slats-Utikotteti Memorial, N:o 313. 9 För Öfrigt ego Fullmägtige att utse någon bland Riksgälds-Contorets tjenstemän, som bör, ej allenast, uppå vederbörliga reqvisitioner, tillhanda hålla de upphandlade effecterne, utan ock besörja de, under Riksdagens fortgång, ifrågakommande ytterligare inköp, äfvensom verkställigheten af derunder erforderliga reparationer å inventarii-persediarne. § 26. (Lika lydande med 166 $ i 1841 års Reglemente, med tillägg af ett utBf Banko-Utskottet jemväl tillstyrkt stadgande, angående det antal Fullmägtige, som vid gemensamma sammanträden bär vara tillstädes för besluts fattande.) Gemensamt med Fullmägtige i Rikets Ständers Bank, skola Riksgälds-gälds-Contorets Fullmägtige: a~) afgifva sitt underdåniga yttrande och råd till Kongl. Maj:t, i fråga om den ort, der Rikets Ständer böra samlas, i de fall, då fiendens fram trängande eller pest eller andra lika vigtiga hinder göra Riksdags hållande i hufvudstaden omöjligt eller för Rikets Ständers frihet och säkerhet vådligt (5o § Regerings-Formen); efter stadgade grunder, uppgöra och utfärda ny Bevillnings-Förordning, i den händelse att vid Riksdags slut, beviilningens heal belopp väl vore bestämdt, men Rikets
När vi gingo till kyrkan, så pratades vi vid och vi hade la, som han sa’, talt om nå’nting. Så sa’ jag: “God dag, Ola!“ “Tack för det! Kom med in i stugan!“ sa’ han. Så säjer jag så där! “Han I kvinfolken hemma? Då grinade han. “Ja, de sitta inne och spinna,“ sa’ han. Så gingo vi in, och när jag hade tackat om allehopa och kom till Anna, så blef hon så glad, så hon riktigt ville stiga opp ifrån råcken. Och – veten I! – den gamla Kerstin, svärmoren, som det blef, hon satte fram en tallrik, och där var en brödskifva med smör på och en med ost på; och Ola gick åt bjälken6 i den gamla bålastugan7 och tog ner silfstopen och så han ut i häbbaret8 och där tog han fram den svarta stopaflaskan ur sin kista – må tro han var inte snåler då – och satte ’na på bordet, och så slog ’en i stopen. Och den körde de mig till att supa ur och de prutade med mig och de knufflade mig och de satte åt mig, att jag skulle äta opp så mycket där var på tallriken. Och – kunnen I tro! – jag blef, som han sa’, justament så stinn, så jag trodde, jag sprack. Så började jag att språka till Ola: “Jag ska’ säja justament, hvad jag är gåen efter. Jag tänkte fråga, om Anna inte kunde få flytta till mig; för nu är far döder, och mor börjar att bli gammal, och Jöns har ’et bra i Skallekulla, och nu är Svän bortflytter med, han flytte till Gräppered, som I veten. Nu har jag, som han sa’, en bra hemmanspart; och – veten I! – jag var ute och sådde korn i hin da’n, och det kommer opp så vackert, så det ser ut, som vår härre hade sått ’et – jag har, som han sa’, en välsignader hand. Och så har jag fähuset fullt af fä, utom de två yttersta båsarna. Och så har jag min lille häst.