Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En ledamot inom detta Stånd, sorn har en vana att slå spiken på hufvudet, | har sagt, att vanligen embetsman blifva valde till bänkj män. Jag får till försvar för dem, som utgjort mina kamrater på bänken, allt från den tid jag började bevista riksdagar, hafva äran bekänna, alt jag, som alltifrån 25 intill 5y års ålder varit tjensteman, aldrig blifvit vald hvarken till bänkman eller elector, hvartill jag anser mig böra felicitera de väljande. — Det har äfven blifvit nämndt i Utsk:s betänk , som ett skäl, att likhet med de andra Ståndens ord\ liing inom sig borde inverka på R. o. Ad:s beslut att äfven ändra sin hittills gällande ordning. Jag kan ej dela denna åsigt, emedan ganska grnndlagsenligt hvarje Stånd har rätt att sig organisera. Om jag genom denna korta anmärkning lyckats att väcka någons uppmärksamhet före voteringen , anser jag mitt syftemål vara fullständigt vunnet. Hr Lefre'n, Joli. Pehr: Jag för min del tror, att om meningen är, att Ståndets verkliga pluralitet skall tillsätta electorerna; så borde valet ske directe utaf samtlige Ståndets ledamöter med så många namn på hvarje lista, som electorernes antal utgör; ty i alla andra fall, hvilka fördelningar af Ståndets ledamöter man än må antaga, blir följden den, att minoriteten kan tillsätta electorerna. Jäg skall antaga det förhållande, som föreslås af Utskottet. Utsk. säger nemi., att Ståndet skall delas i 5 afdelningar: det är klart, att som pluraliteten af afdelningarna gör 3 afdelningar, så fordras icke mer, än att efterse, huru många af Ståndet, som behöfvas för att hafva pluraliteten i de 3 afdelningar - Den 11 April f. ra. na, oell följaktligen plnraliteten i liela operationen.
Majit uti dess till Gotha Canal-Direction aflåtne ISådiga Skrifvelse af den 4 October 1813 Stadgats rörande den af Rotehållarne vid West-* göthadals Regemente i underdånighet sökta ersättning för deras vid Canal arbetet skadade Rote-Soldater , som ock till de ömmande och bevekande skäl, hvilka å andra sidan togos i beräkning, gatt en så billig medelväg , att hvarken Bolagets ej eller Rotehållarnes ömsesidiga rätt de rigenom blifvit förnärmad eller öfver hufvan utsträckt; dock varder detta till Riksens Hoglofl. Ständers närmare omprofvande vördsamlir gen öfverlemnadt. Stockholm den 6 JuJi 1815» På fl ögle fl. Riddersk, På ffögv. Prest Stånoch Ad. Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar A. Lantingshausen. Bryn. Hesselgren. På Vällofl BorgarePå Hederv. Bonde Ståndets Jjedamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar And. Fredin• Nils Mansson. M. M. Rosbeck, Uppläst bos Samteiiga Riks-Ständen den 14 Juli, Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärs - och Oeconomie - Utskotts Betänkande, $ anledning af väckt fråga, Den 14 Juli. H93 - fråga, om förändring af sått et. att vardera jord och fastigheter å Landet, efter den så kallade Bancometh oden. Hogiofl. Ridderskapet och Adeln har till Riksens Hogiofl.
Maj aflåtne, samt den 28 sistlidne Junii eftermiddagen på bordet lagde, Memorial: I anledning af StatsUtskottets anmärkning, rörande mindre Creditivets disposition för Militaira utgifter. Hörande StatsUtskottets anmärkning mot dispositionen af StatsRäntemedel för Kongl. Theatrarnes understöd. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus, anförde skrifteligen: (Se Bilagan N:o 1.) Herr Grefven och LandtMarJhalken yttrade, att som han redan sistlidne gårdag, i anledning af flere Ledamöters då framställde önskan, om en lika beskaffad underdånig skrifvelse, tillkånnagifvit sin öfvertygelse, angående innehållet och tillämpningen ef 107 §. RegeringsFormen, ansåg Herr Grefven och LandtMarJkalken, under åberopande deraf, Grefve von Schwerins Motion, hvilken icke vore med 107 §. i Den IX Julli f, m. i RegeringsFormen öfverensstämmande, ej eller kunna hos Ridderskapet och Adeln upptagas, utan ägde Grefven att, om han så nödigt funné, densamma hos ConstitutionsUtskottet, på sått 81 §. RegeringsFormen föreskrifver, anmäla. Grefve von Schwerin'. Efter de yttranden som hår i går hördes, så ansågs den af mig nu föreslagna utvåg att fästa Konungens uppmärksamhet uppå hvad som år och bör vara föremål för Ständernas önskningar, möjlig. Ridderskapet och Adeln behagade fatta det beslut, som dem lämpligt synes; det blir min enskilta tillfredsställelse, att den af mig gjorde framställa ning finnes i Ridderskapets och Adelns Protocoll. Herr Cederfchjold, Pehr Gujiaj: I den a£ Grefve von Schwerin nu gjorda framställning förenar jag mig helt och hållet. Jag kan för min del omöjligen tro det vara stridande emot våra Grundlagar, att ingå till Kongl. Maj:t med en underdånig skrifvelse, sådan som Grefve von Schwerin föreslagit den.
Då frågan kommer att återremitteras ifrån flera Stånd, så anhåller jag äfven om återremiss till SlatsUtsk. af lista punkten, med anhållan, att Utsk. mätte laga i öfvervägande de anmärknir, jag nu tagit mig friheten framställa. Hr von Troil, Sam. Gust.: De flesta talare, som hittills yttrat sig, hafva godkänt innehållet af lista §:n, men önskat, efter hvad jag lyckt mig finna, alt äfven ett af de vilkor, som 2:dra §:n innehåller, nemi. det om kostnaderne för stambanorna, skulle, i likhet med hvad K. M. i Sin Propos. föreslagit, sammanfallas i den lista punkten. Jag tror att Utsk. gjort ganska rätt, då det sönderdelat denna punkt af den Kongl. Proposin, emedan det nu visar sig, alt den hufvudsakliga striden här har afseende just på hvad som i 2:dra punkten af Utskis förslag influtit. Det visar sig bäst deruti, attalia talare, utom den sista, hafva hufvudsakligen instämt i den första punkten af Utskis förslag. Jag anhåller nu att få uptaga några anmärknir, som blifvit gjorda. Frih. Raab har anmärkt, att lista §:n icke borde kunna bifallas sådan som den är, på den grund att det skulle förhindra Ståndet att, derest Ståndet sådant ville besluta, i enlighet med Hr Bildts reservation, ingå på det förslag, att enskilde aktieegare måtte kunna inbjudas alt med penninge-lillskott bidraga till banbyggnader. Derest Ståndet iDginge på ett sådant förslag, ansåg Frih. Raalx lista punkten icke lägga hinder i vägen derför. Frih. Raab säger, alt om enskilde kunde få utdelning af aktier i jernvägarne, så kan man icke säga att Staten är egare af banorna, eller alt de anses såsom national-tillhörigheU Såvida Frihin har med upmärksamhet genomläst
Utaf Kongl. Brefven af den 28 Januari 1 ^32, - den 11 Februari i^35 och 21 Mars 1774» inhämtas äfven, att Compagnimötetmä med Regementsmötet sammanslås , dä Den 26' O c t ober f. m. 33 då Kongl. Majit så för godt finnér; hvadan Regementsmötet, efter gällande stadgar och Indelningsverkets grunder, icke på Rotens bekostnad kan komma att bestå längre tid än 17 dygn, framoch ålermarchen oberäknad. Det vill häraf synas tydligt, att beräkningsgrunden för den kontanta afgift till möteskostnadens bestridande, hvilken ifrån Roten borde komma alt utgå, i stället för de Proviant-persedlar, hvilka efter förra vanligheten utgingo, icke skäligen kunnat hämtas ifrån något annat förhållande, än den uti gällande Stadgar till 17 dygn bestämda mötestiden, med tillägg af dagarne för framoch återmarchen, hvilka jag vill taga förslagsvis lill 7, för att vinna den jemna summan af dagar, såsom grund för all den underhållskostnad, sorn, efter författniugarne, ifrån Rustoch Rotehåll kan komma utgöras, för de årliga ExerciliemÖlenas bestridande. Då jag nu antager, att en Soldatportion på landet komme att uppgå till 8 sk. B:co, så blefve kostnaden för 24 dagar 4 R:dr B:co, i stället för8R:dr, —. och enahanda förhållande i anseende till hästrationerne.
Folk och fosterland voro för honom mycket större – men äfven trängre, innerligare – begrepp än Tyskland. En patriotism af den då – och nu – vanliga dimensionen var honom däremot ofattlig. Men ofattligare än allt annat var för Goethe – hvilken »som gammal och ung aldrig frågat efter gammal eller ung» – att någon mot sin innersta känsla följde en tidsströmning. Goethe trodde icke på frigjorda folk eller klasser, innan individerna, hvaraf de bestå, äro andligt frigjorda. Och till detta mål, det att slutligen i denna mening Auf freiem Grund mit freiem Volke stehn syftade hela hans lifsverk. Hos Goethe var den patriotiska indifferentismen således icke ett uttryck af köld men af värme för en idé, större än den trångt patriotiska. Kriget ansåg han »som en sjukdom, där organismens safter förbrukas till för organismen främmande ändamål». Och till krigssånger, säger han, fordras hat om de skola vara äkta. »Men jag kunde inte hata, således ej heller dikta.» Man ville att han skulle hata Napoleon – och han beundrade honom tvärtom som en i högsta grad »demonisk företeelse, hvilken liksom en naturkraft alldeles trädde utom moralens gränser». »Man ville att jag – för hvilken kulturen var det framför allt viktiga – skulle hata det franska folket, den mest kultiverade nationen och den, där jag haft några af mina främsta lärare! Nationalhatet tillhör den lägsta kulturgraden och jag befann mig på ett utvecklingsstadium, där nationalhatet försvinner» – så motiverar Goethe sin patriotiska indifferentism. Och så uppenbarar han sig som en urtyp af framtidens människa! Han är själf medveten om att hans idéer tillhöra ej nuet men framtiden. Han säger annorstädes att han mest af allt lidit för sin sanningskärlek, sin oförmåga att låtsa – till exempel ödmjukhet – ty när han ärligt medgaf att han hade de egenskaper, man hos honom lofordade, blef han kallad stolt! Intet, säger han, hafva människorna nämligen svårare att uppskatta än att man är sig själf. Men denna erfarenhet hindrade honom ej att förbli det.
Qvarntulls-kolen, dels ock om uphäfvande af öfrige åt Stora Kopparbergs bergslag och Hytteegare tillerkände privilegier och serskilda förmåner; JM 64, Litt. C. i anledn. af väckta frågor om förändring uti beskattningen å Tackjerns-tillverkningen och Stångjern smidet; JM 64, Litt. D. i anledn. af motion om Alun-tiondes up hörande ; JM 64, Litt. E. i anledn. af motioner om Mantals-pennin garnes uphörande; JM 64, Litt. F. i anledn. af motioner om uphörande af den s. k. Mötes-afgiften; JM 64, Litt. G. i anledn. af väckta motioner, ang:de förändring uti den utaf Utsockne Frälse-hemmanen i Halland utgående rotevacance-afgift. Allm. Besvärso. Ekon.-Utskottet: JVs 63, i anledn. af väckta motioner, dels om indragning af åtskilliga Biskops-emheten och dels om nedsättning i Biskoparnes aflöning; jyé 64, i anledn. af väckt motion om meddelande af föreskrift att K. M:s Nåd. Kungörelse d. 28 Maj 1830, ang:de-ekonomiska besigtningar å kyrkoherde-boställen, kapellansoch klockare-bohl samt prestestomhemman, må tillämpas äfven å sådane skollärare-boställen, som af innehafvarne skola byggas och underhållas ; JV2 65, i anledn. af återremiss af Betänk. TJplästes och lades till handlingarne ankomne prot.-utdr. från de öfrige Riks-St:n af d. 23 och 25 sisth Februari samt d. 1, 4, 8, 11 och 15 dennes; hvarefter H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. i till 9 på aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. Plennm kl. 6 e. m. Anmäldes och emottogs Hr Stats-Rådet m. m. Nils Fredrik Wallensteen, som å K.
Denna hemställan blef af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden bifallen, af förstnämnda Riks-Stånd dock med den förändring, att berörda belopp höjdes från 12,000 R:dr lill 16,000 R:dr, hvaremot Bonde-Ståndet, på grund af gjorda anmärkningar, återremitterat Betänkandet. Då emellertid Utskottets hemställan blifvit af trenne Riks-Stånd hufvudsakligen bifallen, föranleder Bonde-Ståndets återremiss icke tiil någon annan åtgärd, än att Utskottet får hemställa, det Bonde-Ståndet ville i frågan fatta beslut. Stockholm den 17 Maj 1866. f STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOn. BECKMAN, 1866. Stats-Utskottets Utlåtande M 100. Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Maj 1866, kl. 11 f. ra. Utlåtande, angående ersättning för sådana af Kongl. Statskontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit beviljade. (U. A.) Uti den vid början af innevarande riksdag aflåtna nådiga Propositionen, angående Statsverkets tillstånd och behof, har Kongl. Majit meddelat, hurusom Statskontoret i underdånighet aflemnat dels en förteckning å de af detta embetsverk intill den 1 Juli nästlidet år under för skottstitel anordnade medel, hvilka borde hos Rikets Stander till ersättande anmälas, uppgående till en summa af 244,631 R:dr 16 öre, dels ock en uppgift öfver åtskilliga af länsstyrelserna i Wester-Norrlands och Norrbottens län anordnade poster, hvilka, enligt Kongl. Brefvet den 3 Februari 1860, jemväl borde till ersättande anmälas hos Rikets Ständer, utgörande 18,912 R:dr 48 öre, eller tillsammans 263,543 R:dr 64 öre. Beträffande de under 5:te punkten af den förra förteckningen (Bil. Litt.
Jag får erinra Hr af Kleen att jag endast talat om Landtförsvarskomitén och den yttrar sid. 28 i sitt betänk., att »Stockholm, befästadt, lemnar en lämplig samlingspunkt för våra spridda i vidsträckta landsorter förlagda regementsstammar med sin beväring, hvilka annars af grundad farhåga att delvis blifva upprifna, skulle nödgas samla sig långt bakom krigsorten, hvarigenom deras angelägna ankomst försenades», således att vår indelta armé med beväring i Stockholm bör samlas och organiseras, äfvensom att »befästningen erbjuder en säker samlingsort på en strategisk punkt, välbelägen för våra framskyndande trupper», samt vidare »Hufvudstadens befästningar tillskyndar oss säkerhet att kunna begagna och bibehålla de ofvannämnda militärisk» fördelarne af en fast utgångspunkt för våra krigsföretag, å ena sidan till Upland och Westmanland, å andra sidan till Södermanland och Östergötland etc.», hvilket svårligen kan betyda annat, än att Stockholm bör blifva en ny basis för vårt försvar. Dessa åsigter behöfver jag icke bemöta, emedan de redan äro vederlagda i en år 1860 utgifven broschyr med titeln »Grunddragen af Sve - Den 7 Maj e. m. 117 riges försvarssystem.» Denna broschyr, som utdelades till R. St:r, tillkännagafs allmänt vara författad af Chefen för Ingeniörkorpsen, hvilket man så mycket mera ansåg sig berättigad att tro, som man knappast tilltrodde någon annan, än honom, ega en så stor sakkännedom och logisk skärpa i bevisningen, som dem som utmärkte denna lilla skrift; hvilket, dock, att döma efter dennes yttrande i dag, svårligen kan vara fallet.
Wid granskningen af det Förslag, som Banco-Fiscals-Embetet, uti dess till BancoUtskottet afgifna Berättelse, framställt, ”att ”en sådan förklaring måtte meddelas öfver ”hittills gällande Författningar, att prof - 1'anco-Utskottets Betänkande IV.-o Gg. 15 **«ingen af Bankens fordringar i Concurs”mål, som göras anhängiga vid någon an”nan Domstol, än Kongl. Majrts och Rikets ”Svea Hof-Rätt, icke må öfverlemnas till ”bernälda Kongl. Hof-Rätt, derest icke uå”gon hufvudsaklig anmärkning mot Bankens ”fordran förekommit,” har Banco-Utskottets uppmärksamhet blifvit väckt på de olägenheter, hvilka för enskilda Parter, i afseende på deras rättsförhållanden, synnerligast i Concurs-mål, uppkomma deraf, att Banken, äfven i de fall, då den vore kärande, egde sitt privilegierade Forum uti Kongl. Svea Hof-Rätt. I anledning häraf har Banco-Utskottet funnit nödigt inhemta Banco-Fullmägtiges utlåtande, efter Corn» missariatets och Fiscals-Embetets hörande, om hågra och hvilka betänkligheter, i afseende å Bankens fördel, skäligen kunde anses lägga hinder i vägen för till vägabringandet af en annan sakernas ordning i denna del , så att Banken för framtiden blefve bibehållen vid sitt privilegierade Forum endast då, när Banken vore svarande, samt att Concurser behandlades i den ordning, Lag i allmänhet bjuder, utan afseende derå, att Banken vore en bland Fordrings-egarne, likasom det redan tillginge i alla fordrings-mål, som rörde BancoDisconten. i6 Banco JJtskollels Betänkande N.-o 6g.
Men sedan frågan blifvit af Special-komitéen fullt utredd, anser jag det vara ganska ändamålsenligt, att den remitteras till utlåtande af en, efter den förstnämnda kategorien bildad, Komité, innan den till slutligt afgörande företages. 9 Hr Liliehöök, Bertil: Sedan det mesta af hvad i mo tionen förekommer blifvit af föregående talare så utförligt belyst, skall jag hufvudsakligen endast vidröra några förhållanden, sorn särskildt röra Flottan. Att enhet i krigsmaterielen finues, så vidt den vinnes utan upoffring af ändamålsenlighet för afsett behof, är visserligen öriskvärdt, och nyttan deraf tror jag ej har blifvit förbisedd vid de nytillverkningar, som i sednare tider egt rum. Ett nytt system hinner dock nu för tiden ej att genomföras, förr än ett bättre föreslås, och långt rikare länder än Sverige hafva ej kunnat bort kasta det brukbara, som funnits, för att på en gång kunna tillegna sig det nyare och bättre. Finner K. M. nödigt, att frågor, som röra krigsmaterielens bekaffenhet, skola pröfvas af andra, än sådan pröfning nu åligger, lärer det väl komma att ske, utan att R. 8t:r derom göra an hållan. Särdeles olämpligt synes det förslag vara, att 100,000 rdr skola på experimenter användas, innan öfrige för krigsmaterielens kompleteraude begärda anslag skulle få användas. Klandrande anföres: Att Skärgårds-flottans landstignings-kanon är olika med landtartilleriets af samma pundigtal. Hade den förra gjorts lika lätt som den sednare, hade dertill ej kunnat begagnats de svårare laddningar, hvarigenom större skottvidder kunna ernås. Icke ämnad till långväga landtransporter, behöfver 12 p. landstignings-kanon ej vara så lätt som landt-artilleriets 12 p. kanon. Att landstignings-kanon vid Skärgårds-flottan i Stockholm är olika med landstignings-kanon i Carlskrona.
Ändra» 'edaitde till nödwäN» diga prelimittair åtgärder» hasw> Marit hardt nära alt Midtagao, rnen mäst leintias hwilande, i brist pä pett» ningekilgänaar för ögnab-ickek. Utäf den kilförvrS» tiade Comi ön kan i stor Mon bero hNruwida flera efterfölja, som kunna sägaS inga i regeringssättets stortänkta plan. Mä dctisaMMa Meta högt »värde» ta det förtroende alt bereda Menttistori det äri Medborgerlig metting taladi, destä fvm faktas ostt och om dett förmak framgä med ett system, innefattande dö sanna grundbegrepp hwarpä nationaldaningen bör byggas, Mä ledamötcrne af denn-ä torps» aflägsnände alla andra afseende», än det pä helgden af innehafware!; rätt, ur stna afsigters renhet hämta, icke blott köld att genast ej akta. men ock ihärdighet att styckcwis fördraga rös pen och hädelserna, de pä ett stort sätt gqgnandeS ofta päräkneliga lön, imil best en annan nysläd öfwer deras Minnen , fåfäng för dem, men icke förlorad för andra. Ett sädattk förhållande stall göra denna Eomi e wärdig ait haima uudfätt en wältviljande Konungs förtroende^ För öfrigt Meta >vi ock en Man ivid rhroneng stda, hägttare af lius likasom af dygder t det bör wara en tröstande kännedom, atk när den tid ett gäng komitier, Vä bestick Med Mogenhet kunna fattas öfwer sanningens och wälwiljatts räd i Vrltä ämne, stall Han ej mä» M i 4Z6 Den i Juni!. qra dem understödet af stn kraft, och denna kraft ej sakna stn framgång. Jag lemnar, man ytterligare betraktelser, detta ämne, såsom der der redan erhållit en begynnande handläggning, för akt mera omständligt be» h ndla den andra frägan äsystande medlen lil! landow förbättrande.
Med anledning af den siste värde talarens anförande tar jag mig friheten nämna att, för längre tid sedan, var verkligen sjöbeväringsexercisen så ordnad, att den verkställdes ombord på skärgårdsfartygen under ledning af flottans befäl; men man fann att, under den korta tid, som var auslagt u till denna beväringsexercis, lärde sig beväringsyngliugarne så obetydligt af hvarje sak, att man ansåg bättre, det exercisen sedermera fortsattes till lands. Härigenom inbesparades ock en icke obetydlig kostnad för utoch afrustniug af dessa fartyg, hvilkas hela exercistid blott utgjorde 14 dagar. Om det skulle beslutas att sjöbeväriugsexercisen utstriickes till något längre tid om bord på fartygen, så skulle deraf blifva en nästan ovilkorlig följd alt denna exercis updroges åt flottans befäl; men jag tror alldeles icke att på denna dock korta tid ändamålet att göra detta beväringsmanskap tjenstbart såsom bemanning på flottan skulle vinnas. Det tycks hos åtskilliga hafva blifvit en fix idé att exercisen med dessa skärgårdsfartyg försummas; men jag vågar deremot påstå att, just på de sednare åren, denna exercis tagit en utveckling, hvarom man knappast vid den tid, då jag in - Den 14 April f. m. Armide i tjenst, för 18, 20 år sedan, gjorde sig ett begrepp. Det. iir just för exercisen på dessa skärgårdsfartyg, som befälet för dessa beväringsbataljoner nu blifvit afsedt. Ehuruväl jag gerna medgifver att denna nya organisation skulle kunna hafva några fördelar, har det likväl varit en betänklighet, som förmått mig att instämma i Utskrts Utlåtande i detta (all, den nemligen, att de föreslagna Jonerna synas mig vara så små, att jag befarar, det man icke skulle få något särdeles lämpligt befäl tili dessa bataljoner. Om det vore fråga om återremiss, skulle jag icke motsätta mig densamma, men som jag har anledning förmoda, det Utlåtandet redan blifvit af 3:ne Stånd bifallet, samt att sålunda ingenting dervid är att åtgöra, får jag tillstyrka bifall till Utsk:ts förslag. Hr Björnstjerna.
Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, dels att Rikets Ständer måtte bevilja de af Kongl. Maj:t för bildande af ett tredje kompani ingeniörtrupper samt till aflöning åt den vid pontonierbataljonen nödiga stab begärda belopp, tillhopa 30,850 R:dr 34 öre årligen, deruti inbegripen natura-spanmål 1,518,7 kubikfot, att å anslaget för Ingeniörkorpsen uppföras; dels att till första anvärfningen af truppen vid nämnda kompani måtte å Rikgälds-kontoret anvisas ett anslag för en gång af 5,400 R:dr; och dels att Rikets Ständer måtte medgifva, att öfriga kostnader för det nya kompaniets första uppsättning måtte få bestridas af den nu beviljade ordinarie anslagsförhöjningen, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit Kongl. Maj:ts i omförmälda hänseenden gjorda nådiga framställningar. Omröstningen häröfver har utfallit med 76 ja och 43 nej, hvadan Ja-propositionens innehåll blifvit Rikets Ständers beslut. 6:te voteringen. Den som vill, att den af Kongl. Majit begärda anslagstillökningen 3,064 R:dr 6 öre, till lega m. m. för ytterligare behöfliga exercishästar vid pontonierbataljonen, af Rikets Ständer beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är berörda anslagstillökning af Rikets Ständer afslagen. Som denna omröstning utvisat ett resultat af 77 ja och 42 nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 7:de voteringen. Den, som anser Rikets Ständer böra bifalla Kongl. Maj:ts nådiga förslag att fourageringskostnaden för pontonierbataljonens nya exercishästar måtte få bestridas af förslagsanslaget till fouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; 4 Stats-Utslcottets Memorial M 82.