Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna felaktighet, tillkommen genom summans införande i orätt kolumn, har emellertid icke verkat till utbetalning af oriktigt, belopp, och synes således ej hafva bordt, föranleda till någon erinran från Rikets Ständers Revisorer, helst Revisorerne derjemte lemnat nämnde liggare det, fördelaktiga vitsord, att densamma varit af stor nytta vid granskningsarbetet samt derjemte synts vara med både omsorg och förtjenst uppgjord; men då anmärkning i berörde afseende icke dessmindre blifvit gjord, får Statskontoret i underdånighet upplysa, icke allenast att denna felaktighet numera blifvit rättad, utan äfven att, om, i anseende till den mängd ziffror, som förekomma i liggaren, hvilken icke tjenar till efterrättelse vid anordningarnes utfärdande, något fel skulle förefalla, — desto svårare att genast upptäcka, soin denna liggare icke, i likhet med andra böcker, af'slutas,— ett dylikt förbiseende dock blifver både upptäckt och rättadt vid uppgörandet af de supplementer, som blifva en följd af ändringar, hvilka Eders Kongl. Majit och Rikets Ständer i riksstaten besluta. 30. — 234 — I. dai af Revisorerne nu gjorda och jemväl af föregående Revisorer väckta fråga om förhöjning i vissa, på förslag uppförda, statsanslag, så att desamma i möjligaste måtto närma sig till verkliga årsbehofvet, äfvensom i hvad Revisorerne anfört rörande de nuvarande extra utgiftsanslagens uppförande å riksstaten under benämning af reservationsanslag, får Statskontoret instämma, helst sådant i förstnämnde hänseende kan bereda lättnad vid liqvidernas uppgörande med Riksgäldskontoret, och i sednare fallet åstadkommer en hastigare öfversigt af de för föregående åren odisponerade beloppen. Beträffande den af Revisorerne anmärkta skiljaktighet mellan den af Rikets Ständer i riksstaten uppförda indelta spanmål, jemte kronovärdet å de indelta räntorna, och de belopp, som i räkenskaperna upptagas, får Statskontoret i underdånighet anmäla, att utredning af förhållandet härmed kommer att äga rum och resultatet deraf intagas i den berättelse om statsverkets tillstånd och behof, som skall till Eders Kongl.
Extra utgifter ... 5: 8. Balans till år 1865. Fondens tillgångar och fordringar . 41,761: 49. Sammandrag af Wulfcronska Fondens Debet. Utgifter år 1862. Extra utgifter . 88. Arfvode 30; Utgifter år 1863. Pensioner 56i; Extra utgifter 4 Arfvode Utgifter år 1864. Pensioner • • 612: — Extra utgifter 88: Arfvode . 30: — Balans till år 1865. Riksmynt Balans från år 1861. R:dr öre. Fondens tillgångar och fordringar 41,338: 36. Inkomster år 1862. Inkomster år 1863. Inkomster år 1864. Kredit. Riksmynt Balans från år 1861. R'-dr öre. Fondens tillgångar och fordringar 13,724: 96. Inkomster år 1862. Inkomster år 1863. Räntor 743: — Inkomster år 1864. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 16 Oktober 1865. J. L. Bogeman. Sammandrag af von Blockiska Fondens 1) e b e t. Utgifter år 1862. Pensioner 400: — Extra utgifter — 88. Arfvoden 449: 88. Utgifter år 1863. Pensioner 450: — Extra utgifter 6: 28. Arfvoden 49: — 505: 28. Utgifter år 1864. Pensioner 450: — Extra utgifter — 88. Balans till år 1865. Fondens tillgångar och fordringar 12,181: 33. Summa Rdr Rmt 13,636: 37. Sammandrag af Bergenstjernska Fondens Debet. Utgifter för år 1862. — Kadetters underhåll 630: — Extra utgifter 21: 18. Arfvoden 147: 50. 3,148: 78. Afskrifning: Innehållen Bevillning 40: 5: Ugift er år 1863. Pensioner 1,487: 50.
St. Prot. 1844, 9 Sami 29 22 6 Prot.-Utdrag, den 17 October 18 4 4- geise vid vatten och bröd, måtte i vissa fall få afljenas i häradsfängelserna: Bifölls; N:o 3, i anledning af vackt motion, att ålderstigne skeppare ej allenast mätte i de städer, der serskild Afdelning af Kådstufvu-rätten handlägger Sjö-rätts-och tullmål, blifva ledamöter i denna Afdelning, än ock anses ega företrädesrätt till fyrmästare-, lols-åldermansoch lots-löjtnants-t jenster: Bifölls; N.o 4, i anledning af väckt motion, angående förtydligande al Förlättningarne om snöplogning: Bifölls; S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets följande betänkanden: j\:o 33, i anledning af väckt motion om nedsättning af räntan vid utlåning af spanmål från sockeneller fattig-magazin:- Bifölls; N:o 34, i anledning af väckt motion om upphörandet al interimsbesigtningen å prestebol: Bifölls; N:o 36, i anledning af väckt fråga örn förändring af patent-lagen al den 13 December 1834: Bijölls. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Economi-Utskottets betänkande, N:o 35, i anledning af väckt motion om upphäfvande al löreskrifterne, rörande inländske skådespelares och konstidkares skyldighet att erlägga afgifter till Kongl. Theaterns och Hof-Capellets Pensions-cassor: Återremitterades. Från Vällofl. Borgare-Ståndet.
St. beviljas, kommer här, för fem år, en summa stor a5o,ooo r:dr att uppföras.*'’ Då R. o. Ad. till pröfning förehade Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ns utlåt. N:o 5, beslöt R. o. Ad., i anledn. af de framställningar, som blifvit gjorda om nedsättning i den personella skyddsafgiften och användande inom communerna af motsvarande belopp till folkundervisningens befrämjande, att uppskjuta med pröfningen af frågan om de 5o,ooo r.drna årligen för folkundervisningen. Vidare föredrogs StatsUtsk:s den 3 och i5 sisth Mars på bordet lagda utlåt. N:o 4^5 litt. F, i anledn. af erhållna äterremisser å utlåt. N:o 354 F. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det R. o. Ad. behagade erinra sig, att detta af två Stånd återremitterade utlåt. N:o 354 litt. F, hvilket gifvit anledn. till det nu föredragna utlåt. N:o 435 litt. F, blifvit bifallet af R. o. Ad. Då nu StatsUtsk. i det sednare utlåt, vid b 1 i fvi t sina i det förra afgifna tillstyrkanden, och icke frångått något af dem som R. o. Ad. då bifallit, behagade R. o. Ad. finna, att nu icke kunde komma i fråga att fatta andra beslut än de förut fattade , hvarföre Ilr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg nödigt att något annat upplästes än det som anginge sista punkten, der Utsk. föreslagit ett tillägg till det förra beslutet. Hr von Hartmansdorff, A11 g. : Då Hr Frih. o. Landtm, upplyst, att betänk.
Det var författarens fängslande förmåga, ty ett arbete, som under dessa omständigheter förmår göra sig gällande, måtte hafva en inre halt som ligger djupare än kanske till och med författaren tänkt sig.» »Huru som helst», inföll mamsell Bremer, »så vred sig den der mystèren på rosten. Jag vet icke om jag skall vara rigtigt nöjd med upplösningen, den bestyrker ej drömmen.» »Jo, det gör den. Jag önskar att den slutat med Mellins bok, men sådan blef ej händelsen. Ett för mig outransakligt öde ville att jag senare skulle återkomma till denna bostad, och det för icke så kort tid. Och hvad jag der upplefde var till sina följder tillräckligt vigtigt att rättfärdiga den första varningen och komma mig att djupt ångra att jag icke bättre fattade och lydde den.» Vi hade alla tre blifvit nog allvarsamma för att med lättnad helsa inträdet af ett par senare gäster, hvaribland min man, som nu fick lyckan att göra mamsell Bremers bekantskap, och den syntes rigtigt vilja bli ett förspel till den bekantskap, som tjugu år senare dem emellan uppstod, då mamsell Bremer lemnade åtskilliga artiklar för Illustrerad tidning, hvaribland en förtäljer om ett besök hos vördige prosten och prostinnan Mellin på prostgården Norra Wram i Skåne. Den skall införas, då jag icke längre får följa Mellin. Men nu för tillfället följde jag honom ut i ett annat rum, att blicka litet på hans manuskripter. Det var förutom artiklar till någon landskapstidskrift, en novell i gång, och åtskilliga små täcka manuskripter för diverse kalendrar. Han och jag hade städse ett ömsesidigt intresse vid att språka om våra litterära arbeten. Ett ytterligare minne från denna afton var det, att vår vanliga hyrkusk narrat oss på vagnen, genom något misstag naturligtvis, och att mamsell Bremer var så oändligt artig och vänlig i sin öfvertalning att få föra oss hem, ehuru det var temligen långt upp på Regeringsgatan vi bodde, att vi stego i hennes vagn och således fingo en längre sammanvaro med Hemmets författarinna. Icke nog härmed, innan hon reste från staden gjorde hon mig ett längre besök. Då talade vi om friherrinnan Knorring och min första sammanvaro med henne.
V/cmcccrc/s,', nu pä Lollegii 8tat utgäencle löner, utgörancle kör >^rc??c//uL 582 k:clr 24 sk.. jemte tillökning kör 37 tunnor spanmäl, oeb för L»,rcrnc/6i' 350 kiär 46 sk. 5 rist. mecl tillökning för 33 tunnor spanmäl. llärigenom 8kuI1e emecllerticl nägon rinnan tillökning i Kammar-Lollegii nuvarande 8t»t88umms ieke uppkomma, än bvacl 8om erkorclras till betäckancle ak omkörmälcle, ak missräkning föror8akacle, brist — 15. 10. 2:o. ^7>Ä>5-t7o»/6/'^. Xkven för cletta Verk kar fram8tällning om tillökning i förut bestämila Iöne-an8lag blifvit i unclerclänigbet gjorcl, äs^ktancle, clels löneförbättring för leclamöterne, clels uppkörancle pä 8tat ak en n^c Laneellistlön, jemte serskildt anslag till arkvocten för extra biträclen vick kiks-bokslu tet, clels oek anvisancle ak 438 k.är ärligen, mecl cleruncler inbegripen tillökning för 38 tunnor spanmäl, mot8varancIe balkva lönen för en Motarie, pä clet att clenna 8umma, sammanlagcl mecl clen bela l^otarielön, bvilken kor clet närvaranrle är leclig, mä kunna emellan 2:ne lVotarier löräelas, 8ä att bvarclera erbölle i lön 657 kiär. lVlecl tillämpning ak bvacl kongl. l>laj:t, i sf8eencl6 pä nu körekomne lönetillöknings-krägor, i allmänbet förklarat, inskrän ker 8ig kongl. »lajit till äskancle af 8i8tberörcle, kör bilclancle ak 2:ne I^otarie-Iöner erkorclerlige, belopp 438: mecl cleruncler beräknacl tillökning kör 38 tunnor 8panmäl.
Proposition N:o 6. gande befallning med nil och skicklighet; då han ulgifvil förljenstfulla arbeten om hästkulluren och dermed sammanhang egande ämnen; samt då hans krafter numera, vid snart fyllda 66 år, vore försvagade och således förmågan att länge fortsätta med utöfvandet af Slallmästare-tjenslen i betydlig mån förminskad, — General-befälhafvaren, vid dessa förhållanden och enär möjligheten för Leijon alt begära afsked försvarades derigenom, all den pension of 600 R:dr, gällande pensions-stat för honom bestämde, icke kunde vara tillräcklig för nödtorftig bergning, ansett sig böra i underdånighet hemställa, det Ryttmästare!) Leijon måtte tillförsäkras att vid afskedet erhålla ett årligt belopp af 900 R:dr utöfver den honom tillkommande pension. Kongl. Maj:t har delta ärende i nåder låtit Sig föredragas och vill, med afseende å Ryttmästaren Leijons långvariga och berömliga verksamhet såsom Regementsstallmästare vid Lifregementets Husar-korps, hans numera upphunna höga ålder samt obemedlade ställning, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att Ryttmästaren Leijon, vid afsked från Regements-stallmästarebefaltningen, må, jemte den pension af 600 Ralr, han enligt författningarna eger ali i Arméens Pensionskassa uppbära, få under sin återstående lifstid åtnjuta på Rikets Allmänna Indragningsstat en årlig pension af Fyrahundra Riksdaler. De lill målet hörande handlingar skola blifva lill vederbörligt Utskott öfverlemnade; Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. CARL. A. F Z. Reuterskiöld. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 6. 15 Utdrag aj Protokollet ofver Landtförsvars-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 27 Oktober 1865. Närvarande:
På grund af hvad härutinnan nu blifvit i underdånighet anfördt, hafva Rikets Ständer godtfunnit besluta: l:o att det vid 1829 och 1830 årens Riksdag, till inhemska Fårskötselns och Ull-productionens befremjande, å Riksgälds-Contoiret anvisade Creditiv må intill nästkommande Riksdag, för samma ändamål och till ett okadt belopp af högst Trehundra Tusen (300,000) R:dr Banco, fortfara samt af Cornmerce-Collegium, på nedannämnde sätt, till Ull-Discont-fondens förstärkning användas; 2:o att hvad, som å Creditivet blifvit lyftadt, bör, enligt de i E. K. M:s Nådiga Reglemente för Ull-Disconten af den 19 December 1835 fastställda grunder, dock med iagttagande af den här nedan omförmäldä nedsättning i lånens hitintills medgifna belopp, utgå till låne-understöd, emot 4 procents årlig ränta, ej allenast för producenter af inhemsk ull och vederbörande Fabricanter, utan äfven för Handlande, som befatta sig med uppköp och försäljning af inom Riket bevisligen producerad samt vederbörligen sorterad ull; och 3:o alt Ull-Biscont-fonden skall ansvara Riksgälds-Contoiret, ej mindre för återbetalningen af de summor, som redan äro eller framdeles varda Jyflade i afräkning å detta Creditiv, än ock för godtgörande! af den ränta,som 538 Expcditions-Utskottets Förtlag till und. Skrifvelse, JY.-o 27g. å dessa låne-understöd uppkommer, med afdrag likväl af de med ifrågavarande lane-rörelse gemenskap egande omkostnader, som Discont - fonden , enligt del för dess förvaltning utfärdade Reglemente, måste vidkännas, roen hvilket afdrag icke får öfverstiga en fjerdedel af den fastställda räntan för de lån, hvartill Creditivet blifvit begagnadt; kommande, för den redan i denna låne-rörelse använda andel af ornförmäldte Creditiv, räntan att elter samma grund från och med Juli månad sistlidet år Riksgälds - Contoiret godtgöras.
Riksdagsordningen; till ett tillägg i 4 Morn. 1 §. TrycMrihetsFörordningen ; till ändring i 21 §• Riksdagsordningen ; tili ett tillägg i 79 §. Riksdagsordningen; om ändring i 37 §. Riksdagsordningen; om ändring i 60 §. RegeringsFormen; oell om uteslutande af ert helt Moment, samt någon del af ett annot, i 5:te §. TryckfrihelsFörordningen. ■H ' *' • / . ' 5:o Instämmande uti Högloflige Ridderskapets och Adelns beslut rörande tryckningen af Tobleauerne öfver Banco Verkets ställning ; angående Deputationer af Rikets Ständer för ett uppvakta H. M. Drottningen och H. K. H. Kronprinsessan vid Deras ankomst till HufvudStaden och Kongl. LustSIottet Haga; om det sått , hvaruppå Dt puierade från Norrska StorTinget, kvilka hitkomma för att bivista H. K. H. KronPrinsens höga förmålningsact, borde emottagas och bemötas; samt uti Hedervärda BondeStåndeti beslut, det aflöningen för Riks - 3§6 Deri 30 Augusti e, m. Ståndens och Utskottens Secreterare, Canzlier och Vaktbetjening borde fastställas till samma belopp och beråkningstid, som vid sista Riksdag sluteligen blef bestämdt, med rättighet att genast lyfta denna aflöning till och med Maji månad. 6:0 Anmodan till ExpeditionsUtskottet, att uppsätta en und. Skrifvelse till Kongl. Maj>t ined anhållan om Nådig sanction å de Grundlagsändrings förslag, som vid innevarande Rikadag af samtlige RiksStånden blifvit antagne. 7:0 Ogillande af BancoUtskottets Utlåtande i anledning af väckt Motion, angående anstalter till befordrande af Norrskt mynts gångbarhet i Sverige; LagUtskottets Betänkande om ändring uti 3a Cap.
Lolumkus, 6nrrsinber§, fenner och Larnot wörö också projectmakare. Dä ingen äger magt öfwer det hela, och ingen öfwerscr det, hwem kan dä answara derföre, alt i krigswäsendct en oföränderlig plan i alt följes? att ingen författning tagcs som ej coinciderar med den generella planen, och pastor i det hela af det antagna systemet? Huru skola annars beständigt i motsägelse med hivar, annnan skeende och derföre sig sjelf äterfödande ändringar, och en deraf följande högst skadlig ostadighet i administration, förekom mas? Om den stöna dagen någonsin upgär oswar Ewe - ?§2s Den 28 December. Swerige, dä befi ära och sjelfständighet orubbeligen grundas pä dest söners allmänna deltagande i dest förswar; hwem tillhör dä conscripkioiiens organiserande? — Esler NU warande inrättning tillfaller en del deraf hwarje af Cheserne för de nu tre existerande grenar af krigsstyreljen. Ware delta dra? — Bör cj ett sä ivigkigr, jag hade sä när sagk, ett sä heligk werk, wara en endas? Bör dct ej wara helgukil, om del ffall smara emot det stora ändamälet? Åsa mera, hwem är answa» tig för upmtthallandet af disciplins och en sann milu tairiff anda i Armeen, för milstainjk kunffeps och vplnsningS utbredande, för den mcchaniska fäcdigherens unoerhallande och sörkosrande, för Armesns complekka ständ sä till antal som duglighet? swarar man Regements Cheserne, sä har det ej lyckats mig att urtiycka min kanka. — Icke talar jag här om answarsportioner delce i 4O:de dels dräk. — Icke är saken dermed hulpen. — Icke nödgas Höasta Mmten 0- mcdelbarligen ingä med' alla R-kets Häradshöfdingar j Jnstikiae detailler.
Li den Instruction, sorn Rikets Ständer under den 1 och 3 December 1823 fastställt, att tills vidare, under nuvarande Riksmöte, tjena Banco-Utskottet till efterrättelse, lyder 2 §. sålunda: ”1 följd af Rikets Ständers fattade beslut, att Bankens ställning, i alla dess delar, skall vid inträffande Riksdag, till Rikets Höglofl. Ständer uppgifvas, har BancoUtskottet att, genast vid dess första sammanträde, gå i författning att meddela samtlige Riks-Stånden fullständig uppgift öfver Banco verkets hela ställning, grundad på senast afslutade Räkenskaper, och de i Baneo-Fullmägtiges Berättelse för öfrigt om» iörrnählte förhållanden.” Bilt. till Riks St Prot1818, 1839. 6.U Sani »■' lista Haft.' 13 BancoJJskottets Betänkande N'.o 3. Iios Banco-Utskottet har fråga uppstått huruvida, för sådaut ändamål, Berättelsen borde i sammandrag, eller hel och hållen, antingen till Riks-Stånden serskildt utskrifvas, eller ock på en gång-till trycket Befordras, så att utdelning af Exemplar till Riks-Ståndens samtlige Ledamöter kunde omedelbart derefter ega rum. Under fästadt tillbörligt afseende å den lill Utskottet remitterade, inom Vallöf!, Borgare-Ståndet väckta motion af Herr Noreus, deruti Vällofl. Ståndets öfrige Ledamöter instämt, om tryckning af den ifrågavarande Berättelsen, och då äfven en hos Höglofl.
S. D. Då nu ånyo föredrogs Banco-Utskottets den 3 dennes, under N.o 24, afgifne, samt den 13 derpåföljde e. m. på bordet lagda Betänkande, angående ett i I827 års Revisions-Berättelse omnämndt Förslag till förändring med anmaningarne vid Banco-Disconten och Province-LåneContoiren , blef samma Betänkande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Banco-Utskottct åtcrremitteradt. Från Högvördige PresteStåndet* S. D. Återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar , Statsoch Banco •• Ut - io8 Prot. Utdrag den 33 Mars 1829. skottens Utlåtande, N:o 92, i anledning af Kongl, Majrts Nådiga Proposition om ytterligare anslag utaf Allmänna medel till Götha Canal-Byggnads fullbordande, så vidt den rörer ett förskott af joo,ooo R:d». S, D. Antogs till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag ConstitutionsUtskottets Memorial, N:o g, med förslag till ny redaction af 11 §, Riksdagsordningen. S. D. UagUtskottets Betänkande, N:o 44» i anledning af Rikets Ständers JustitixOmbudsmans EmbetsBerättelser och Allmänna Redogö-» reise för den sedan sista Riksmöte förflutna tid, blef, i anledning af de deremot gjorda anmärk-» pjngar, till Utskottet återremitteradt. S. D. Lades till handlingarne, vid förnyad föredragning , Constitutions-Utskottets Utlåtanden: N:o 8, öfver 2:ne anmärknings-anledningar mot rådgifvande åtgärden i afseende på nya Riddarhus-Ordningep; samt N:o |o, angående verkställd granskning af JustitixOmbudsmanncns Diarier och Re^ gijtratur. Prot.
Ständer skulle wilja besluta, att Canalen med Statens medel färdigbygges, eller ock att Bolaget afsäger sig allt biträde af allmänna medel. 7:0 Att sedan undersökning, pä sätt förcnämndt är, för sig gätt och Bolaget blifvit hordt, R. Ständer inäga xn Stats-och Banco-Utskottens taga i öfwcrwägankc, huruwida dcn äterstäendc kostnaden icke är större, än att densamma, utan att andre angelägne och wigtige föremal äsidosättas, kan af Statens tillgängar bestridas, eller om R. Ständer wilja i sädant ändamål särskild bewillning sig ätaga; under förbehåll för R. Ständer, att, i annat fall, allt widare biträde till Canalen nu och i framtiden wägra, och 8:0 att r fall Canalen anses böra fullbordas, R. Ständer mäga i undcrdänighet anmoda Ä. Majit, att utse en Direction, bestäende af fä mänga Personer, som mä anses lämpligt, helst en Ordförande och cnDircetcur, hwilka samfäldt med ett af Danco-styrelsen utfedt Ombud öfwertaga förwaltningen af de till Canalen anstagne medel och besörja arbetets fullbordande i enlighet med upprättade Arbcts-Plancr;attDircctionen blifwer K. Majit och R. Ständer lagligen answarig derföre, att de anflagne medlen ej warda anwände till andre Arbeten eller förcmäl, är hwartill desamma af N. Ständer äro bestämde; och att uti förenämnde Styrelse icke Götha Canal-Dircctions närwarande Ordförande eller nägon af dess Ledamöter mäge deltaga; dock K. Majit förbchället att läta Arbcts-Planernc upprättas eller granstas af den eller de Personer, KMajit anser dertill skickligast, äfwensom att ät en sadan person uppdraga tillsynen, huru arbetet warder werksiäldt, samt till K.
Riket, äfvensom att de, som till sådana sammankomster sig in - Lay-Llskottcts Hcldnkandc, N:o 34. 3 ställa, Fskola hvar flir sig böta första gången fyratio mark silfvermynt, andra gången dubbelt och tredje fyradubbelt;» hvarförutan författningen innehåller dels uppmaning till Presterskapet att befordra enskild husandakt, dels ock ett upplifvandc af förut gällande stadganden emot spel och dryckenskap samt annat ogudaktigt lefverne å sönoch Relgedagar. Till följd af sednare utfärdade lagar och författningar, hafva emedlertid sistberörde stadganden förfallit, hvaremot förbudet mot ololliga sammankomster, sedan det genom Kongl. Brefvet den 2 Maj 1751 upplifvats, qvarstår oförändrad!. Begreppet af oloflig sammankomst har man likväl fattat olika. Då man, ä ena sidan, ansett hvarje andaktsöfning i enskilda hus, deri andra än husfolket och anhöriga deltaga,- såsom otillåten, har man deremot, ä den andra, förmenat att endast de sammankomster äro ololliga, dervid enkannerlig gudstjenst mell predikande och texters utläggande, böners och nya bönesiitts förklarande förrättas samt både kände och okände sig infinna, eller med ett ord blott de sammankomster, på hvilka alla de omständigheter, som i författningen upptagas, inträffa; Och att författningen är af den ordalydelse att den kan leda till missförstånd medgifves äfven. Den utgjorde i sjelfva verket icke någon ny lagstiftning, utan innefattade egentligen, pä sätt deri jemväl tillkännagjfves och af de förhandlingar, som inom Riksens Råd föregingo författningens utfärdande, uppenbaras, ett förnyande oell vidare förklarande af förut angående ololliga sammankomster utgängne förordningar, bland hvilka de af den 1 December 1713 och den 8 December 172 l isynnerhet här förtjena att anmärkas. Den förra torde ock kunna anses såsom det lörsta här i Riket utkomna uttryckliga, förbud eller varning emot enskilda religions-sammankomster. Lika som i 172G års Konventikel-plakat, har Kongl.