Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Slutligen och till förklarande af det i 3 §. af berättelsen anmärkta förhållande, att, enligt 1849 års räkenskaper öfver statsanslaget till byggnader och reparationer i landsorten, vid samma års slut, en kontant behållning skall funnits i kassan liggande till belopp af 6,105 Ridr 4 sk. 7 rist, får embetet i underdånighet upplysa, att denna, under namn af kontant behållning uppförda, post bestått dels af ofvanomförmälda förskottsvis utgifna 2,465 Ridr 32 sk. 7 r st, dels af förskott för en brist af 721 Ridr 38 sk. 4 rist å embetets expensmedelsanslag, hvilken brist, enligt nådigt bref af den 12 Januari 1847, embetet ägt att, på särskild underdånig framställning, få till ersättning beviljad, dels ock af åtskilliga utaf olika anledningar liqviderade utgifter, sorn af en eller annan orsak bordt först i påföljande årets räkenskap afföras, så att blott en ganska ringa del af ifrågavarande summa, hvilken likväl nu ej kan till beloppet bestämdt uppgifvas, bestått i kontanta penningar. Emellertid och ehuru embetet icke anser det egentligen innebära någon oriktighet att under gemensam benämning af kontant kassabehållning sammanföra så beskaffade förskott, sorn de ofvannämnde, med de i sjelfva verket inneliggande kontanta medlen, har embetet, med anledning af Revisorernes nu gjorda anmärkning och till förekommande af framtida missförstånd, förständigat redogöraren att hädanefter i likartade fall, vid bokslutets uppgörande, specificera hvaruti den uppförda kassabehållningen består, då den ej utgöres endast af kontanta medel. I öfrigt får embetet, i anledning af berörde anmärkning, underdånig»! tillkännagifva, att någon större kontant penningsumma aldrig hos redogöraren finnes, utom för den korta tid, — 256 — som erfordras att i Rikets Ständers Bank uttaga och förvexla samt till vederbörande Länsstyrelser afsända erforderliga medel, samt att alla liqvider och utbetalningar i öfrigt, då beloppet, ej är särdeles obetydligt, ske genom assignationer på Rikets Ständers Bank. Stockholm den 10 Februari 1852.
Frih. von Kraemer, Rob. Fr., beviljade 14 dagars ledighet från och med d. 18 dennes; M 1,149. Hr Hjärne, Harald. 92 Den 12 April. Riddar hus-Utskottet: efter JV2 93. Gr. Wrangel af Sausis, Tönnes Reinhold Henrik Adolf; JVa 139. Gr. Wirsén, Axel Emil. Öpnades jemväl Hrr Elektorers listor vid val af Suppleanter för Utsk:s-ledamöter; och hade dertill blifvit utsedde i St a tsUtskol te t: efter JVs 1,661. Hr Carlheim Gyllensköld, Henrik Adolf Oscar; JVs 2,183. Hr Gripensvärd, Jacob Olof. Allm. Besvärso. Hr af Forsell, Fullm. Hr von Francken, Georg Wolfgang; J\a 158. Frih. von Essen, Gustaf. Frih. Klinkowström, Rucf. Mauritz: Med betygande af min erkänsla för det förtroende, hvarmed R. o. Ad s Hrr Elektorer behagat hedra mig genom att invälja mig till ledamot af Bevilln.- Utsk., nödgas jag härmedelst afsäga mig denna plats, emedan jag i slutet af innevar:de månad måste till följd af tjenste-ärenden lemna hufvudstaden. I ani. häraf blefvo Hrr Elektorer af Hr Gr. o. Landtm, anmodade att sammanträda till val af en ledamot i Bevilln:s-Htsk. i st. f. Frih. Klinkowström. Hr Bergenstråle, Claes, upläste cn sålydande motion: Alla tider lemna en bedröflig erfarenhet om de förödelser, som genom eldsvådor tillskyndas Rikets städer; en ytterligare bekräftelse härå kan beklagligen inhämtas af de större eldsvådor, som inom den korta tiden af 3 veckor, nyligen inträffat i Jönköping, Warberg och Örebro.
Bankens' vinst härpå vöre val endast 150,000 eller 200,000 R:dr Spec.; men Statens vinst i productionskraft hos nationen, som emedlertid fått rora sig med en forlags tillgång af lika värde som 4 millioner R:dr R:gds Sedlar, skulle visserligen vara större/ Häremot invändes: att. realisation är genom denna åtgärd så mycket mera aflägsnad, som Sedelstocken och Silfverfonden, om 5 år, skulle stå i nära samina förhållande sorn nu, men utom den öfvertygelse^, som jag förmodar delas af de flesta representanter ifrån Handsorterna, att Rikets välstånd icke beror af realisation, ehuru nyttan deraf ej kan bestridas, måste Siifret, om det i Råneväg korrime i allmänna rörelsen, åstadkomma fördelaktig värkan på Coursen, äfvensom det skul]e göra genom utvexling, samt derjemte medföra den önskade verkan att afhjelpa förlägenheten och upphjelpa näringslifvet, så vidt dessa sorn jag föreställer mig, bero af Förlagsbrist. Het invändes vidare, att genom Coursens möjliga ökande skulle Låntagare blifva lidande, samt icke tilltro sig upptaga dylika Lån, af' fruktan för återbetalningen. När Jntresset vore så lågt, som 3 eller 4 procent, och räntefoten i allmänhet hvad den nu är, så är det icke tänkbart att Coursen kan uppgå så högt, att så dryg ränta drabbade Låntagaren af Silfver, s®m för Lån hos privat man; och för öfrigt finge det berp på en 434 Bandt-Vtskottits Betunkanden. livar, som kunde prestera tillräcklig säkerhet, att begagna sig af en sådan Dånetillgång, hvars öppnande främst skulle åsyfta en möjlighet för den Dånebehöfvande att erhålla biträde. Det vöre, må hända, dessutom billigt att närvarande generation finge se annat än pappers-rnynr, och att utlåning i mettalliskt mynt, befordrades i bredd med utlåning af pappersmynt.
Betänkanden, jemväl funnit de af Ständerna vid 1815 år$ Riksdag uppgifna grunder icke med full-: Jromlig tydlighet bestämde, Kongl. Maj;t pröfvat bäst, att till Rikets Stäpders nu inträffade sammanträde uppskjuta afgörandet af detta ärende: och öfverlemnar Kongl, Maj:t härmed alla detsamma rörande handlingar till Rikets Stäpders Allmänna Ber svärsoch RkpnqmifJtskoit och vill, se-: dan Rikets Ständer sig deröfver i underdånighet utlåtit, fatta sitt Nådiga Beslut i gmnet och låta utfärda nödige föreskrifter för meranämnde Rqterings-jemnknings de? jinitiva verkställighet. Kongl. Maj :t föiblifver Rikets Ständer nied all Kongl. Nåd och Ynnest städse vilh bevågen. Datum ut supra, CARL JOHAN. B. CQviding. Med hvilken Remiss Höglofl. Ridderskapet och Adeln låtit åtfölja ett anförande till Protocollet, af Herr Rotlieb, Axel, sorn söktådagalägga, huruledes, genom Extra Roteringens jemnkning inom hvarje Provinca särskildt, en fullkomlig orättvisa skulle uppkomma i detta afseende, att, om grunden för dess utgörande hemtades frän gamla 844 Besv. och Ekon. Utsk. Betänkande!!. Roteringen, skyldigheten att anskaffa en Extra Roterings soldat kunde i en del pro* vincer komma att erläggas efter beräkning af \\
Då detta förslag är af den enkla beskaffenhet och ringa omfattning, att någon remiss deraf till Utskott ej bör komma i fråga, men dock närmare utredning i några verkställighets-åtgärder påkallas; får jag hemställa, om Hr Frih. o. Landtm, vill föreslå R. o. Ad. att deröfver infordra Ridd.Direct:s utlåtande. Frih. Boye, Ludv.: Riddersmannen kan, såsom andra, fela i känsla; men måhända felar han icke, då han öppet framställer sin känsla till sine medbröders bedömmande. Mig repugncrar det att förvandla något rum i Riddarhuset till klubb. SecretaUtskottssaien åtföljes af obehagliga minnen, ty den var ofta en organ för mångväldets tyranni. Aå väl ! skola rummen nu derföre ohelgas? Jag bestrider icke remiss till Ridd.Direct.: jag har ej rätt dertill; men jag förklarar, att jag åtminstone ej skall infinna mig på en inom Riddarhuset inrättad klubb. Och hvarföre icke så gerna inrätta en krog bär också? Måhända förmådde mig min värma att glömma det, som först skulle besvaras. Jag tillstyrker bifall till fortfarande af den klubb, som nu finnes. Gr. Horn, Claes Fredr.: Sedan Hr von Troil väckt en särskild motion, rörtde bildandet af en klubb, på andra grunder, än dem Hr Frih. o. Landtm, framställt; torde det vara skäligt för R. o. Ad., att, under medgifvande af Hr von Troiis rätt att få sin motion remil terad, uppskjuta afgörandet af det förslag, Hr Frih. o. Landtm, framställt. Dock framställer sig härvid för mig en consideration, som äfven torde gälla för R. o. Ad., nemi. den af Ridd.Direct. redan fogade anstalt om en klubbs öppnande.
Med hänseende till förbudet, att på en viss tid af året bränna eller omdestillera bränvin, har kommissionen anfört följande, hvartill departementet i det väsendtliga slutar sig: , 92 Norska Regeringens underd. Utlåtande. »Det i lagen af den 4 Augusti 4845, g 5, befintliga förbud mot bränvinsbränning »under sommarmånaderna, har kommissionen trott icke blott böra bibehållas, utan vidare »utsträckas till 6 månader. »Såsom skäl för detta lagstadgande måste i första rummet antagas, att man icke »kan under sommarmånadcrne bedrifva rörelsen med samma fördel, som under vinter»månaderne, samt att under de förra hufvudsakligen, ja nästan uteslutande, begagnas säd, »som måste tagas från utlandet. »Till dessa skäl kommer vidare, att, sedan bränvinsbränningen blifvit inskränkt till »fabriksröreise, den qvantitet af varan, som konsumtionen erfordrar, kan åstadkommas på »mindre tid, samt att denna tid bör, så mycket möjligt är, göras kortare för kontrollens »skull och de omkostnader, som med densamma äro förknippade, — äfvensom, att en »kor are bränningstid mera försäkrar om ett högre och stadigare pris. »Uti Sverige är bränvinsbränningen också inskränkt till 6 månader, nemligen från »den 4 November till den 4 Maj. »Kommissionen tror emellertid att, med hänsyn till begagnande af skadad potates, »man ej får förlänga uppehållet så länge om hösten, som till den 4 November, utan låta »rörelsen få börja så tidigt som i medio af Oktober, då potatesen vanligen är upptagen, »och de skadade kunna afskiljas från de friska, så mycket mer, som man derigenom benreder tillfälle för de producenter, som hafva brist på förvaringsrum, att kunna göra sig »af med sin vara. I följd häraf kommer bränningsförbudet, att inträda tidigare om vå»ren, eller i medio af April. »Väl kommer detta att medföra någon olägenhet i afseende på kreaturens underhåll, »men när sådant på förhand är vederbörande bekant, böra de kunna ställa sig derefter, »lika väl som alla andra, som ej hafva tillgång till drank för sina kreaturs föda.
Rudensköld med sin i folkets lif oell behof djupt inträngande blick, och vägledd af sina rika erfarenheter på den första undervisningens område, bekämpat den nu gällande metlioden. Hvad den religiösa undervisningen vid elementar-läroverken åter angår, har LäroverksKomitéen i detta hänseende anfört motiver, af hvilka jag utbeder mig, att här få uprepa följande: »Liksom kristendomen sjelf är något mera och något högre än ett blott vetande, bör otvifvelaktigt undervisningen deri åsyfta icke blott minnets och förståndets verksamhet, utan gå ut derpå, att det religiösa sinnet alltmera väckes och det andliga lifvet starkes. Böuestunderna med bibelläsning och en tjenlig förklaring af det lästa utgöra redan, enligt Komitéens åsigt, vigtiga momenter i denna undervisning. På de åt denna undervisning anslagna timmar inom skolans första klass har Komitéen ansett densamma böra begynna med läsning af den bibliska historien, efter ett kortare sammandrag, och med muntliga tillägg af läraren. Samtidigt, med bibliska historien börjar den kateketiska undervisningen. Det är Luthers lilla katekes, hvilken komiterade ansett böra läggas till grund för denna undervisning, och hvilken korta, kärnfulla lärobok man bör kunna fordra att gossen lär sig väl utantill, på det att den sednare undervisningen må hafva en säker grundläggning i fasta och bestämda, i minnet fästade ord. Den Svebilisk-Lindblomska förklaringen har Komitéen icke ansett sig böra antaga såsom föreskrifven till utanläsning. Vid öfvervägande af de hinder för en lefvande upfattning af kristendomens heliga läror, som ofta visat sig upstå genom utanläsning af en med denna logiska utveckling försedd förklaring, har Komitéen icke kunnat annat, än anse det vara tillräckligt, om Luthers i all dess korthet kärnrika och, med bekännelsens fulla kraft, allt väsendtligt omfattande katekes begagnades såsom stöd för minnet. Sedan en öfversigt af den heliga historien och en sammanfattning af trosläran blifvit i denna första enkla form meddelade, bör, enl. Komitéens tanka, ungdomen så tidigt som möjligt föras till all kristlig undervisnings urkälla, bibeln.
Af den 25 sistlidne Mars, i fråga arn 552 Ptot. Ut dr. d. 4 April 1818* understöd för Söder Telge Canaloch Sluss-Verks» fullbordande. Från Allmänna Besvärsoch Ekonomie-Utskottet. 1. Af den 4 sistl. Mars, rörande väckt fråga , att Spannemålsoch Viktualie-handel å. landet må taxeras och beläggas med enahanda utskylder, sorn dessa handelsnäringar utFStäder-» ne åtfölja. 2. Af samma dag, rörande väckt motion om förbud mot Krämares kringstrykande, 3. Af samma dag , i anledning af Grefve von Schwerins väckte motion , om möjlighets be-i redande för innehafvare af Boställs-jord, att låta försäkra den å sadan jord befintelige Åbyggnad i Allmänna Brandförsäkrings-anstalten. 4. Af samma dag, i anledning af väckt frå^ ga om medels vidtagande till Imxens hämmande oell inländska Fabrikernes upphjelpande. 5. Af den 5 sistl. Mars, öfver gjord motion om Kongl. Landsbruks-Akademien, Dess Central Verkstad och redovisning för de under Akade^ nuens disposition stående fonder. Frän Hogvard. Preste-Stdndet. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos nedan-; skrifne på boulet hvilande Betänkanden, ifrån Stats-Ulskottet, nemligen: iN:o 156, om förändring i Saltpeter-gärdens utgörande ; N:o 127, angående Bokhållaren Carlsunds ansöka ning om utbekommande af Mantals-skrifnings provision; N:o 128 , rörande Begrafningshjelp efter Sekreteraren Morin. Prof. Utdf. d. 4 rApril 1818.' 253 S. D. Vid förnyad föredragning biföllos föll jande sedan sista Plenidag på bordet hvilanda Betänkanden , nemligen : Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets. N:o 72 , om förhöjd Tull-afgift för BoktryckeriStilar.
Stats-Verkets intrader utöfver deras nu beräknade belopp, en Summa af 233,333 Rtdr 16 sk. ärligen; Och, då, likmätigt Riksens Ständers vid 1815 års Urtima Riksdag tagne beslut, de öfverskott, som kunna uppkomma utöfver den till Kongl. Maj:cs Nådiga disposition upplåtne Summa, böra till Riksgälds-Contoiret aflemnas; så skulle 1 följd häraf, och likmätigt grunderne för Stats-Verks-förvaltningen i öfrigt, öfverskotts-medlen för 1817 blifva för nästa år 1819 att begagna och 1818 års åter för 182° ars utgifter samt så vidare för den kommande tiden; hvarförutan såsom ytterligare tillgång för desse utgifter efter Utskottets tanka kunna vara att anvisa de 65.666 R:dr 30 sk. hvilka utaf Sjö-Tulls Intraderne nu äro anslagne Convoy-Clommissariatet såsom bidrag för dess utgifter i och för Fredsverkets befordrande med Barbaresque Staterne samt Handels-Sjöfartens säkerhet i öfrigt, meri, så länge Riket befinner sig i fredligt förhållande med närgränsande Makter, skulle kunna umbäras. Och hemställer Statsutskottet derföre, att denne Summa måtte bland Stats-Verkets inkomster såsom tillgång på Stat för Tredje Hufvud-Titulns behof i och för Försvarsverket till nästa Riksdag upptagas; hvarvid likväl synes böra iakttagas, att detta Verk, för möjligen inträffande händelser, som kunna föranleda till behof af motsvarande belopp, må erhålla ett temporairt Creditiv stäldt på Riksens Ständers Riksgälds-Contoir att årligen kunna be» Stats-Uislottets Betänk anden. 104 g gagnas; så att, mot Commisariatets förbindelse, ina, i mån af bebofvet, efier föregången prof* ning och Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, få lyftas en lika Summa för Stats-Verkets räkning intill dess, vid kommande Riksdag kan varda förordnät. huru de medel, sorn kunna behöfva uttagas, böra ersätta's, och härmed sedermera vidare förhållas.
I öfrigt är handläggningen af de till Commissionens förvaltningstid hörande ärender, samt afslutandet af Commissionens sista Hufvudbok så nära fullbordadt, att sedan nyssberörde hinder för uppgörandet af liqvid med Götheborgs Ränteri varder undanröjdt, Hufvudboken korrt derefter kan aflemnas. Hvad angår den af Revisorerne gjorde anmärkning om saknadt kostnadsförslag för byggnadsarbeten vid härvarande Garnizons CholeraSjukhus; så hafva de till berörde arbete anslagne 2,382 R:dr 3a sk. banco blifvit utbetalte till följd af Eder Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, uti skrifvelse af den i3 December i834, och innehåller denna skrifvelse, att kostnadsförslag, upptagande nyssnämnde summa, blifvit — 15 — af Directionen för Garnizons-Sjukhuset till Eders Kongl. Maj:t i un derdånighet afgifvet, hvaraf således synes, att dylikt förslag för med lens anvisande legat till grund. Commissionen framhärdar, med djupaste vördnad, trohet och nit, S tor m äg t i gs te, Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majlis underdånigste, tropligtigste tjenare och undersater C. E. r. WEIGEE. CARE ARFVEDSON. A. P. v. SYDOW. Stockholm den 24 Februari i838.> A. P. Sandström. — 16 — Sluteri-ÖfVcr-Styrelsens underd. Utlåtande.
Jag erinrar mig ännu tydligt en dag, då hon grep mig på bar gärning, därför att jag hviskade till en kamrat under timmen. Saken var den, att det förestod mig den stora lyckan och äran, att Susette skulle följa med mig hem och äta middag hos mina föräldrar. — V i bodde den tiden ett godt stycke utanför staden. — A f denna högtidliga anledning serverades jordgubbar till middagen, hvilket ansågs som en delikatess tidigt på sommaren. Medvetandet om dessa jordgubbars tillvaro kunde jag icke bära ensam. Jag måste utgjuta mitt hjärta för en sympatisk själ och hviskade därför denna lyckliga nyhet till min sidokamrat. Med ens hade jag Susettes klara ögon fastade på mig: » Hvad hviskar du om? » — Jag ville icke säga det, — då skulle ju öfverraskningen, som jag föreställt mig som en stor händelse, vara misslyckad. Hon fordrade, att jag skulle säga det. » Det är ingenting viktigt, » svarade jag, » men jag ber att få slippa säga det. » Jag slapp, men vid middagen, då jordgubbarne kommo in, pekade Susette på dem och såg på mig. » Det var nog hemligheten, — icke sannt? » — Hvad hon också hade de största fordringar på, var renlighet. Jag tror aldrig det funnits en skola, där man lagt mera vikt på, att där alltid skulle vara frisk luft, och att barnen skulle hålla sig snygga. För detta ändamål fanns det på nedre botten två stora rum, väl försedda med tvättställ, handdukar o. s. v., där den gamla jungfrun, som första dagen kommit mig till mö- tes i trappan, höll ordning och hjälpte barnen. Efter frukosttimmen, innan handarbetstimmarne skulle börja, och vid många andra tillfällen blefvo barnen skickade dit ned för att tvätta sig innan lektionerna fortsattes. Om någon elev framvisade ett handarbete eller en skrifbok, som icke voro rena eller ordentliga, blefvo de bortvisade med ett så- dant uttryck af motvilja hos vår lärarinna, att endast hennes min var tillräcklig för att ingifva oss alla afsmak, för hvad som icke var propert. Någon skriftlig anmärkning fingo vi aldrig, då det icke fanns betyg i den skolan. » Inga betyg? » skall man fråga. » Hur skulle Jet då gå till examen? » Det behöfdes icke, ty där fanrs icke heller någon examen.
Irån den sednare församlingen, hvilken inrättning den 4 November 1833 trädde i verksamhet, hvaremot de förut varande försörjningsanstalterne i dessa församlingar med samma tiri upphörde, dels ock, efter det Stockholms stad berättigat Stadsnämnden att, för t i 11 v ä ga b r i ii ga n d e af en ny arbetsoch försörjnings—inrättning å Norrmalm, hvilken är vorden afsedd alt emottaga 130 arbetshjon och 430 försörjningshjon från de öfrige församlingarne, upplåna en summa af 100,000 R:dr, tjenlig lokal blifvit å Kungsholmen anskaffad för denna inrättning, som redan är under byggnad och lärer år 1858 blifva till begagnande färdig. Fråga har äfven hos Stadsnämnden uppstått om centralisering af en del utaf de nuvarande fattighusen, hvilken åtgärd otvifvelaktigt skulle # leda till ökad enhet i förvaltningen, minskad administrationskostnad och åtskillige andra fördelar; hvadan ock Öfverståthållare-Embetet åt denna fråga egnat särskild uppmärksamhet. Förvaltningen af nyssnämnde, för de båda södra församlingarncs försörjningshjon inrättade, gemensamma anstalt, eller, såsom den benämnes, södra försörjningsinrättningen, besörjes af direktionen öfver allmänna arbetshuset, i sådant afseende förstärkt med 2:ne ledamöter, den ena från Maria Magdalena och den andre från Catharina församlings fattigvårdsstyrelse; dock att hvardera af nämnde styrelser eller en delegerad af densamma äger att förordna om så väl intagning å inrättningen af sin församlings hjelpbehöfvande, som utskrifning derifrån af församlingen tillhörande hjon.
G. allt omshrifningar för de mer rakt på sak gående beteckningarna: ensidighet, ofördragsamhet, trångsynthet och blind konserratism. På, det motsatta partiets sida st&amp; de, som fatta » Izvinnosaken i dess djupare mening, som vilje hafda ett nytt emaiicipationsmå,l, individualitetens och ett nytt kvinnoideal, harmoniens,. (För definitionen p&amp; detta senare se, En förklaringv sid. 445 och föl jancle.) En närmare granskning af de salunda karakteriserade riktningarna i vår tids kvinnorörelse, af Bvilka den ena så- ledes skulle representera den sanna frigörelsen, den andra en trångbröstad konventionalism leder oss dock ovillkorligen till den slutsatsen, att brist på förstående af motpartiets striifvanden, att ett ensidigt eller intolerant uppfattningssätt d i det gäller bedömandet af andras åsikter ej uteslutande st&amp; att slcrifvn p i det ena pa.rtiets räkning. Frk. Key framhåller individun1iteteii.s oafvisliga ratt att göra sig gäliande, B individens s j~ifstandighetsförkla.ring D ar det motto hon och hennes meningsfränder satt som öfverskrift på sitt program. Ps hvilka Tar det nu: som, den tidigare kvinnoemancipation ens^ idher verkade som ett stort tryck, som ett tving, ett olidligt ok, hvilket man med alla, medel som stodo en till buds, borde afskudda sig? Frk. Key säger sjalf, att det gällde sele utpriiglade kvinliga individualiteterna D och nämner, efter hvad vi redan pavisat, sina afliclna vänner: cle tre f örfattarinnorna Leffler, Kov~tlevslzy och Benedictssou som tjpiska för denna kategori af högre utvecklad e kvinnokarakterer. I ett afseende kunna vi ge förf. till » En förklaring v rätt.
Med motionen låter jag till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, dit den torde böra remitteras, följa ett särskildt aftryck af den reservation emot 112 punkten af Stats-Utskottets Utlåtande iörlidna riksdag N:o 123, hvilken min värde ståndsoch stifts-broder Herr Doktor Schram då afgaf, och som innehåller många värderika upplysningar för frågans rätta bedömande. Stockholm den 28 November 1862. J. E. Forssell. 184 Motioner i Pr este-Ståndet 1862. Af Biskop Tli. Annerstedt: Om anslag af statsmedel till löneför bättring at Kapellpredikanten på Muskö. I början af förlidet år blef kapellpredikantstjensten på Muskö genom innehafvarens befordran till bättre lägenhet ledig. Oaktadt ledigheten flere gånger blifvit annonserad, har ingen sökande sig anmält. Skälet inses lätt. Hela aflöningen uppgår endast till ett belopp af 200 å 250 R:dr årligen, ett belopp så otillräckligt för lifvets aldra första förnödenheter för en ensam person, att ingen obemedlad, som vill göra hvar man rätt, kan emottaga en så ringa aflönad plats. Konsistorium har anmält förhållandet hos Kongl. Majit med anhållan om något biträde af allmänna medel till kapellpredikantens aflöning, men har erhållit det nådiga svar, att sådant ej kan beviljas af det skäl, att inga medel för sådant ändamål åro ställda till Kongl. Maj:ts disposition. Det må ej lemnäs oanmärkt att denna kapellförsamling ensam inom hela Södertörns kontrakt nekat att något förbättra sin predikants aflöning när Kongl. Maj:ts nådiga uppmaning i sådant hänseende till densamma framställdes, men äfven om denna uppmaning mötts med mera beredvillighet, så skulle det mycket inskränkta kapellaget svårligen mägtat att sammanskjuta en så stor lönetillökning, att någon prestman derigenom kunnat ex-hålla sin nödtorftiga bergning.