Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
E11 motion i samma syftning, sorn Hr Lagerhjelms nu åberopade, liar väl vid innevar. riksdag af Frih. von Schwerin, Julius, redan blifvit väckt, utan att densamma, ehuru af H, llidd.Utsk. förordad, vunnit fl. Ståndets bifall; men. då, såsom ett ibland hufvudmotiverna till afslaget befiunes vara, att, i händelse denna motion blifvit antagen, den inconseqvens skolat inträffa, hvilken jag sökt undanrödja medelst mitt här ofvan anförda förslag, i afseende på ordför.- befattningen lios Ständernes Hrr fullmäktige uti Banken och Riksg.cout., samt hvad jag sålunda haft äran föreslå, torde vara att anses såsom en ny motion, vågar jag alltså hos Hr Frih. o. Landtm, vördsamt anhålla om remiss å motionen uti dess helhet till H. Ridd.Utskottet. Slutligen och utan att vilja inlåta mig uti någon vidare utveckling af de många och talande skäl, hvilka förefinnas för så väl den ena som den andra åsigten, får jag likväl vördsamt fästa uppmärksamheten uppå, .ej allenast de skäl, hvilka af Hr Lagerhjelm uti dess förut åberopade motion blifvit utvecklade, utan äfven å det af Hr von Troil, Emil, Öfver motionen då afgifna yttrande samt å hvad som af II. Ridd.Utsk. vid sisth riksdag blifvit anfördt, hvaruppå jag synnerligast stödjer min förhoppning örn en möjlig framgång åt motionen, då dertill äfven böra tågås i betraktande de under innevar. riksdag sednast inträffade, af mig åberopade omständigheter, hvilka synas ovillkorligen påkalla någon förändring uti berörde hänseenden; och lärer, ifall de principer, hvilka jag här ofvan tagit 111ig friheten framställa, skulle vinna H. R, o. Ad:s bifall, H.
» 1594, » von Heijne, Georg Fredrik, med 41 röster. » 1606, » Flach, Johan Fredrik Filip, med 41 röster. » 2074, » Kjerrulff von Wolffen, fullm. Hr Wästfelt, Fritz Adolf, med 41 röster. » 2221, » af Wirsén, Thure, med 41 röster. » 2272, » von Diederichs, fullm. Hr Lilliehöök, Carl Bertil, med 41 röster. » 2317, » Fåhraeus, Olof Immanuel, med 41 röster. Suppleanter: N:o 140, Frih. Leuhusen, Frans Oskar. » 780, Hr Klingenstjerna, Erik Gustaf. » 657, » Palmstruch, fullm. Hr Bogeman, Johan Ludvig. » 381, Frih. Hierta, Fredrik Filip. » 2289, Hr Boy, Adolf Fredrik. » 1741, m Wolffelt, Mauritz Constantin. » 161, Frih. v. Höpken, Nils Albrecht. » 215, Hr Bamsay, Anders Henrik. » 446, » Netherwood, fullm. Hr Ehrenborg, Bichard Michael; alla med 40 röster, sedan genom lottning blifvit bestämdt, hvilken af dem, som erhållit 40 röster, skulle blifva ledamot och i hvilken ordning de öfriga skulle såsom suppleanter inträda. Upplästes och godkändes Exped.-Utsk:ts Skrifvelseförslag N:o 59, ang. regleringen af utgifterna under Biksstatens Sjunde Hufvudtitel.
Den, som godkänner Utskottets förslag, att införsel - 5o Forts, af Bevillnings-Utskottets Memorialj N.o 4r. Tennoch Blyaska samt Tjära. Tjär härma eller Trakt jära. tullen å Talg bör bestämmas till 1 R:dr per Lispund, voterar ja; den, det ej vill, voterar nej; vinner nej; åsättes Talg 24 sk. tull per Lispund vid införsel. Utskottets förslag till utförsel-tull å dessa 2:ne artiklar bar af tre Stånd blifvit gilladt; men Ridderskapet och Adeln har deremot förklarat, alt de borde fritt kunna utföras; oell kommer följagtligen omröstning, angående hvardera artikeln serskildt, att anställas, enligt så lydande voterings-propositioner: 274:o. a) Den, som instämmer i Utskottets förslag, att å Tennoch Bly-aska bör bestämmas 1 sk. utförsel-tull per Skålpund, voterar ja; den, det ej vill, voterar nej; Vinner nej, antages tullfrihet vid utförsel af Tennoch Bly-aska 275:o. b) Den, som, lika med Utskottet, anser Tjära böra åsättas 4 sk. utförsel-tull per tunna, voterar ja; den, det ej vill, voterar nej; vinner nej, kommer Tjära att afgiftsfritt få utföras. Utskottets förslag, alt tjärbärma eller vrakljära skall få utföras mot 44 sk. tull per tunna, hafva tre Riks-Stånd godkänt; hvaremot Ridderskapet och Adeln ansett denna vara böra till utförsel förbjudas. Utskottet hemställer, att Ridderskapet och Adeln behagade frånträda detta dess beslut om förbud mot utförsel af ifrågavarande artikel och förena sig med de öfrige Stånden, men får tillika, för det fall, alt denna hemställan icke vinner bifall, föreslå, att frågan må underställas omröstning, enligt följande voterings-proposition: 276:o.
Ex. Hr Gr. 0. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle, att det af Hr von Troil nu afgifna yttrande, såsom ägande sammanhang med den förut beslutade återremissen af första punkten i StatsUtsk:s utlåt. N:o 156, finge till StatsUtsk. remitteras. Ropades ja. 40 314 Den 12 Februari. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komme att fortsättas kl. 6 e. m., såvida icke de på föredragningslistan upptagne mål hunne blifva föredragne under förmiddagens plenum. Företogs till pröfning Statssarai Allm. Besv.- och Ekon.- Utskrns d. 1 och 5 dennes pä bordet lagda betänk. N:o 40, i anledn. af väckte förslag till ändringar uti K. stadgan ang;de folkundervisningen i Riket af d. 18 Juni 1842. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att detta betänk, innehöll mänga punkter, men alt dä i slutet af detsamma, alla de af Etskm tillstyrkta förändringar uti ifrågavar. K. stadga blifvit i ett sammanhang upptagne, H. Ex. frage hemställa, om R. o. Ad. ansåge tillräckligt alt endast slutet af betänkandet nu blefve uppläst. Ropades ja. Sedan härefter Utskras slutliga hemställan blifvit uppläst, yttrade sig Hr Silfverstolpe, Fredr. Ottor I allmänhet skulle jag tro det vara en riktig grundsats, att man icke bör ofta förändra allmänna författningar och icke göra det oftare än de förändringar, som komma i fråga, äro af en särdeles angelägenhet. Hvad angår den stadga, som nu är föremål för öfverläggning, så är den utfärdad efter sista riksdag, och de föreskrifter, som deruti gifvas, skola icke vara verkställda förr än 5 år efter 1S42. Således har denna stadga ännu icke trädt i full verksamhet, hvilket är ett ytterligare skäl att icke ändra densamma, så vida man icke redan kommit i erfarenhet deraf, att de föreskrifter, som deruti lemnäs, äro af beskaffenhet alt oundvikligen kräfva ändring.
Då jag egentligen begärt ordet, för att förena mig uti hvad Hr I,efre'n anfört till vederläggning §f BancoUlsk:s åsigter, återstår för mig endast att fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på den besynnerliga olikhet i åsigter, som visat sig emellan föregrde och innevar. riksdags representanter, derest R. St. nu stannade vid ett mynlsysteme eller en myntenhet, sorn uteslöt decimalräkningens begagnande, enär Ständerne vid 2;ne föreg:de riksdagar beslutat 10-talsräkningens användande i afseende på mått, mål och vigt, hvilken princip, grundad ej mindre på vettenskapliga åsigter, än på erfarenhetens ojäfviga vittnesbörd, således skulle tillintetgöras, derest BancoUtsk:s förevar, betänk, vunne R. St:s bifall; derigenom följaktligen äfven ulsigterna för vinnande af ordning och reda uti vårt intrasslade inynt-systeme i betydlig mån aflägsnades, om de ej helt och hållet 3i4 Den 37 Maj e. m. tillintetgjordes. Införes decimal-räkningen äfven i afseende på mynträkningen, så vinnes fullkomlig ordning, så väl i myntberäkningen, som varumätningen; bibrhålles åter nu gällande räknesätt af myntet, eller annat sy.steine, än tintalsräkningen, införes, så är den redan beslutade decimal-r.ikningen i afseende på varumätningen utan ändamål. Fördelarna af decimal-räkningen äro ojäfaktiga oell erkända af hvarje biblad man, oell af den obildade är detta räknesätt praktiskt oell nästan medvetslöst kändt. heller kunnat förneka fördelarna deraf. Utsk. säger nemi., att Utsk. visserligen erkänner de väsendtligt! och obestridliga fördelarna af decimal-sysléinet, hvad lätthet och enkelhet i alla lifjvider och räkenskaper beträffar, äfvensom Utsk. finnér Frih. Wredes förslag särdeles redigt och, så vidt möjligt, lämpadt efter redan befintliga löihallanden.
Det sedan 1809 och 1810 på bordet hvilande förslag antogs. 52;dra §:n. Den sedan 1809 och 181© hvilande anmärkningen härvid ansågs böra förfalla, 53 dje §:n. Det ifrån JS09 och 1810 hvi^ lande förslaget bifölls. 56:te §:n. De från 1809 och igro hvilande förslagenantogos. 77 Den sedan 1809 och T 810 hvilande anmärkningen rörande RecognitionsSkogar ansågs böra förfalla. 80., 81., 87* och 9i:sta §. §. Alla ro-' rande dessa $. §• hvilande förslag afslogos. 92:dra §:n beslöts att oförändrad bibehållas. Ridd. 0. Ad. Prat. N:o Jj, 34. Det sedan 1812 hvilande för: slaget afslogs. 9ö:te §:n. Den 1809 och 1810 gjorda anmärkningen ansågs böra förfalla. 97:de §:n. Det ifrån 1809 och i8io hvilande förslaget antogs. io2;dra §:n. Det sedan 1809 och 1810 hvilande förslaget afslogs. io3:dje §:n. Bägge de hvilande förslagen rörande denna §. antogos. 106., 107., 108-, no. och lii:te §. §. Alla rörande dessa §. §. hvilande förslag till ändring afslogos. I afseende på denna §. ansåg Höglofl. Ridderskapet och Adeln, att då intet förslag till ändring deri vore beredt, ingen åtgärd dermed Rörande frågan om representations-förändring, beslöt Höglofl. Ridderskapet och Adeln att, enär intet förslag finnes så utarbetadt och slutberedt, att det till afgörande af Riksens Ständer kunde upptagas, skulle detta ämne ytterligare till ConstitutionsUtskottet öfverlemnas till den handläggning Utskottet finner för sig möjlig. Rörande Riksdags-Ordningen. Det sedan 1809 och 1810 hvilande förslaget afslogs.
Ekeplanterings-Cassans, medels förräntande 197, 278. Element ar-Läroverken , anslagen derför, förändringar oell tillökningar 41, 75, 162. Elementar skolan i Stockholm, anslaget för 162. Elfkarleby Gästgifveri-hemman, ersättning till för förlorad mark 56. Embetsrum ät Stats-Departementen, Mynthusets inredning till 147. Emäns upprensning, framställningar rörande utbetalning af dertill beviljadt Statsbidrag 97, 212, 266, 302. Enke-Drottningens Hofhållning, se Stats-Reglering l:a H.T. Enkeoch Pupi/I-Cassan vid 111ksgälds-Contoret 161‘ En per mille-fondens inleverermg till Stats-Werket ... 62. EthraStrönimens uprensning, anslag till 156. Exercis-Sqvadronernes underhåll, tillökning i anslaget för . 37, 71. Expenser för allmänna arbeten, angående beloppet deraf . 156. Extra Grufvehjelpen, ersättning i följd af dess uphörande . 35. E. Falkenbergs stad, öfverlåtelse af en bro . . 49. Fartyg till trädvarutransport 191. Fatbur slägenhetens å Riddarholmen, afträdande till Stockholms Stad 318, 331. Fattigvården, anslaget ökas . 41* Fellingsbro härad, förändring i afseende å lösningsprisets bestämmande på kronotionde och hemmansräntor . 137* Femte Hufvudtiteln ... 162- Ferlin, Kammar-Rättsrådet, godtgörelse för utbetald anmärkningsprocent åt 129- Fjerdingsman, krono-, rättighet till skjutslega 149- Fullestads Socken, indragning af den åt Pastor anslagne för läningspanmål 294* Finance-Departementet, anslagen derför 40, 74. Finerska balancen, åtskillige personers befrielse från ansvar för 5 88, 209, 286. Finntorps och Nybyggens i St.
Angående anvisande af stats-bidrag till en väg-anläggning mellan Öfver-Torneå och Pajala socknar i Norrbottens län; samt bj Kongl. Maj:ts Nådiga Skrivelser till Rikets Ständer: I :o Angående gjord underdånig framställning om stats-bidrag för anlägg ning af kanal med bassin emellan staden Carlstad och dess hamn Kanike-näset; och 2:o Angående tillhandahållande, äfven för nästkommande stats-reglerings period, af det till bidrag vid inrättandet af pensions-anstalter för Folkskole-lärare beviljade anslag. S. D. Föredrogs ånyo Slats-Utskottels Utlåtande N:o 39, angående Riksgälds-kontorets förvaltning under den sedan början af 1853 och 1854 årens Riksdag förflutna tid. Ståndet biföll hvad Utskottet hemställt och tillstyrkt i 1, 5, 14, 24 och 50 punkterna, afslog Utskottets tillstyrkande i 2 punkten äfvensom den i förra delen af 15 punkten gjorda hemställan samt ansåg förevarande Utlåtande i öfriga delar ej erfordra annan åtgärd än att läggas till bandlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets följande Betänkanden: N:o 14, i anledning af väckta motioner, angående inteckning af aftal om nyttjanderätt till fastighet i stad. Återremitterades. Bih. till R. N:o 15, i anledning af väckt motion om förändring af 2 § i Giftermåls Balkens 10 kapitel. Afslogs. N:o 16, i anledning af väckt motion, angående förändring af den genom lag fastställda arfs-ordning. Bifölls. N:o 17, i anledning af väckt motion om förändring af 7 $ i Ärfda-Balkens 12 kapitel. Bifölls. N:o 19, i anledning af väckta motioner, angående förändring i gällande före skrifter i afseende på lagfart af fast egendom. Bifölls. N:o 20, i anledning af väckt motion om antagande af ett stadgande derom, att vid arfskifte emellan syskon afseende bör göras å verkställd uppfostran och uppnådd ålder. Bifölls.
Skrifvelse, N:o 215. 711 qvarlemnas och fadren eller modren icke erhålla tillstånd att från orten sig begifva, förr än på omförmälda sätt blifvit styrkt att barnen vore af annan godkänd person tiil vård emottagna och under föräldrarnes frånvaro hade sin bergning, ulan att falla församlingen till last. Rikets Ständer få, i anledning häraf underdånigst hemställa, att det anmärkta stadgandet i högstberörde Kongl, kungörelse matte sålunda förändras: att gifta personer, hvilka icke hafva stadig hostad, utan äro att anse såsom lösdrifvare, icke må, ulan giltiga skäl, medtaga sina minderåriga barn på resa utom det län, der de vistas, eller kunna förpassas utom länet, utan alt de med kyrkoråds-protokoll styrka, att barnen blifvit af annan godkänd person till vård emottagna och hafva sin bergning utan alt falla församlingen till last. Ofvertygade derom, att nu befintliga föreskrifter äro otillräckliga för att till ordning och verksamhet hålla sådana försvarslösa personer, som icke kunna hänföras under 6 §. 1 mom. i Kongl. Stadgan den 29 Maj 1846, men beträdas med kringstrykande, tiggeri, lättja och liderlighet, instämma Rikets Ständer derjemte uti Rikets sednast församlade Ständers i underdånig skrifvelse yttrade åsigt, att dylika personers hållande till tvångsarbete är det både verksammaste och mest lämpliga medel så väl att förekomma, att de må falla församlingarnes fattigvård till last, sorn att förhindra deras på sedligheten inom orterne menliga inflytande. Men Rikets Ständer anse tillika frågan, huruvida dessa personer skola dömas till allmänt arbete vid arbetsinrättning, som af staten bekostas, eller sysselsättas vid dylika inom deras hemort belägna och af kommunerna sjelfva föranstaltade inrättningar, vara beroende deraf, huruvida åt fattigvårdssamhällena kommer att tillerkännas rättighet att förhindra inflyttning från ett faltigvårdssamhälle till annat af personer, som äro kända för lättja samt oordentligt och liderligt lefnadssätt, eller hvilka icke kunna visa sig ega utvägar till sjelfförsörjning och således kunna förväntas snart komma i den belägenhet, att de behöfva fattigvårdens understöd.
Men nu frågar jag, om det är att bestämma dag för nästa Riksdag, alt säga, det man låter bero vid det beslut, de öfrige Stånden fattat? Och häruti ser jag en verklig öfverträdelse af RegeringsFormen, sådan alt den, tillika med den ringa böjelse man nu visaratt hålla Grundlagen i helgd och att tolka den efter ordalydelsen, i jemförelse med det säll, hvarpå man vid föregående tillfällen framtvingat en förvrängd ordalydelse såsom skäl för vägrade propositioner, hotar med ett upplösningstillstånd i afseende på våra former. Jag kan, på denna grund, ej annat än yrka det propositionen må, i enlighet med 4q § RegeringsFormen, innefatta någon bestämd dag för nästa Riksdag, och jag vill häldre ingå på den grundlagsvidriga meningen alt bestämma dagen till den i5:de Januarii 1835, än antaga en contra-proposition, som ej utmärker annat än en ljum be - Den ii Febru ar i i f. m. ii5 behandling af Folkets valrätt. Det är bättre samt Ridderskapet och Adeln mera värdigt att dela de öfrige Ståndens misstag om Grundlagens mening, än att på det sätt, som nu är i fråga, leka med Grundlagens föreskrifter. Herr von Vegesack s Ernst: Jag är lill det mesta förekommen af Herr Hjerta. Det förefaller mig i sanning nväntadt, att man vill, det Ridderskapet och Adeln vid detta tillfälle, mindre än vid andra, skall uttrycka sin opinion, oberoende af de öfrige Ståndens beslut, och det har väckt min förundran, alt man ens inkommit på en sådan discussion.
MODREN. OLOF. MODREN. OLOF. MODREN. OLOF. 36 Jag vet, du kan tala så vackra ting, Om första gången, när vid altarets ring Jag svor mitt löfte. Om hvad du kände, Då nyss du kom; då klockorna sände Sin morgonhelsning och dufvorna sväfvade Som fridens bud omkring tornets krans; Och hur du hoppades och hur du bäfvade Och lyckligare moder än du ej fans! Det var söndagsfrid, då du trädde härin; Det var sol, det var vår i den gamlas sinn' Och nu Ve oss! Mor, se då på mig! Ser jag lycklig ut? Du kan ej förstå mig, Och derför kan jag ej gifva dig svar! Du gråter och din son ej tröst åt dig har! Tag åter, och ännu din mor du har qvar! Jag kan ej! Ack, mor, dina böner spar! Man kan hvad man vill! Jag vill ej! Så hör det! Du är ej min son, om icke du gör det! Du är ej min mor, om du vill mig fresta Att falla ifrån hvad jag håller för sant! När lögnens ande har gjort sitt bästa, Då ordar han om sanning det låter grant! Hör du der ute; så doft det gnyr. Det är stormen som vaknar! Och jag honom styr! Nu vet jag! De äro här de Antikrister, Som skända templen, de Anabaptister! Det är till dem du skall ljuga ditt tal, Förnekare, affälling! Du har gjort ditt val, Så tag då en moders Du skall icke banna! Helige Sankt Georg! Förgör dem, förgör MODREN. OLOF. MODREN. OLOF. MODREN. OLOF. MODREN. OLOF. MODREN. OLOF. MODREN. 37 De afgrundens drakar vi darra för, Och låt dem evigt der nere stanna, Der lågan ej släckes och masken ej dör! Bort, här är orent! Ut, ut i det fria! Ser du! Det är Lögnaren! Jesus Maria! (Till Christina.) (De gå.) Scen V. OLOF, sedan KYRKVAKTARENS HUSTRU.
— Elektorers, lill val af Suppleanter i Conslitulions-Utskottel. I. 101. VI. 316, 412. VIII. 372, 399. ( 80 ) Lista, Elektorers, till val af Suppleanter i Stats-Ulskoltct. I. 101. IV. 100. V. 101. VIII. 372. Ljuspenningar för Ernbetsoch Tjenstemän, samt Extra-Ordina rier, angående uphörande af. IV. B. 117, 124, 160. A. 181. V. U. 315, 474. A. 476. VI. E. 194. Se vidare Kongl. Majus Nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof. London, angående beviljandet af ett anslag stort 5000 Riksdaler banko alt ställas tili Konungens disposition att användas till understöd för teckniska vetenskapsmän, skicklige industri-idkare och handtverkare, som besöka den stora slöjd-expositionen derstädes. II. R. 255. VI. B. 268, 273, 396. A. 405. E. 411. VII. 118, 121. Se vidare Stats-Utskottets Betänkanden N:ris 126 och 144. Lund, angående ett begärdt amorteringslån lill fullbordande afen nybyggnad för Läns-Lazarellet i, och dermed förenade sjukvårds-inrältningar. III. 149. R. 187. VI. B. 267, 541. VII. A. 3. VIII. U. 283. A. 295. Lutherske undersåter, angående rätt för dem att bevista andra trosbekännares gudstjenst. Se Förbud. Lån, angående beviljandet af ett, för tomtregleringen i Christianstad. II. R. 215. VII. B. 118, 120. A. 167. — angående beviljandet af ett räntefritt sådant, till upbyggande af boningar för arbetsklassen i hufvudstaden.
Ad:s öfrige ledamöter råkade sammanföra främmande ämnen och taga en § från ett håll och en annan § från eli annat, för att bevisa, hvad man ville fram - 570 Den 29 Augusti f. m. ställa, men en fullmäktig i Riksg:s-kont., bör sädant icke hända: det skulle derföre vara intressant att få se, hvilka föreskrifter Hr Printzensköld skulle kunna framleta om ålerbetalnings-skyldighet för sådana arbetsföretag, der säkerhet ställes för arbetets fullgörande. Deremot för odlingsoch vattenaftappnings-företag, som äro hugnade med lån, förekomma dylika stadganden om återbetalnings-skyldighet. Men låt vara att ett dylikt stadgande äfven finnes i afseende på något sådant företag, der man funnit skäl att stadga båda dessa vilkor, sä bevisar sädant likväl icke något i denna fråga emedan, på sätt jag förut nämnt, icke en enda skillings utbetalning af det garanterade beloppet ifrågakommer förr, än arbetet ur färdigt, och Staten således icke risquerar något; uti detta förbehåll ligger den största garantien för Staten, emedan man icke kan antaga att ett bolag, som depenserat 5 milkr på ett företag, skulle endast derföre att kostnaden kunde komma att i någon mindre mån öfverskjuta förslaget, öfvergifva arbetet och dymedelst afsäga sig all utsigt pä framlida inkomst. Detta har icke en utan flere gånger under dessa dagars diskussion anmärkts. Jag förnyar min anhållan om propos. på afslag å Gr. Lagerbjetkes förslag; men får tillika vördsamt hemställa till den siste värde talaren, om han icke ville medgifva alt vi finge, utan allt för många sönderdelningar af förslaget skrida till afgörande deraf, och sålunda votera öfver hela förslaget pä en gång och icke tilläfventyrs öfver hvarje stafvelse i detsamma. Hr Printzensköld: Det förundrar mig all Gr. Mörner kan bestrida riktigheten af min framställning att de bolag som hildas och erhålla statsbidrag enl. stadgarne i Riksg:skont:s reglemente äro underkastade strängare ansvarighet, än de bolag, hvarom nu är fråga.
– Vet du, Anna, att du är en förträfflig andeskåderska; du vore i stånd att påstå, det den der gamla halftorkade rönnbusken derborta har en förvånande likhet med mig, och det vore likväl rätt litet smickrande. Men, kom nu; jag är säker att mamma och tant längese’n äro uppe, och vänta på oss med kaffet. – Ja, jag är verkligen bra narraktig som ser spöken midt på ljusa dagen, – sade Anna äfven leende, i det hon tog Konrads arm och gick ned ifrån kullen. – Och i sjelfva himlen till och med! – återtog Konrad glädtigt. – Ack ja, – sade – Nu kommer ni just lagom! – ljöd mamsell Lovisas högljudda och vänliga röst emot dem, då de kommo in på den lilla krattade gården, der prostinnan satt på gungbrädet med en viss fryntlig helgdagsmin på sitt milda ansigte, och ett dukadt kaffebord framför sig. Hon hade nyss slutat läsa morgonbön ur ”Sturms lilla bönbok”, och lade nu ihop boken bredvid sig med glasögonen ofvanpå, samt tog i stället upp ur sitt knä en ren och hoplagd näsduk, hvilken hon flitigt och frikostigt fuktade med eau de Cologne – ur en liten smal flaska med silfverpropp – och insöp med välbehag ångan af det undergörande vattnet, som var prostinnans aldrig uteblifna söndags-förfriskning. Mamsell Lovisa, som stod i förstudörren med den blankskurade kaffepannan i handen, helgdagsklädd i ren bomullsklädning, förkläde, halsduk och hvit nystärkt mössa på hufvudet, talte med en tjock och frodig piga, hvilken nyss slutat lägga en prydlig krans af ringblommor och syrenlöf kring trappan. – Ja, se nu efter ordentligt, att grisen icke blir bränd, och tag ut honom ur ugnen och smörj öfver honom allt emellanåt
Efter förnyad föredragning af Lag-Utskottets betänkande, N:o 3.t, i anledning af väckta motioner, angående förändring i vissa delar af nu gällande Lag-stadganden om Giftorätt och Arfsrätt, samt morgongåfva och fördel, biel samma betänkande af Ståndet bifallet, endast med förändring al Utskottets lörslag,. angående morgongåfva, hvilken Ståndet ansåg böra, både efter Landsoch Stads-rätt, upphöra. S. D. Föredrogs och bifölls Lag-, samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens memorial, N:o 15, rörande Utskottens betänkande, \:o 7, i anledning af väckt motion örn vidtagande af försigtighetsmått emot ealhoMcismens utbredande, S. D, En hos Höglofh. Ridderskapet och Adelil utaf Herr Israel Adolf af Strömj. väckt och Ståndet communicerad motion om förräntande af Ekeplantermgs-cassans medel, blef, sedan den såsom, egen upptagits af Fredric ron Zweigbergk från Skaraborgs Län, remitterad lill Slats-Utskottel. “ D e n 5 D e c e m b e i;: Från Höglofl.