Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rutbergs motion , att för kronoutskylder och fastighet, den ägaren till utskyldernas godtgörande äfstår, vidare betalningsansvar icke må honom åligga; N:o 5i. öfver Riksd.fullm. Nils Magnussons motion om bestämmande af viss tid för fullföljd af hos K. M.'s Ref:hde skedd lagsökning emot löftesman, hvilken borgat såsom för egen skuld; N:o 52. öfver Riksd.fullm. Lars Larsons förslag till stadganden, rör:de tiden, inom hvilken utmätning bör verkställas, m. fl. hithörande frågor; N:o 53. öfver väckta motioner, ang:de stadganden till förekommande deraf, att gäldenär medelst diktade köpeafhandlingar undanhåller sina tillgångar från utmätning; N:o 55. öfver motioner 0111 stadgande af skyldighet för gäldenär att, i brist af annan tillgång, med arbete aftjena sin skuld. Ånyo föredrogos och biföllos nedannämnda d. 16 dennes på bordet lagda betänkm från LagUtsk., nemi.: Nio 54- öfver Riksd.fullm. Peter Pehrssons motion, ang:de ett stadgande i fråga om skyldighet för barn, som i föräldrars lifstid emottager deras egendom, att ansvara förföräldrarnas skulder; N:o 56. öfver Riksd.fullm. Måns Månssons motion, att fordringar å 100 r:dr b:co, eller derunder, icke mätte behöfva i concurs skriftligen bevakas; N:o 57. öfver Riksd.fullm. Olof Olofssons motion, att, då frälsemans bo till concurs afträdes, målet måtte upptagas af underrätt; N:o 58. öfver Riksd.fullm. And. Anderssons motion om ändring af 3o §. i concurslagen; N:o 5g. öfver Hr F. L. Rosenqvists motion om upphäfvande eller ändring af 5z §. concurslagen. Föredrogs ånyo LagUtskts d. 16 dennes på bordet lagda betänk. N:o 60 öfver Riksd.fullm. Pehr Pehrssons motion om förklaring af 74 §■ concurslagen Hr Dalman, Wilh. Fredr.:
Vid förnyad föredragning af Banko-Utskottets Utlåtande N:o 66, i anledning al Kongl. Maj:ts nådiga proposition om åtgärders vidtagande för att underlätta penninge-ställningen och rörelsen inom landet, biföll Ståndet hvad Utskottet i delta Memorial hemställt, allenast med den ändring, att de i mom. 3, å 6 sidans första rad förekommande orden: ”hvarefter genom indragning af silfver” utbyttes mot orden: ”hvarefter genom länets eller kreditivets indragning. ” Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. 1). Föredrogs ånyo Banko-Utskottets Utlåtande N:o 66, i anledning af Kongl. Maj;ts nådiga proposition om åtgärder för att underlätta penninge-ställningen och rörelsen inom landet. Bifölls, med förändring af orden i 3:dje momentet af Utlåtandet N:o 66: ' genom indragning af silfver11 till dessa ord: ”genom länets eller kreditivets indragning.'1' Frot.-Utdrag den å8 December 1851. '49 Frän Hedera. Bonde-Ståndet. S. D. Banko-Utskottets Utlåtande N:o 66, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om åtgärders vidtagande för att underlätta penninge-ställningen och rörelsen inom landet, föredrogs och återremitterades, jemte dervid gjorda anmärkningar. S. 1). I)å nu ånyo föredrogs Stals-Utskottets Utlåtande N:o 192, i anledning af erhällne återremisser å Betänkandet i\:o 148, angående regleringen af utgifterna under riks-statens åttonde hufvud—titel, beslöt Ståndet, att, jemte vidblifvande af sitt förut lättade beslut, lägga punkterna 1 och 3 till handlingarne; och lät Ståndet bero vid punkten 2. Den 28 December. Från Högloft.
Jag blef enka efter tretton års äktenskap, med sju barn, af hvilka det yngsta föddes nästan sju månader efter min mans död. Min far hade dött några år förut, min mor lefde ännu, men i ganska små omständigheter. Jag hade ingen att lita till och var dessutom sjuk. Framtiden låg mörk framför mig; jag visste ej hur jag skulle lifnära min stora familj. Min far hade gjort konkurs, men jag beslöt mig för att flytta till Kuopio och börja samma slags handel som han hade drifvit. Jag afslutade »Murtovarkaus», sände den till finska teatern och trodde nu att jag var tvungen att för alltid afstå från literär sysselsättning. Efter barnets födelse aftogo mina krafter till det yttersta. Lifskampen blef mig för tung, och jag var nära att duka under. Vanvettet närmade sig hotande. Jag greps af en förfärlig själsångest och måste under flere nätter be tjänsteflickan och de älsta barnen vaka öfver mig, ty en ofattbar makt ville våldsamt tvinga mig att dräpa det yngsta barnet. Den gamla personligheten i mig kämpade emellertid af yttersta förmåga och segrade småningom. Sjukdomen kvarlämnade dock en plågsam, årslång nervsvaghet. Därunder hade finska literatursällskapet tillerkänt mig ett pris för »Murtovarkaus». Stycket uppfördes första gången våren 1882 och gick under mycket bifall sju aftnar å rad (Helsingfors hade vid den tiden omkring samma invånareantal som Bergen nu). Det har sedan uppförts hvarje säsong. Och man uppmuntrade mig att fortsätta. Jag hade under tiden fått min butik i ordning och såg att den gaf mig tid nog öfrig till annan värksamhet. Jag skref därnäst »Roinilan talossa» (I Roinila gård), ett idylliskt sommarstycke med ängar och råmande kor, kärlek, förvecklingar och till slut bröllop. Stycket uppfördes 1883 och mottogs mycket vänligt både af publik och kritik. Det var ingen som hälst tendens i något af dessa stycken. I det hänseendet hade icke ens den mest nogräknade något att anmärka. Dock jo, det fans ju nog några hedervärda fruar, som förfärades öfver det oerhörda lättsinnet hos en mor, en enka med sju barn, som midt under sina allvarliga lifsförhållanden kunde sätta sig ner och skrifva teaterstycken.
Programmets trenne stora hufvudnummer för kör och orkester utgjordes af Södermans ungdomsskapelse » An die Freude » — till Schillers bekanta dikt — en dityramb ' af hänförande eld, af Josephsons vackra fantasi » Islossning » och en ny komposition af konsertens ledare, director musices /. Hedenblad, » På knä », till » Fjalars » dikt med samma namn. Det orkestralt verkningsfulla arbetet slog lifligt an. Utan orkesterackompagnement utförde kören dessutom flere nummer, af hvilka, förutom ett par alltid lika gärna hörda folkvisor, särskildt Petschkes » Margreth ' am Thore » var en intressant bekantskap, som genom O. D. fick en ypperlig presentation. Griegs originella » Rötnams Knut » förfelade ej heller sin verkan och måste bisseras. K. hofkapellet riktade programmet med ett charmant utförande af uvertyren til » Oberon » samt med tvänne karaktäristiska melodier för stråkorkester (Op. 53) af Grieg, som voro nya för Stockholms musikvärld och väl torde förtjäna samt snart nog få ett förnyadt uppförande. Som sagdt — utbytet af denna angenäma konsert var rikt. 1 — Om Musikföreningens uppförande af Elias, Mendelssohns stora oratorium, i morgon afton å Musikaliska akademien bedja vi än en gång få på- minna. » Elias » gafs senast här i hufvudstaden den 1 februari 1883, således för mera än 9 år sedan, och äfven då af Musikföreningen, som därvid leddes af L. Norman. Då medverkade såsom solister bland andra fru Edling och hr Salomon Smith, hvilka båda äfven om lördag komma att utföra samma partier. Den, hvars dagar förflyta utan gagn och glädje för andra människor, liknar smedens blåsbälg, som väl andas, men dock icke lefver. Österländskt ordspråk. JE. Idealerna. Berättelse af C. O. Gumoelius. Belönad med hedersomnämnande vid Iduns s:ora pristäfling.
Detta straff förekommer under benämning fängelse, indeladt i sju grader, den första på lifstid, den andra från åtta till och med tio år, den tredje från sex till och med åtta år, den fjerde från fyra till och med sex år, den femte från två till och med fyra år, den sjette från sex månader till och med två år, och den sjunde från trettio till och med etthundraåttatio dagar. Och föreskrifves derjemte i den särskilda fängelselagen att detta straff, utom då det ådömes i första graden, skall verkställas antingen i gemensamhetsfängelse i öfverensstämmelse med Auburnska systemet, eller i ensamhetsfängelse, efter Philadelphia - 14 Lag-Ulskoltels Betänkande, N:o S8. systemet, med tillägg (i 9 §) att senare arten fängelse bör till en början begagnas för den, som dömes till fängelse i sjunde eller sjette grad; med rättighet för Konungen att pröfva i hvad mån sådant straffsätt i hvar af dessa, och sedermera äfven i andra fängelsegrader, under den första, införas må. ' Det är i denna del, som Justitieombudsmannen hänfört sig till sin inom Lagberedningen yttrade skiljaktiga mening. Denna skiljaktighet afser emellertid icke straffets intensitet, utan endast dess benämning. Han har nemligen ansett frihetsstraffet i de första sex graderna böra kallas straffarbete, och i den sjunde fängelse; och han har dermed bibehållit den indelning, som var gjord i det af Lagkommittéen först utarbetade och, efter verkställd revision, år 1839 från trycket utgifna förslag till allmän kriminallag, hvilket hufvudsakligen legat till grund för det förslag till strafflag, som nu är föremål för pröfning. Men i denna indelning låg icke endast,en skilnad till namn, utan ock till beskaffenhet. Det frihetsstraff, som kallades straffarbete, ansågs böra äga en svårare karaktär än fängelset. I det förra ingingo såsom hufvudsakliga momenter, frihetens förlust för längre tider, i förening med tvång till arbete och en behandling efter Auburnska systemet; hvaremot fängelset icke ovilkorligen var förenadt med något arbetstvång; men äfven fängelset hade vissa modifikationer.
R;dr 45 skill. 11 rst., men hvarutöfver sistlidet år åtgått 14,288 R:dr 29 skill. 7 r:st., hafva Riksens Ständer anslagit ett belopp af 14,000 R:dr till fördelning under desse serskilde Titlar i det förhållande , bristerne derå förekommit. Afven är å anslaget till Mantahskrifnings-Provisioner, som hittills utgjort 6000 R:dr, beviljad den nödig ansedde förhöjningen 4500 R:dr, så att hela anslaget blifver 10,500 R:dr årligen. * 6. Slutligen är af Kongl. Stats-Kontoret uppgifven en behöflig tillökning i de för Civile och Militäre Embetsoch Tjenst-män anslagne Reseoch Traktaments-penningar, utgörande 18,000 R:dr; men, då den tillökning, som härå är nödig egentligen i och för Militäre Ärenden, förekommit vid regleringen af Tredje Hufvud-Titeln, hvarunder kostnaderne för Bevärings-Manskapets mönstringar och för Inspektions-Resorne aro upp^ förde, hafva Riksens Ständer ansett vid Åttonde Hufvud-Titeln icke vara något att i denna del iakttaga. Riksens Ständer framhärda &Cc. Underdåniga Skrifvelser. 405' Uppl. och godkänd Los Samtl. Riks-St. d. 11 Juni 1818. Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t om Kostnaden för Riksens Ständers Deputerade till Kröningen i Norrige.
8 Sdml. t ao.de ■y 2 Besv. och Oecon. Utsk. inom Bergslagerne ej mera än inom Landslagerne vara inskränkt, utan hvarje skattehemmansegare, äfven i Bergslagerne, må ega frihet, att till hvilken Bruksegare som helst försälja sina kol, så snart han derföre vill betala hvad kolen inom Bergslagen eller i närmaste stad gälla, och således till det pris, som säljare kunna sig af andra köpare betinga, derigenom Motionairerne ansett, att godtycklig behandling och oskäligt tvång hädanefter upphöra skulle. Hvad nu först Bergslcigs-skoganie beträffar, så finnas för hushållningen med desamma , tid efter annan, författningar utkomne , hvarigenom deras innehafvares rättigheter och skyldigheter blifvit, i och för Bergsbrukets upprätthållande, utstakade, och, ehuru Bonde-Ståndet nu mera fränkänt sig den uteslutande besittnings-rätten af Bergsmans-hemman, är dock förbindelsen om dessa skogars användande till tackjernsblåsningens bedrifvande orubbad, hvadan således någon kol-afyttring från desamma både emot Författningarnes lydelse och ändamål strider. Vidkommande åter sådane skogar, hvilka inom Bergslags-districten till äfventyrs finnas och som tillhöra hemman, hvilka icke äro uti Hytte-blåsningen inroterade, eller Bergsbruk idka; så föreställer Besv. och O coon. Utsk. sig Utskottet, «i11 kol-försäljningen frän de samma måste vara lika fri och oberoende, som den är från skatte-hemmanen på Landslagen, så vida icke, genom åtaganden vid anläggningar af Bruk och Bergverk eller ingångne contracter, förbindelser uppkommit för den ene eller andre alt endast på vissa ställen kolen afyttra, och hvarigenom möjligen en del sådane olägenheter, som i motionen omförmälas, synes kunna inträffa ; så vida ej, men hvilket dock n\i är händelsen, genom föreskriften till Kongl. Kammaroch Bergs-Collegierne, uti Kongl. Brefvet af den 17 December 1806, den befarade godtyckligheten blifvit förekommen.
Och derför skall jag förfölja denna svaghet anda in i råtthhlen - ifall jag far lefva. " Hon skrifver i ett bref 1887: Jag kiinner att jag ä r underklass äfven nar jag minst ser ut e %; jag a.r r % af natur, af böjelse, af opposition emot hela fiidernets och mödernets nedärfda cmbet.smennahögfiErd, derför - nar jag kommer tillhopa med minniskor som blott älska skönhet och harmoni, - sh a r det n %got inom mig som reser sig. I sjii1 och hjärta a r jag demokrat. Om jag utan modifikationer skulle följa mina egna böjelser, s&amp; skulle jag vara mycket spaiisnsk af mig; mina rum skulle se ut som klosterlika studerkammare. Men nu lir det inte s&amp;. J a g har händighet att arrangera, och jag söker göra allt e % prydligt, s&amp; mjukt och s&amp; instiilleamt jag kan. Hvarfor? J a g Jzor fiirgsinne och allt det der. J a g afskyr lyx, oc5 anda skiille jag kunna omge mig med den, om jag hade rad. Det ä r en liten inkonsekvens, som jag ler Ht sjjalf. ' - J a g hatar att höra sidenet frasa på, min egen kropp, - och jag bär det Lindå .. Jag har ett sadant behof att göra det behagligt för dem jag hhller af. " Hon skulle icke varit en konstnarsilatur och ic.ke heller kvinna ifall hon sakiiat nämda " inkonsekvensn. Att det icke var råheten i och för sig som drog Ernst Ahlgren till folket och för henne stälde dess lifsförhhllanden i ett så vackert ljus, behöfver vii1 knapt sagas. Det var sundheten och enkelheten, det var framför allt arbetslifvets harlighet, som grep henne. Ty hon iilskade arbetet ej blott emedan det gaf lifvets bröd, nej, som sjalfva lifvets bröd. Arbetet var för henne den stora, allvarliga uppfostraren till en Sikta lifsgladje.
Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 26 och 28 sistlidne Augusti på bordet lagda Betänkande, N:o 117, i anledning af väckte motioner om inrättande af ett Ecklesiastik-kollegium. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Konstitutions-Utskottets den 30 sisth Augusti på bordet lagda Memorial N:o 42, med Utlåtande angående Talmannens i Bonde-Ståndet vägran af Proposition på ett inom Ståndet väckt yrkande i fråga om behandlingen af Särskilda Utskottets Memorial N:o 11. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Stats-Utskottets nedannämnde den 30 sisth Augusti på bordet lagda Memorial: N:o 250, angående verkstäld omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande eftergift till förmån för Carlstads stadsförsamling af Kronans rätt till ett efter Näringsidkerskan Johanna Emilia Hollander fallet dana-arf; N:o 251, angående verkstäld omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande eftergift till förmån för Upsala stads Borgerskaps Gubboch Enkhus-inrättning af Kronans rätt till dana-arf efter enkan Charlotta Elisabeth Bång och jungfru Christina Lundström; N:o 252, angående verkstäld omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande eftergift för notarien E. Lundblad, såsom arrendator af Strömsholms Kungs-ladugård, af halfva spanmåls-arrende-beloppet för år 1852; N:o 253, angående verkstäld omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till Stats-regleringen hörande frågor; N:o 254, angående verkstäld omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om aflöningen för Presidenterna i vissa af Rikets Kollegier; samt 406 Prot.-Utdrag den 1 September 1854. N:o 255, i anledning af verkstälda omröstningar, angående åtskilliga Bevillnings-frågor. S. D.
Om detta företag bi fal les; så kommer den volerings-proposition, Utskottet här ofvan vid §. 51 föreslagit, att utgå; Antages åter förevarande förslag icke af åtminstone 3:ne Riks-Slånd; torde detsamma få anses hafva förfallit; och Utskottet får, för denna händelse, nu afgifva yttrande öfver de särskildta besluten. Hvad således först angår Litt. a) af 57 §.; så enär 2:ne Stånd eller Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet gillat berörde mom.ochPresle-Ståndet i hufvudsaklig del godkänt den deruti uttryckta åsigt, i följd hvaraf och då 3:ne Stånd bifallit grundsatsen, Borgare-Ståndets beslut måste hafva förfallit; får Utskottet inbjuda sistnämnde 2:ne Stånd att uti de öfrige Ståndens mening instämma och har för det fall, att hvarken Presteeller Borgare-Ståndet antager in - Banco-Utskottets Memorial> IV;o 55. 19 bjudningen, skolat tillstyrka, att förevarande fråga måtte, genom omröstning i Förstärkt Banko-Utskott, (ä afgöras, enligt följande proposition: Den, som, med bifall lill Utskottets förslag, anser, att mora. Litt. a) af 57 §. bör lyda sålunda: ”att för den händelse, innan nästa Riksdag, en eller flere Privat-Banker skulle upphöra, Banko-Fullmäktige berättigas, att antingen på den ort, der sådan Privat-Bank funnits, inrätta en Afdelning af Rikets Ständers Bank, för att, under den förvaltning, Fullmäktige finna godt förordna och enligt af dem meddelad instruetion, hufvudsakligen bedrifva Creditiv-rörelse samt hålla uppoch afskrifnings-räkning på ungefärligen enahanda vilkor, som den upphörda Privat-Banken; eller ock, om sådant anses mera lämpligt, för berörde ändamål, anvisa nödiga medel åt Bankens Låne-Contor”; röste Ja; Den, det ej vill, Nej. Vinner
Betänk and eril tes i Nåder anbefalla en ny undersökning oclt Roterings företagande der6iädes, pä det dervid utrönas måtte livad jernkningar och rättelser skäligen kunde och borde äga rum i ile delar, der den ene Rote Skyldige kunde finnas lidande och mera betungad, än den andre, sä att eli hvar mätte tillkomma en läfvad och pä räknad lättnad i denna skyldighet, samt dymedelst vinna den liklottighet i tunga och besvär, som bör utgöra det hufvudsakligaste vilkoret för ett sä vigtigt varfs framtida bestånd. Då Kongl. Majit härtill täckes lemna Nådigt bifall; så anser Stats-Utskottet, såsom ert ofelbar följd deraf, att de rättelser, hvarå de nu gjorde anmärkningar syfta, skola vinnas. Att ingå uti speciel eller partiel pröfning af flere enskildte omständigheter härvid, eller grunden huru denna Rotering tillkommit, har Utskottet ansett både utom gränsen för dess befattning och äfven mindre lämpeligt, enär i alla fall, efter Utskottets förslag, förrättningen i det hela skulle komma att undergå en förnyad undersökning och rättelse i de delar, den finnes felagtig och afvikande från de gifne grunderne. Vid ett sådant tillfälle anser ock Stats-Utskottet den rättelse äfven vinnas, som uti anmärkningarne från Högvördige Preste - Ståndet blifvit yrkad, nemligen ätt Boställs-Innehafvare af Ecclesiastique-Staten måtte få hafva sina ombud närvarande och dymedelst bereda sig den lindring uti Roterings-Resväret, som de kunna äga skäl att få till godo njuta. Hvad inom Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit anfördt emot Utskottets Betänkande; kar Ut» Stats-Utskottets Betänkandeni a729 skottet icke funnit föranleda till någon förändring uti hvad Utskottet förut och jemväl nu yttrat och föreslagit. Detta allt underställes Riksens Höglofl.1 Ständers egit, ompröfvande vördsamligen. Stockholm den 4 Junii 1818. N:r 286; Riksens Höglofl.
S. D. En af vice Talmannen Anders Andersson den 19 innevarande September hos Bonde-Ståndet väckt motion om medels anvisande till expropriation för Statens räkning af fasta egendomen under N:o 1 i qvarteret Riddareholmen inom Storkyrko-församlingen bär i staden, remitterades till Siats-Utskottet. S. D. Föredrogos och biföllos Sammansatta Bankooch Lag-Utskottets Memorial N:o 2, i anledning af återrcmiss af Ulskolteis Betänkande N:o 1, så vidt detsamma innefattar yttrande i fråga angående penninge-räntans frigifvande; och 550 Prot.-Utdrag den 24, 26 och 28 September 1857. Betänkande N:o 5, i anledning af väckt motion derom, att anställande af tflll-tjenstemäu vid jernvågarne i rikets stapelstäder, för utöfvande af särskilda koptraller, mätte upphöra, samt att af derigenom uppkommande besparing skäligt arfvode måtte lemnäs åt vågbetjening lör ökade göromål. S. D. Föredrogos och biföllos Sammansatta Stats-, Bevillmngssamt All männa Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtanden: N:o 2i, i anledning af väckt motion om förändradt papper lill de nu brukliga skrifkartorna; och N:o 22, i anledning af väckt motion om införande af ett medelporto för skrifvelser, som inom riket genom elektriska telegrafen befordras. Från VäUofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskoltels Utlåtande N:o 122, angående reglering af utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvud-titel; hvarvid förekommo: Första punkten. Anslags-tillökningar biföllos: för Civil-departementets Chef af 3,000 R:dr och för hvar och en af de tre Stats-råden utan departement af 1,500 R:dr, allt Riksmynt. Andra, tredje, fjerde, femte, sjette och sjunde punkterna. Utlåtandet bifölls. Åttonde punkten. Yttrandet sid. 22.
Ständer anse RiksdagsFullmågtigen Nils Håkanssons förslag, ont erinran till Kongl. Karnmar-Collegium att sorgfälligt genomgå och granska samtelige Lånens Markegångs-Taxor af sig sjelft, förfalla; Och får Utskottet, 1 afseende på lämpligaste sättet att förlika de stridiga interessen, som hittills vid Markegångs såttningarne, egt ruin, ytterligare åberopa dess ofvanberörde Betänkande, söm igenfinnes Uti 8:de Samlingen af Bihanget till de Respective Riks-Ståndens Protocöller vid innevarande Riksdag. Enär det med RiksdagS-Fullffiågtigeil Samuel Janssons Motion hufvudsakligen åsyftade ändamålet, eller till vågabringandet af en, efter omståndigheterne, lämpad jemnkning och rättelse uti hittills gällande stadganden, angående Markegångs sättningen i Riket, redan vUnnits genom Riksens Hoglofl. Ständers lemnade bifall till Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottets ofta omförmåldte Betänkande, och 96 Stats-Utskottets Betänlcanclen. Utskottets får öfrigt hår ofvan gjorde hemställan icke synes hafva inflytande på Statsverket, har Stats-Utskottet, för sin del, härvid icke något att tillägga, utan öfverlemnar det ena och andra vördsamt till Riksens Högloft Ständers eget beprofvande. Ankom den 21 Not. 1823. Riksens Hoglofl. Stånders Statsoch Banco-Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, angående betalning af förre Kgl. Famillens hår i Riket innestående enskilde förmögenhet. "^Jnder den 17 i nåstl. October månad, har Kongl. Maj:t behagat till Riksens Stånders Stats-Utskott aflåta följande: ''Utdrag af Protocollet ofver Handels och Finance Årender, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 17 October 1823. Närvarande: Justitia?