Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Departementschefen i underdånighet, det Kongl. Maj:!:, lill beredande af rättelse för framtiden af det hittills följda, emot nyss omförmälda grunder stridande, debiteringssätt, i afseende på diplomatiska embetsoch tjenslemäns bevillning, måLle täckas i nåder förordna: att i alla af minister-staten utgående aflöningar, traktamenten och pensionei’, m. m., norrska medel skola anses föi hvarje år hafva ingått och ingå till den andel, som JNorriges hela bidrag till minister-staten för samma år utgör, i förhållande lill Sveriges hela bidrag till nämnde stat; samt att det i följd häraf bör åligga Slals-ministern för utrikes ärendena att hvarje år underrätta $ tals-kontoret om det förhållande, som då eger Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, \:o 30. 29 ram emellan Sveriges och Norrige» anslag till minister-slaten, hvarefter det åläge Stals-kontoret att, sednast vid medlet af November månad, meddela Öfver-ståthållare-embetet behörig uppgift om det aflönings-, traktamentseller pensions-belopp, n/. m., som af svenska stats-verket, enligt nyssnämnda beräkningsgrund, för året tillkommer hvar och en af de till ministerstaten hörande embetsoch tjenstemän. Hvad åter angick frågan om restitution af den bevillning, som, utöfver propotionen af Sveriges andel i den samfälda anslagssumman för minister-staten, redan blifvit för dithörande allön ingar ei lagd, och i afseende hvarå en i möjligaste måtto fullständig utredning nu blifvit, genom utrikes Departementet, tillvägabragt, så ansåg
Något resultat torde väl en gång dessa mångåriga arbeten i samma syftning förtjena och böra erhålla; och detta så mycket mera, som, fastän frågan om departementsförvaltnings införande icke är äldre än sedan 1812, liviIket dock vill säga, nära nog samtidig med grundlagen; så är likväl principens vida äldre. Den utgör ett bland grunddragen uti ett af de förnämsta ibland den stora Rikscancelteren Axel Oxenstjernas många mästerverk. Jag menar 1634 års Reg.Form. Der finnes denna princip tydligen uttalad och tillämpad. Då jag nu yttrat mig för antagande af förslaget, och då jag kommer att rösta derför, bör jag tillägga, att äfven jag har trott mig deruti kunna finna några partiella brister, hvilka likväl icke, åtminstone efter mitt omdöme, motväga nyttan utaf sakens framgång, och hvilka dessutom, genom tillägg eller lätt åstadkomna ändringar, kunna fyllas och afhjelpas. Jag röstar således för antagandet af förslaget. Frih. Åkerhjelm: Det är redan en lång tidrymd, under hvilken jag med uppmärksamhet och med deltagande följt frågan om en förbättring af Styrelsens organisation. Jag har också vid de tillfällen, då min röst varit pligtens, icke underlåtit eller förgätit att uttala mina tänkesätt äfven i detta afseende, och jag har vid sista riksdagen, då frågan förevar till pröfning på Riddarhuset, uti särskildta anföranden yttrat minöfvertygelse om nyttan och nödvändigheten för det allmänna af den ifrågavar. förändringen. I full conseqvens med hvad jag sålunda länge tänkt och yttrat, på grund af en genom flera års erfarenhet rotfästad öfvertygelse, kommer jag vid detta tillfälle äfven att rösta till bifall för denna fråga. Det behöfs icke för det upplysta samfund, inför hvilket jag talar, nå minsta vis utvecklas 3io Den aa Februari f. m. behofvet af en förändring, som förvandlar den ansvariga Styrelsepersonalen från grundlagsenlig! tysta ledamöter till verkande embetsman, sorn ställer dem relativt till deras Konung uti det skick, att lian kan inse och upptäcka deras fel eller egenskaper; alt han skiljer från sig dem som visat de förra och bibehåller sitt förtroende för dem som äskat de sednare.
Sedan Lag-Utskottet i sitt berörde Betänkande dels tillstyrkt, bland annat, att den olikhet i arfsrätt och giftorätt för man och qvinna, som för närvarande eger ruin efter landsrätt, matte upphöra, samt att morgongåfva ej vidare må komma i fråga i den händelse, att hustrun har barn efter mannen, dels ock, — med anledning af Riksdagsfullmäktigen Petter Perssons från Jönköpings Län förslag, att derest Höglofl. Ridderskapet och Adeln, för deras del, ej skulle medgifva den föreslagna förändringen i arfsoch gifto-rätten, densamma måtte vidtagas lör Bonde Ståndet — förklarat, att enär Utskottet tillstyrkt samma förändring såsom allmän lag, samt tre Riks-Stånds sammanstämmande mening utgör Rikets Ständers beslut i frågor af den beskaffenhet, som den omförmälda, Utskottet icke ansåg lämpligt att vidtaga någon åtgärd på grund af Petter Perssons förslag, utan hemställde, att samma förslag måtte för det närvarande lemnas utan afseende; så har Ridderskapet och Adeln afslagit Utskottets Betänkande i forstberörde hänseende, men, med afseende å framställda anmärkningar, återförvisat detsamma, så vidt det angår Petter Perssons nyssnämnde förslag; hvaremot detta Betänkande blifvit bifallet, i sin helhet af Högv. Preste-Ståndet, hvad förra delen angår af Vällofl. Borgare-Ståndet, som lågt detsamma, hvad Petter Perssons förslag rörer, till handlingarne, och af Hederv. Bonde-Ståndet likaledes i sin helhet, dock med den förändring, att samma Stånd ansett morgongåfva höra upphöra både efter landsrätt och stadsiätt.
Utdrag af protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-rådct ä Stockholms Slott deri 16 December 184 7- Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre; Statsråden: Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Pejron, Silfverstolpe, fFiern, Friherre Gyllen gr anat, luta:c och Fåhreeus. Bih. till R. St. Nåd, Proposition, N:o G5. Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Munthe> uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse mad Kongl. Majis redan meddelade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majlis nådiga proposition till Rikets Ständer, angående förändring i vilkoren för återbetalning af det till återuppbyggande af rådhuset i Wexiö beviljade låne-understöd. Kongl. Majit behagade, jemlikt Stats rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befalla, att nådig proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex prolocollo C. yl. (Vesterstrand, STOCKHOLM, elmén & granbergs tryckeri. 1848. Kongl. Majus Nåd. Ank. till Exp. Utsk. den 13 Januari kl. 11 f. m. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående beskattning sväsendet samt uppbördsoch redogörelse-verkets förenkling ; gifven Stockholms Slott den 20 December i84j En lill sin beskaffenhet lika grannlaga som för samhället vigtig fråga är onekligen den ofta, ehuru hittills utan väsendtlig påföljd, behandlade, om nödiga förändringar i Rikets kamerala lagstiftning.
Gränders molen icke eller någon rost til befluten. Jag medgifwer, at om deste hederlige och nyttige Medborgares rättigheter icke were lika wäl och gemensamt bewarade, wore denna fräga af största rättwisa, men dä deste LesseiMedborgare rcpri)8euteras hwad deras ägande Jord beträffar , den mä wara Säteri - Bruks - eller Frälse lägenheter, af Högloft. Ridderskapet och Adeln, och i händelse af Stadsjord, genom det Loft. Borgare Ståndet, samt om bossessionen består i skattskyldig och Krono-jord, genom det hederwärda Bonde Ständer, bw idan deste icke kunna betungas nied lagar eller skatter, öfwer bwad de trenne nämnde Riks Ständcn sjelfwe sig ätaga at lyda, eller til Staten utgöra, sä simes nrig de wärde Ledamöterncs föregifwande endast böra anses som et lusns vcnboruin, och fälcdes bela moiionen förfalla. Eller ock mäste Högloft. Ridderskapet och Adeln, af enahanda anledning, medgifwa nyttan och nödwändigheten af de i annor händelse wanlottade men lika skattdragande Medborgares rösträttighet, nemligen Bönder och Allmoge, som altsedan 1789 ärs Riksdagsbeslut warit privilegierade at köpa och besitta Frälsc-Egendomar, men hwilka icke hafwa nägon Riksdagsmannarätt/Jorden beträffande, Den Zo Maj. Zo5 sande, emedan den, genom hwad redan anfördt är, finnes wara bewakad.
Men skulle ännu någon tvekan härutinnan äga rum, med anledning deraf, att ordet läran under andra förhållanden jemväl kan sägas tyda på trosbekännelsen, såsom Domkapitlet anmärkt, och att således fel i läran skulle kunna vara detsamma, som söndring och affall från den antagna läran, så undanrödjes allt sådant tvifvilsmål genom det under nästpåföljande år utkomna Cirkulär-brefvet den 7 December 'i 787, hvilket redigt urskiljer de olika arter af mål, som en Prestman angå, delande dem uti a) sådana, som röra en Prests förhållande i embelet, och som skola af Consistorium upptagas och afgöras; b) alla andra brott, större eller mindre, som en Prest tillvitas, och hvilka vid Domslolan i orten, der gerningen gjord är, i närvaro af en Consistorii-fullmägtig, ransakas och afdömas; samt R. St. Just.-Ombudsmans Embets-Berättelse till 1862 års Riksdag. 12 90 c) såsom härifrån undantagna, de mål, som angå religionen eller söndring och affall från den rena evangeliska läran. Hvad derefter angår Domkapitlets påstående, »att sisiberörda 1181 års Bref »icke nied ett ord upphäfver eller förändrar föreskrifterna i 1 § af -1786 års Bref, »utan tvärtom, enligt hvad ingressen till 1787 års
Bennich sökt ersättning för innehafda hästhemmans-räntor vid f. d. Westgötha Kavalleri-regemente; återremitterades. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets Utlåtanden! N:o 17, i fråga om förhöjning i det till Bankens Brand-chef utgående anslag; afslogs; N:o 18, i fråga om förhöjning i de åt Bankens Kassörer anslagna missräkningspenningar; bifölls ; och N:o 19, i anledning af Kamereraren A■ W. Wäsströms ansökning om erhållande af fullmagt å ett lönebelopp af 1,200 rdr; bifölls. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 52, i anledning af väckt motion om en fyrbåks anläggning pä nordvestra udden af Gottska Sandön. S. D. Till handlingarne lades: l:o Meddeladt utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets protokoll denna dag, innefattande beslut om återremiss af Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 71, och 2:o Gabriel Anderssons ifrån Elfsborgs län afgifna och Medstånden kommunicerade anförande i ämnet. 196 Prot.-Utdrag den 19 Mart 1851. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 71, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående af Majoren G. Bennich sökt ersättning för innehafde hästhemmans-räntor vid f. d. Westgötha Kavalleri-regemente; och skulle Gabriel Anderssons från Elfsborgs län under diskussionen afgifna skriftliga anförande Medstånden genom protokolls-utdrag delgifvas. S. D. Ingafs och upplästes af Johannes Nilsson från Malmöhus län ett skriftligt anförande, angående inregistrerings-afgift och upptecknings-procent för bouppteckningar efter afliden frälseman; och blef ifrågavarande anförande till Lag-Utskottet remitteradt.
Nits vfvankerörcle Käll. Utslag kastställöe ersättningsbelopp st enskilcle ock säclane puklike cassör, kvilka icke stä uncler K. 8t:rs clisposition, mä njuta kefrielse frän allt ersättnings-ansvar för cle c5<.rs Fcrllk ock K>atst7ollroc>et^ 6e , rera/7cc//.Nxrc/rell samt RallcoOrsco/rkcll^ genom vmkörrnälclte Käöiga Utslag, tillerkäncle meclel, utgörande, enligt R. N:ts aLätne Käll. 8krifvelse i äinnet, jemlorcl mecl elen ak Or Lanöskökclingen lemnarle speeikceraöe uppgiften, en »ammanlagcl summa af 2g,oo^ R:<lr Hi li R:eo, okeräknacle cle upplupne räntorne. Hvaremot sä väl clen uncler titel K?crk§t7ollrcll>ct upptagne äterstäencle posten ä öooo R:clr, utgörancle clet anslag till Invalicllnrättoingen i (larlstaö, om kvars utkekommancle näwncle Inrättning nu emot Lanclsköfclingen ak VVingärcl anställt rättegång, som äfven cle uncler titel ^rgst7o//egmm uppförcle svia poster, ä tillsammans ^979 RNr 2Z sk. 7 r:st., utgörande ciels meclel tillkörige Wallstena RrigsmanskusLassa, RassevolanceLassan samt ^clelsfakneRegementet, ilels ock Käcligst anslagne gratikcationer tili akskeclacle 8olcia«er, kafva s^nts Utskotten vara ak suclan egenskap, att någon eftergift af samma poster ej skäligen kan eller kör ak R. 8t:r meclgikvas. L e t ä nka n cl e n, K:o 4'- 2oZ Kägla kellamöters
Och md Nämnden , sedan Domstolens Ordförande och Ledamöter af t rädt, icke åtskiljas innan mindst två tredjedelar, igenom med slutna sedlar anställd omröstning, förenat sig att med Nej eller Ja besvara den af Domaren framställda fråga, huruvida den anklagade är brottslig eller ej ? 5.0 / anledning deraf skall, efter inhämtad underrättelse om Nämndens åtgärd. Domstolen ofördröjligen för Partenia afkunna Utslag med tillägg, antingen af den bestraffning, hvartill den brottslige 252 Den 12 Jani. sig skyldig gjort, eller af den upprättelse , hvartill den oskyldigt anklagade kan berättigad anses. Längre ner i stället för orden: ”Vid *’UnderRätt profve och afgöre Domaren sasken, men underställe sitt Utslag &c.” skulle sättas: Sedan Nämndens utlåtande blifvit inhämtadt, pröfva och afgure Domaren salen och underställe sitt Utslag &c. Herr Landt Mar sk alfi en gjorde följande proposition. " Bifaller Höglofl. Ridderskapet och. Adeln det på Bordet hvilande förslaget till inrättande af en Jury i Tryckfrihetsmål, i stället för det hittills antagna Domoch Rättegångs-sättet ? Bifölls. Härefter proponergde Herr J^and t Marskalken : Bifaller Höglofl. Ridderskrpet och Adeln att de nu fattade besluten till ConstitutionsUtskottet öfverlemnas, hvilket anmodas att till justering hos Riksens Ständer inkomma med redaction af alla de förslag, sorn af samtliga RiksStånden blifvit godkända, samt af de §. §. i Grundlagarna, hvilka omedelbart af de antagna förslagen bero, och sålunda derefter böra rättas? Bifölls. Upplästes och lades på bordet StatsUtskottets Betänkande, af den 9 juni, angåen. Den 12 Juni. 253 de StatsVerkets inkomster och deras beräkning i RiksStaten för nästkommande och påföljande år intill nästa Riksdag.
Jietuhkandéfti lo3 (särskildt af* Riksdags-Fullmägtigen afHederv. Bonde-Ståndet, Eric Brobergs, (Gästgifvare vid Svärdsbro,) rioggrannt intagne Motion, hvilken jag tror, minst förtjenat den deråt lemnade utförlighet, lieldst ett af de alternativ Motionären åsyftar, antingen Fyllnadsafgiftens upphörande eller Landt-Tulls-Bevakningens indragning, är vunnet genom Riksens Ständers redan lemilade bifall till den om-* nämnde afgiftens upphörande. Genom uteslutande af det minst sagdt obehöriga i berörde Motion, rörande personer och ej saken, hade den beskyllning * Motionären riktar mot en Glass Medborgare, lämpeligen kunnat fått varit honom förbehållen. En sådan HögloQ. Utskottens behandling af Motionen, anser jag lämpligare, än hvad nu förefinnes, öfverensstämt med desse Medborgares anspråk på ett rättvist omdöme, som måhända, utgör den ömtåligaste delen af ett constilutionclt skydd. Med Herr Hjerta förenade sig Herr af Uhr, samt Riksdags - Fullmägtige Bergman , Gråberg och Olof Wilsson; äfvensom Herr Ekelund instämde i Herr Lennings mening; och skulle dessa Reservationer åtfölja Betänkandet i ämnet till Riks-Stånden. Ut supra. In Fidem Tu. Exgeljurt. i o4 Bevillnings-Ut. skot tels Ankom d. ao .Nov, i8a3. Utlåtande , öfver de vid Förslaget till en förnyad Bevillnings-Förordning gjorde anmärkningar. Vid det af Bevilhiings-Utskottet upprättade Förslag tili en förnyad Bevilhiings “Stadga , hvilket blifvit bifallet den 3i sisth månad af Ilöglofl. Ridderskapet oell Adeln, samt under den 27 samma månad af Hederv. Bonde-Ståndet, äro inom Högv.
Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes vid utgången från Rikssalen klockan Två eftermiddagen. In fidem Protoeolli 0, J. Lagerheim* Den 8 Felruarii. iof Måndagen den 9 Februarii. Plenum kl. io förmiddagen. Uppbröts Voterings-Protocollet för den 2 dennes eftermiddagen, och upplästes sl lydande. År 1818 den 2 Februarii eftermiddagen företogs af Högloft. Ridderskapet och Adeln Votering öfver följande: Proposition. Den sorn bifaller Banco-Utskottets Betänkande i frågan om Liqvide med Discont-Verkens egna Sedlar för Lån och Omsättningar, skrifver Ja. Den det ej vill skrifver Nej. Vinner Nej antages Banco-Ufskottets Betänkande, med den förändring, att äfven Omsättningar af Lån , fl med Discont-Papper verkställas. Och befunnos, sedan en Voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, Rösterne hafva utfallit som följer: J CL ^^ 8l. Ut Supra. Den g Felruarii, I följe hvaraf Herr Grefven och skalken tilikännagaf, att Banco-Utskottets ifråga7 varande Betänkande blifvit af Ridderskapet och Adeln antagit med den förändringj att äfven Omsättningar af Lån få med Discont Papper verkställas. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglofli. ge Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 2 Februarii igig» S. D. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 16 sistledne Januarii aflåtne, samt den 27 i samma månad på bordet lagde Betänkande, i anledning af gjorda Anmärkningar vid Utskottets Memorial af den 2a sistledne December, i frågan om Liqvide med Discont - Verkens egna Sedlar för Lån och Omsättningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt att antaga berörde Betänkande, med den förändring att äfven omsättningar af Lån skulle med Discont - Papper få verkställas. Ut Supra.
Då viel lånehandlingars ingifvande det i första punkten stadgas, att bestyrkta afskrifter blott behöfva ingifvas enär öfverby ttning af inteckning sättes i fråga, måste sådant utan tvifvel blott afse bestämmande af lånerätteu, för hvars verkställighet sedermera ett nödvändigt villkor måste vara, att den gamla intecknade reversen, behörigen transporterad, jemte låntagarens egen, i liufvudskriften ingifvas. Man kan väl ledas till denna slutsatts af de följande perioderne i momentet; men detta är dock en hufvudsaklig omständighet, som måhända ej bordt förbigås, hälst transporter af inteckningar för enskilta lån icke böra emottagas i Banken, och författningarne angående Bancolån således i denna del ej lemna upplysning. Jag inser ej hvarföre låntagare i RiksgäldsContoret, vid afbördande af ränta och capitalprocent, skola blifva mera gynnade än de äldre fastigbetslåntagarne i Banken. Det heter ju, att försträckningarne i båda fallen skola vara till jordbrukets förmån. Sådane olikheter innefatta orättvisa. Förhållandet var af särskild beskaffenhet med afbetalningarne å de nyare Bancolånen, som i verksilfver skulle erläggas, hvarvid billigt var, att deposition fick ske i Ränterierne; men hvad angår de lån, som från RiksgäldsContoret komma att utgå, så böra antingen deras innehafvare underkastas samma åligganden, som innehafvarne af de äldre Banco - 73 Den 15. Februarii f. na. lånen, eller ock de äldre låntagarne i Banken, lika med låntagarne i RiksgäldsCoutoret, i LandtRänleriernc kostnadsfritt få göra sina inbetalningar. Händelsen i Carlstad synes likväl, så för det ena, som för det andra Verket vara varnande. I 7:de momentet af Utlåtandet N:o 384 nämnes,att lån skola beviljas i den ordning handlingarne blifvit behörigen completterade, alternatift antingen i RiksgäldsContoret, eller hos Konungens Befallningshafvande.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 15 Aug. 1851. Preste-Ståndet den 15 — Borgare-Ståndet den 15 Bonde-Ståndet den 15 Rikets Slimders underdåniga skrifvelse, angående det rotchållarne inom Norrbottens län tillkommande belopp af rote)/'ihets-afgift för nya hemman inom samma län. (Stats-Utsk:s Uti., N:o 286.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, vid 1830 och 1835 årens riksdagar, såsom un derstöd åt rotehållarne vid f. d. Westerbottens regemente anslagit och till utgående från Riksgälds-kontorel anvisat den af nyhemmanen inom Westerbottens och Norrbottens län inflytande rotefrihets-afgift, hvilken afgift från 1830 års början och intilldess det nya rotejemknings-forslaget för de nämnda länen kunde hinna upprättas, pröfvas och fastställas, borde emellan så väl slam-, som strö- och hjelp-rotarne fördelas, så och då upplyst blifvit att, i anseende lill de serskilda beslut och reglementariska stadganden, Rikets Ständer, efter der om gjorda framställningar, under sednare riksdagarne meddelat, likväl till fördelning emellan dessa rotar inom Norrbottens län, hittills från Riksgälds-kontoret endast kunnat utbekommas ett sammanräknadl belopp af 19,504 R:dr 3 sk. 7 r:st., hvilket icke motsvarat den rotefrihets-afgift, som flir 1830 och följande år tiil och med 1846, då det nya rotejemknings-forslaget flör samma län fastställdes, blifvit sagde hemman påförd oell i stadgad ordning influtit, hafva, vid sådant behörigen styrkt förhållande, Rikets Ständer funnit skäligt besluta, ali hvad som från och med år 1830, i egenskap af rotefrihetshe Bih. till B. St. 48 378 Expeditions-Utskotlels Förslag lill und.
Prot. gide Sami. 30 :st Trot, litar, d, 39 bl ov, lias, lärer täckas, efter föregången Nådig pröfnirg i öfverensstämmelse med sam ma grunder, bestämma det ersättningsb e 1 o'p p, s o m en h v]a r må' tillkomma, och hvilket icke må kunna öfverstiga hvad de sist tillförordnade, Committé rade före slagit. 10:0 Att 3i:sta Tuncten bör, på sätt Ridderskap pet och Adeln' föreslagit, sålunda uttryckas : Uppå Kongl. Majrts Nådiga t i 11 k ä n n a g i fT ande härom, låta Fl enar Fullmäktige i Riksgäl ds-Contoiret utfärda Riksgälds Contpirels Obligationen ställde till S edelhafvaren, och svarande mot de fasts t ä Ide särskildte ersättnings -summorne," hvaraf ena hälften betalas efter 5 års förlopp, och den andra hälften efter det 6:te årets utgång, beräknadt från O bli' gationens data, dock utanränta. Från Wälloflige Borgare-Ståndet. S. D. Nedannämnda Utlåtanden föredrog os ånyo och bifollos: t Prof, Utdr. d. £') Nov, z£2j. 339 Stats Utskottets: N:o 624, med Förslag till Allmänna Reglementet för Riksgälds-Contoiret: N:o 626, om utdelning af återstående Exemplar* utaf Bihanget till Riks-Siandeus Protocoll vid 1815 års Riksdag N:o 62g, i väekt fråga om JLa ugårdslands Bran. neri - byggnaders anslående åt Veterinär - Inrätt ningen: Statsoch Bevillnings-Utskottens: N:o 627, om Läst-afgiften för Fartyg, som segla på Norrige och öfriga Convoy-afgifter : Statsoch Särskildta Utskottens: N:o 628, i väckt fråga om Cancslli-Styrelsens upplösning. S. D. Föredrogos ånyo:
Jag uppstiger för att yrka bifall på detta betänk , och kan ej finna, att den framställda juridiska betänkligheten äger någon så synnerlig vigt; ty samma contrahenter, som förut behagat afsluta contractet, kunna äfven öfverenskomma om detsammas förtidiga upphörande; och då Ständerne 1Ö29 gjorde sig till förmyndare för rustoch rotehållare, samt på deras vägnar med Regeringen afslöt ett i5-årigt contract om passevolancens utgörande, kan jag ej inse, hvarföre de icke äfven nu voro fullt ut lika befullmäktigade för att med samma Regering öfverenskomma 0111 afgifternas upphörande. För öfrigt tror jag, att det ur en militärisk synpunkt är ganska fördelaktigt att bifalla Utsk:s förslag, emedan jag då är öfverlvgad, att en inkomst tili Konungens disposition att användas till arme'ens vapenöfningar, motsvarande den nuvar. p assevolance-afgiften, kommer fortfarande att äga rum. Skulle deremot Utsk:s för - Den g Ma j e. m. §21 förslog afslåsj så behagade man erinra sig, att nuvär. eonIracter löpa till ända oin 4 år 5 och det kunde då Ilända möjligtvis, alt Ständertie icke funno för godt att förlänga contracten, utan att således, efter de 4 arens förlopp , mart korinne att gå tillhaka till knekle-contlacti rt med thy åtföljande matsäckar; och jag hemställer, huru mati då ställt till pä den sidan, der man önskar, att Reger ingen må äga tillgångar.