Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dock öfverlemnar Utskottet detta allt, jemte några Ledamöters i ämnet afgifna serskildta utlåtande, till Riksens Höglofl. Ständers egen upplysta pröfning. Transsumt af Riks'. Höglofl. Ständers Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotts Pro~ tocoll, hållet viel Urtima Riksdagen i o Stockholm den 4de Mars 1818. §. 4- '— ' Herr Hcrzenhjelm inlemnade ett så lydande skrifteiigt anförande: ”1 det af Höglofl. Allm. Res v. och Ekon. Utskottet afgifna Betänkande, i frågan om upphörande af den så kallade Torgoch Renhållningsafgiften, som af en värd Ledamot i Hederv. BondeStåndet blifvit väckt, och hvarmed flere Ledamöter af samma Stånd sig förenat, kan jag för min del så mycket mindre instämma, sorn jag icke kunnat i gamla författningar finna någon anledning; till denna för få år sedan ålagda afgift, för ali till Stockholms Stad Landvägen inkommande, hö, halm, ved, och bränkal, eller att en sådan beskattning grundar sig på några samma Stad meddelade privilegier j — Väl namnes redan i ett påbud af år 1657 jemte pac - 34* Besv. och Ekon. Utsk. Betfinkanden• kare-afgift äfven Torgoch Renhållnings-pjmningar; men eler gifves tydeligeri tillkänna, att de skulle erläggas för Lakegods, som den tiden på Torgen, förnämligast Packare. Torget, besigtigades och ompackades, hvarvid, till snygghetens bibehållande, den anstalt var fogad, att kärl skulle vara tillhands, för att samla och bortföra salt-laken; och till hvilken kostnads bestridande dylika medel borde användas. I en sednare Förordning ålägg°s mätarepenningar för inkommande Hö, V^d och Kol, men der är uttryckeligen nämndt, vid Broar och Hamnar, där Stadens Parmooh Ved-mått finge begagnas.
Som svar dig derför drabbar fadrens nej! Men, käre make! (skyggt). Här är det jag, och icke någon annan, Som talar, tänker, råder och beslutar! Hm! låter stort! BJÖRN (mumlar i skägget). KNUT Kära hustru, tyst! KNUT (kärft). Hvad nu? (barskt till honom). BJÖRN. Till hjelmen här, han gammal är och gnäller När man skall skura'n! KNUT. Hå kors, jag talar Och håll din mund, till dess dig någon spörjer! Skura sakta då, 8 Nåväl, herr riddare! ej annat svar Än nej, J hafven att mig gifva? KNUT. BENGT. KNUT. BENGT. Nej! Och eder dotter? Så godt hon kan; en annan gång hon skänker Sitt hjerta ej åt förste, bäste junker BENGT Hon får trösta sig Som kommer smilande i hennes vag. Ej smilande! som ärlig man jag kom. Som sådan fån J också vända åter! Men om Bengt Lagman sjelf för mig vill gilja? Jag känner icke eder lagman Bengt, BENGT. KNUT. BENGT. KNUT. (stolt). Och gifver böfvelen den bönemannen! Men han är broder dock till Bjelbojarlen, Den mägtigaste man i Svea land! KNUT. Väl att du derom minde mig, min junker: Här är jag lika väldig Jarl som han! BENGT. Men hvarför gifven J mig ej er dotter? 9 Helt säkert egen J ett hemligt skäl Till edert afslag? KNUT. Jag här dig säga vill, min käcke junker, Att ej för väld du mig beskylla må! (stiger upp) Så det är, och det Ser du, den man som nu framför dig står I grofvan vadmal, lutad, arm och bräcklig, Var en gång rik på kraft och magt som få; Och bjöd utöfver många hundra män, Och stolta söner, glada framtidslöften Och hade gods och gull och slott och gårdar, Om glans och heder för hans gamla ätt! Folkungaättens stolte hufvudman, Då kom en man, han hette Birger Månson, Och ville slå inunder sig allt välde,
Ucl icande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betankandet, N:o 158, angående Presterskapets på Gottland aflöning, ^-^ettn Betänkande, sorn af Iiögv. Prestesäm! Yällofl. Borgare-Stånden blifvit bifallet , hafva deremot HöglofL Riddevskapet och Adeln samt Hederv. Bonde-Ståndet, på grund af dervid gjorda anmärkningar återremitterat. Inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln bar nemligen Hr Rosenqvist, Fredr. Leonh., funnit, å ena sidan, vara obilligt, att Presterskapets på Gottland aflöning utginge med tiondedelen, då Rikets öfriga Presterskap endast får uppbära trettiondedelen, samt att derföre delta, i hans tanka, opassande missbruk borde afskaffas, hvarjemte han, å andra sidan, under åberopande af den Bih. till B. S. Prot. 1828—i83o, 8 Sami. a Band. S:de Häftet. Besv. och Oec.-Utsh. Utlåtande N.-o 1j3. af Herr Friherre Cederström_, uti dess, förra Betänkandet åtföljande, reservation, uppgifna omständigheten, att, på Gottland, med 1098 mantal , kyrkornas antal likväl ieke utgör mindre än 92 stycken, ansett ett sådant förhållande oformligt, samt fördenskull yrkat att Utskottet måtte inkomma med ett förslag i denna del, ledande till en efter tidsandans fordringar lämpad rättelse härutinnan. Herr Friherre Cederströmj Jacobf har åter yrkat, att afseende måtte fästas å hans mening, att, bland medlen för reglering af Presterskapets på Gottland lönevilkor, sammanslagning af Pastorat vore det enda som läte sig verkställas, samt att så mycket hellre underdånig hemställan härom måtte hos Kongl. Majrt göras, som det emot en sådan sammanslagning anförda skäl, att ett för ringa antal Prester derigenom beliöfdes, och att de nuvarande obefordrade
Men då de ledamöter, hvilka önska en förändring i Utsk:s förslag, yrkat återremiss deraf, har jag begärt ordet, för alt hemställa, huruvida det icke vöre skäl, att ifråga om så väl denna som efterföljande §§, hvaruti icke någon siffra, utan endast reglementariska stadganden förekomma, Ståndet genast beslutar en förändring i st. f. att återremittera Utsk:s förslag, hvarigenom man vinner skyndsamhet i ärendets behandling och gör en del skrifveri öfverflödigt. Hr von Hartmansdorff förklarade sig häruti instämma. Gr. Mörner: Jag skulle visserligen vilja förena mig med den siste talaren, men får dock framkasta den betänklighet om, då det är fråga om efter hvilket sifferbelopp skatten skall beräknas, antingen efter ett högre eller ett mindre, denna tvistepunkt icke rörer beskattningen och följaktligen icke kan af Ståndet, pä sätt den värde talaren föreslagit, nu afgöras. Gr. Hamilton: Den 71 § Ti. F., som bestämmer sättet för behandlingen af Bevilln:s-Utsk. förslag, afser endast de frågor, hvilka förekomma i den 70 § af samma grundlag; och angår grunderne för bevillningen och fördelningen deraf efter de förut fastställde grunderne. Så vidt jag kan inse, angår Ulsk:s förevar, förslag icke grunden för bevillningen eller dess utgörande, utan endast den frågan, huruvida, i händelse af lika meningar inom Taxerings-komiléerne, den skall blifva gällande, som länder kronan till förmån. Detta stadgande är följaktligen icke något annat, än en reglementarisk föreskrift, hvilket ofta förekommer i Bevilln:s-förordn:n. Gr. af Ugglas: Jag delar Gr. Mörners åsigt, ty det mäste ovilkorligen betraktas såsom en grund för bevil!n:s utgörande, om i händelse af lika röster inom komiléerne det högsta beloppet, hvilket en mening påyrkar, skall den skattskyldige påföras. Så ser jag saken, och om denna min åsigt skulle delas "af något annat Riks - Den 14 Maj e. m. 475 Stånd, vore det måhända mindre lä&pligt, att R. o. Ad. antager Gr. Hamiltons förslag.
R:dr | sk - 7'S 141 16 Spanne mål. Allmänna medel. Spanne ntäl. Spanne mal. Spanne mål. Spanne mäl. Ä R 0 V £ R K N:o Skolor. XJp sala St if t. Stockholm: "Sorn särskildte förslag till förbättrande af Stockholms läroverk böra uppgöras, upptages och afföres här nuvarande Lönings-Stat, såsom till lika belopp föreslagen För Stiftets öfriga Skolor är anslaget Föreslås: En högre Lär doms-Sk ola i Enköping med Rector - T:r Conrector - — 3:ne Colleger, tillsammans —- 2:ne Apologister för 2:ne Närings-Classer tillsammans - — 65 Adjunct — 20 Den som undervisar i Choralsång 10 En högre Lärdoms-Skola i Gefle med Rector, Conrector, 2:ne Colleger, 2:ne Apologister och Adjunct - T:r 263 Cantor — 20 80 40 60 S:a 283 Den för Gefle Trivial-Skola anslagne Contanta Summa 102 R:dr, utgör i värdet af circa i4 Tsr, hvilka här afdragne - ■> 14 o Återstå 272 Utföres således - En lägre Lärdoms-Skola i Hudiksvall med Rector ... T:r 70 2:ne Colleger tillsammans - — 60 2:ne Apologister D:o Den som underv. i Choralsång 65 1 o S:a 205 med afdrag af den härvarande Contanta tillgången Sa R:dr 26 skill. io r:st, värde, circa — 11 Återstå 194 Utföres således - En lägre Lärdoms-Skola i ZJpsula med Rector ...
Om t. ex. bränvinet håller 49 gr., och detta gradtal skall förvandlas efter n. v. i handel och vandel brukliga method, så upstår ett litet bråk, som gör att bränvinstillverkaren, som skattar för sina 6 gr., skattar för litet mera än han sedan får då han säljer varan. Delta trassel kan genom den föreslagna ändringen lätt undvikas; och jag anhåller, på grund af nu anförda skäl, att R. o. Ad mätte bifalla Utsk:s förslag. Jaa vill dessutom nämna att, då detsamma inom Utsk. först framställdes, mötte det motstånd of BondeSUs ledamöter, men efter en ganska kort stund insågo de sjelfva att det medförde fördel, och då borde väl detta ej längre vara för R. o. Ad. dunkelt. Hr Hjärne: Jag är till en del förekommen af den siste talaren. Jag hade ämnat fästa upmärksamheten på att det hufvudsakliga skälet, hvarföre man velat afslå Utsk:s förslag, vore att Staten skulle förlora en betydlig summa om det antages. Jag ber att få nämna, att det står de Hrr öppet, som befara sådant, att då vi komma till den §, som handlar om förhöjning af skatten, få denna så tilltagen, att den på förhand beräknade förlusten blir ersatt. Jag skulle för min del visserligen icke vara emot att förhöja skatten med 2 öre, helst jag sjelf väckt motion om dess fastställande till 73 öre. Jag anhåller om bifall. Den härefter till bifall å Utsk:ns förev:de hemställan fram - Den 4 Maj. ställda propos:n besvarades med starka Ja, jemte några Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade, det lian funnit Ja öfvervägande. Sedermera nplästes och bifölls Utsk:ns förslag till förändrad lydelse af 4 §. S *• Hr Hjärne: Jag har ingenting emot att detta tillägg göres, men vill endast fästa upmärksamheten på ett obetydligt fel i redaktionen. Här står nemi. »allt annat sätt». Antingen skall det vara »alla andra sätt», elier också »hvarje annat sålt», ty detta uttryck, sådant det står i författningen, är icke Svenska.
Samme talare har förundrat sig öfver den förändring i förhållandet, att det är Hr Dalman , som nu är conservativ, och att andre ledamöter deremot äro motsatsen, hvadan Frilun förenat sig med Hr Dalman. Månne icke, mine herrar! vi af denna förändring i conibinationer kunna förmoda att Frih. Boye upphört att vara conservativ? Det är åtminstone min mening om hans förfarande i denna fråga. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh.: Jag har funnit mig uppmanad att begära ordet igenom de herrars yttranden, hvilka hafva föreslagit att öfverlåta åt Coust.Ulsk. uppgörandet af ifrågavar. förslag. De herrarne hafva sannolikt icke erinrat sig innehållet af 56 §:n Reg. F;n, emedan de i annat fall troligen icke skulle hafva velat meddela Coust.- Utsk. en sådan makt. Denna § ålägger nemi. Const.Utsk. att sammanjemka de meningar, hvart och ett Stånd förklarat för sin gemensamma lanke, i möjligaste måtto till ett helt. Jag förmodar, att de herrrar, hvilka nu yrka att R. o. Ad. i denna punkt skall göra ingenting, — jag förmodar, säger jag, att deras afsigt dermed alls icke är att fråntaga R. o. Ad. dess röst i Const.Utsk. vid den skeende sammanjemkningeo, och att de väl således afstå från sin begäran att öfverlåta alltsammans åt Const.Utsk. Det är klart, att då de öfriga SläudenS ullatti) inkomma till Const.Utsk. och R. Den a November f. ni. ai o. Ad. icke något utlåt, afgifvit, så samman jemka r Utsk. i Stånds beslut utan afseende på hvad hiir till prot. blifvit yttradl, emedan delta alldeles icke kommer till Utskts kännedom.
S, D. Till Lag-Utskottet remitterades följande motioner, väckta: af Herr Henschen, JVs 14, angående dels upphörande af skyldigheten för klagande part i brottmål att nedsätta eller ställa borgen för honom ådömda böter, m. m., dels ett tillägg till S § i 3 Kap. Utsöknings-Balken; af Herr Henschen, M lä. om upphäfvande af gällande stadganden angående nedsättning af eller borgen för ådömda böter och ersättningar i politioch ekonomimål; af Herr Henschen, JVa 16, angående upphäfvande af allt hvad lag och författningar innehålla derom, att den, som söker ändring i Underrätts eller Hofrätts dom eller utslag, skall ställa borgen för kostnad och skada; af Herr Henschen, M 18, om utarbetande af förslag till författningar i afseende å religionsfrihet, fullt öfverensstämmande med grundlagarnas stadgande angående religiösa förhållanden, m. m.; af Herr Henschen, J\s 19, om ett stadgande, huru i händelse två eller flere, då fardag inne är, tvista om besittning af uthyrd lägenhet, förhållas skall, intilldess domstols beslut i saken meddelats, m. m.; af Herr Falkman, M 26, om förändrad lydelse af vittneseden; af Herr Sundvallson, M 28, om inskränkning af universiteternas disciplinära myndighet öfver studerande; och af Herr Sundvallson, M 29, om total eller partiel förändring af 9 Kap. och 12 Kap. 2 § Ärfda-Balken. S. D. Till Bevillnings-Utskottet remitterades motioner, denna dag väckta af Herr Henschen, M 17, om ett tillägg antingen i 44 § af gällande bevillningsstadga eller i 8 <§ af Kongl. Förordningen angående vilkoren för försäljning af bränvin eller andra brända eller distillerade spirituösa drycker den 18 December 1863; och Herr Lindstedt, M 23, angående det tillägg i bevillningsstadgan, att skeppare och andre sjömän skola påföras bevillning af kapital eller arbete der de äro mantalsskrifne. 20 Prot.-Utdrag den 8 November 1865.
Slutligen får jag förklara, att jag instämmer uti Friherre Raabs reservation mot lydelsen af 3 § 3 morn., 4 § 1 och 2 mom. samt 7, 9, 30 och 38 §§ i förslaget till förordning om försäljning af bränvin.” Af lektor Wallman: Mag förenar mig, rörande husbehofsbränning^!, i hufvudsaken, uti den af ledamöterne utaf Bonde-ståndet afgifna reservation, med herr Oxehufvud i afseende på ansvarsbestämmelserna, och med herr Friherre Cederströmj i hvad denne reservant anmärkt emot underlåtenheten att i förslaget intaga något om Kongl. Maj:ts höga rätt att vid inträffande missväxt och hungersnöd eller andra tvingande omständigheter inställa bränvinsbränningen, samt reserverar mig slutligen emot den i 73 § beslagare medgifna förmånsrätt framför fattigvården, vid bristande tillgång till böternes fulla gäldande.” Af doktor Säwe: ”Då jag vid riksdagens början vågade uttala den mening, alt Rikets nu församlade Ständer, i stället för att uppgöra nya grunder för bränvinstillverk - 36 Sevilla.-, Lagsamt Allm. Vesv-.o. Ekon.-Uiskotlens Betänkande, N.o 1„ ringen och dess beskattning, ett arbete, sorn vid riksdagarne vanligen medtagit mycken tid, utan att sprida ökad belå enhet, borde låta den (orra författningen i det hela qvarstå med successiv inskränkning endast af tiden, sä att hela denna olyckliga näringsgren inom 10 eller 12 år i vårt land konda upphöra, så lärer hvar och en deraf finna, att pg ej heller med synnerligt intresse kunnat deltaga i de Utskolis-sammanträden och förhandlingar, som sedan egt rum, och hvilka luft till föremål snarare att af en betydligt ökad bränvinslillverkning bereda förhöjda inkomster åt staten, än att på något sätt inskränka varans produktion och njutning. Jag hade trott, att de samman* s.itta Utskotten kunnat stadna vid att tills vidare låta brän vinsbränningen fortgå såsom en, om icke oumbärlig, likväl önskad binäring till jordbruket och den som sådan beskatta, utan att, såsom nu skett, än vidare legalisera densamma såsom en till alla utsträckt och riksgagnelig handtering.
Det är nemi. icke tillräckligt, att i st. f. termerna »förändrar man dylik sedel så, att derigenom åt densamma gifves sken af högre värde; eller utplånar man å makulerad sådan sedel tecken hvarigenom utmärkes att den uphört att gälla», — att i st. f. dessa termer äger jag begagna endast ordet förfalskar, såsom Utsk. föreslagit. I afseende å den förra delen af nyss citerade ordalag äro de måhända af mindre betydenhet, men deremot är det alldeles nödvändigt att bibehålla orden om mahulering. Vi hafva under nuv:de lagstiftning exempel på, att domaren icke tilltrott sig att tillämpa straffet för förfalskning på den som makulerat en sedel. Det finnes ett reskript af d. 17 Aug. 1801 som omförmäler ett dylikt förhållande, då en sedel blef makulerad och ånyo utsläppt i rörelsen. Svea HofRätt hade hos K. M. förfrågat sig huru den skulle döma, och då förklarade K. M. att, enär det hvarken kunde rubriceras som sedel-förfalskning eller som stöld, så skulle Rätten döma efter Missg:sB:ns 8 Kap 2 §, som handlar om andra allmänna handlingar. Jag anhåller på grund af hvad jag nu yttrat om återremiss af denna §, på det att den måtte omredigeras i den syftning jag nu angifvit, eller till öfverensstämmelse med K. M:s Propos. Gr. Sparre: Anledningen, hvarföre Utsk. vidtog denna förändring i redaktionen af § 14, är att Utsk. sammanfört förfalskning af RiksBankens sedlar med förfalskning af utländska StatsBankers och enskilda penningeverks. Då Utsk. var af den mening, att den åtgärd, som den siste talaren omnämnt, eller att genom utplånande af makuleringsmärket försätta en sedel i sådant skick att den kan gå i rörelsen, voro att hänföra till förfalsk - Den 26 Augusti. 139 ningsbrott, ansåg Utsk. intet s8dant tillägg behöfiigt. Det 3r emedlertid sannt, att en förfrågan i detta hänseende blifvit gjord, och att ett dylikt fall nu inkommit och är beroende på Högsta
Med de föreskrifter om allmänna bevillningens påföring och taxeringsarbetets afslutande, som hittills gällt och ännu gälla, är ej förenligt, så vida taxeringsuppskattningen bör vara grund för rösträtt, att riksdagsmannavalen kunna ske i sednare Den 28 Augusti. 21 hälften af Augusti månad det år, då lagtima riksdag hållas skall. Prnfningscomite kan vanligen icke sammanträda förr än emellan början och medlet af Augusti, och blifver således ej i tillfälle att dessförinnan bestämma (se 21 §) huru många valmän hvarje gäll på landet äger att utse m. m. som af comitofen skulle bero; och förordnandena i dessa delar hinna visserligen icke att expedieras till vederb. kyrkoherdar, jemte röstlängderne, förr än omkring 8 å 10 dagar derefter. Innan detta allt skett och valmansvalen hunnit för sig gå, kan vederb. häradshöfding ej utsätta dag för riksdagsmannaval ; och som, ang:de sistberörde valförrättning, kungörelse skall utfärdas minst en månad förut, är det tydligen alldeles omöjligt, att val till riksdagsman kan hållas under sednare hälften af Augusti månad. §§ 11—19. stadga, att röstlängder för städer och köpingar, så väl som för landsbygden, böra i April månad det år, då lagtima riksdag inträffar, uppgöras af de tjenstemän, som mantalsskrifning förrätta, således af häradsskrifvarne. Men oberäknadt alla de hinder och svårigheter, som, i anseende till vallagens otydlighet eller tvetydighet, måste göra det för en och hvar nära omöjligt att upprätta sådana röstlängder på ett någorlunda tillfredsställande sätt, eller så att de blifva brukbara för ändamålet, öfverstiger det materiella af arbetet häradsskrifvarens förmåga relativt till den derför bestämda korta tiden, isynnerhet som han under loppet af April månad ovillkorligen skall egna sin omsorg åt kronouppbörds-redovisningen, som aflägges inför Konungens Bef:h:de den 1 Maj, då han ock måste vara tillstädes för att rätta hvad vid samma redovisning varder af landseont. anmärkt.
Hon hade knappt hunnit få arbetet i ordning, förrän den till en tvärgata ledande trädgårdsgrinden hördes slås igen, o c h strax därpå förmörkades bersåns ingång af två höga gestalter. Fröknarna Sköld hade i sin ungdom på krinolinernas tid, varit ståtliga företeelser. Fadern var kommendör i flottan och kanske därför, kanske emedan de i sina vidlyftiga garneringar verkligen liknade skepp under fulla segel, hade de_ erhållit och buro ännu binamnet fregatterna. Arens tä- rande tand o c h det vexlande modet hade dock småningom borttagit allt rundt och fylligt hos dem, och skulle man nu liknat dem vid något dylikt, måste det blifva ett par stormaster, raka o c h smala, men ännu bärande vimpeln i topp, hvilket syntes då de aftagit sina knutna, svarta hufvudbonader. Den mördande elden ur deras ögon hade slocknat, men deras tungor mer än ersatte dess plats. De lefde nu på en liten pension, voro oskiljaktiga och hade infört en berömvärd ordning i den lilla staden: de k o m m o nämligen alltid på den minut de voro bjudna, och då måste j u andra göra så med. De båda systrarna hade därför knappast hunnit helsa, förrän smällarne i trädgårdsgrinden bebådade de öfriges ankomst: majorskan Mac-Bley, ett medelålders fruntimmer med ett något simpelt utseende, men med skarpa, kloka ögon bakom lorgnetten. Prostinnan Slrömstedt med dotter, den förra rak och ståtlig, en blifvande biskopinna, sades det, dottern sjutton år, glad och med ett behagligt väsende. Doktorinnan Vennersten, provinsialläkarens fru, musikalisk och road af sällskapslif. Sedermera kommo en del äldre och yngre damer, hvilka skola presenteras i mån af behof, o c h så kastade värdinnan en blick omkring sig o c h tillsade dottern att taga ut kaffet. » Få vi ej se Måneskiölds i dag? » frågade majorskan Mac-Bley, och det lätta sorlet från de öfrigas tungor lade sig ögonblickligen, medan alla andlöst lyssnade till svaret. » Nej », ljöd detta, » grefvinnan orkade ej, och fröknarna voro upptagna. » » Ah. Ah. Idun Stockholm.
Uti den nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof har E. K. Maj:t begärt att, till bestridande af utgifter för kolonien S:t Barthelemy, hvilken under sednare tider medfört för Statsverket en årlig kostnad, icke understigande 1,000 Pund Sterling, eller i Svenskt mynt omkring 18,000 R:dr, Rikets Ständer mätte anvisa ett belopp af 54,000 R:dr, alt med en tredjedel årligen utgå under den tid nästa statsreglering kommer alt omfatta; och hafva med bifall till E. K. Majas ifrågavarande framställning, Rikets Ständer för ifrågavarande ändamål anvisat en summa af 54,000 R:dr alt under nästa slalsregleringsperiod med en tredjedel årligen från Riksgälds-kontoret utgå, under förbehåll af den framtida godtgörelse lill nämnde Kontor, hvilken genom ökad afkastning af ön eller medelst dess afträdande kan beredas. 14:o. Af en särskild utaf E. K. Maj:t den 27 Oktober nästlidna år lill Rikets Ständer aflåten nådig Proposition, angående ytterligare anslag för det nya Jordehoksverkels fortgång, hafva Rikets Ständer inhemlat, alt sedan, på E. K. Maj:ts nådiga förslag, Rikets Ständer den 16 Januari 1858 bifallit och E. K. Majit, i löljd deraf, genom nådigt Bref lill Kammar-kollegium af den 22 i samma månad förordnat, alt för den, enligt Kongl. Brefvet den 16
Datum ut supra. CARL JOHAN. C. G. Grip. Utdrag Kongl. Ma,its Nådiga ¥ togo sition Nio 8, ij Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Ärenden , hullet inför Hans Maj.t Konungen uti Stats-Rädet å Stockholms Slott den 25 |pv. Januarii i834> Närvarande: Hans Excellence Justilia; Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt; Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner., Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, 3 Poppius, , . , Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim, StatsSecreteraren Grip. Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, i enlighet med förut fattadt beslut, upprättadt Förslag lill Kongl. Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående afskrifning af en i Salpeterfondens räkenskaper, balancerad summa, utgifven såsom lån till Carl Gustafs Stads Gevärsfactorie och täcktes Kongl. Majrt, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde Förslag gilla, och befalla, att Nådig Proposition, i enlighet med detsamma, sådant det finnes vid detta Protocoli bilagdt, skulle till Rikets Ständer i vanlig ordning expedieras. t Ex Protocollo C. A. Sebell. s Bihang till R. S. Vrot. i83h * Sami. 1 Afåel. a Håftct. 3 Kongl. Majus Nådiga Proposition N:o 9. Antom i afskrift till Exp, Utsk, den 11 Febr. kl. 6 e. m. KONGL. MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer > angående förökadt anslag för anläggande af en vattenledning till Carlskrona; Gifven Stockholms Slott den z5 Januarii i834•