Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— PRISFRÅGORNA XVI — XVIII. — FRÅGOR. — SVAR. — BREFLÅDA. Allm. telef. Sofia. Karm Holm. ANNONSEN KOSTAR 2,50, SOM LÄMPLIGAST INSÄNDES MEDELS POSTANVISNING. Anna. MÖJLIGEN FRAMDELES. Esther. TACK. Otålig. VI HA REDAN FÖRUT FLERE VÅRVISOR PÄ LAGER. Vän af sport. VI SÖKA GÅ ER ÖNSKAN TILL MÖTES, SOM NI FINNER. Alva, Karlskrona. INSÄND YTTERLIGARE 1 KR., SOM RESTERAR, SÅ INFÖRES OMEDELBART ANNONSEN. Thea. MOTSES MED TACKSAMHET. ADRESS: IDUNS REDAKTIONSBYRÅ. V — a. TONVIKTEN LÄGGES PÅ FÖRSTA STAFVELSEN. — JA, UTRÄTTNINGSBYRÅN STÅR NATURLIGTVIS TILL TJÄNST ÄFVEN FÖR VÅRA FMSKA PRENUMERANTER. Edla Alsin. JA, EFTER HAND, MÖJLIGEN MED NÅGOT ENSTAKA UNDANTAG. Vän af rättvisa. BRISTANDE UTRYMME — SE DÄR HITTILLS SKÄLET! Rosalie E. I N:R 25 AF IDUN FÖR I FJOL GER EN HEL UPPSATS SVAR PÅ ER FRÅGA. Leonore. SÄTT ER I FÖRBINDELSE MED NÅGON AF HUFVUDSTADENS FÖRNÄMLIGARE BOKFÖRLÄGGARE. B ATER BETALN AF B ALFVA PIT ALET V: C IÖDEN. AF SAMMA VARP MED ENDAST MÖRKT INSLAG FÅR MAN ETT TREFLIGT RANDIGT TYG - ~ ÄFVEN DETTA SKALL SPOLAS TREDUBBELT. PROF SÄNDAS, OM ADRESS UPPGIFVES. Maja. ATT FÅ EN TREFLIG UMGÄNGESKRETS I STOCKHOLM FALLER SIG GANSKA SVÅRT.
Jag tror ej, att vårt brännvin af 6 å 7 graders styrka blir ämne för handeln på främmande orter; men om vi producera cn stark sprit, som genom minskad transportkostnad kan täfla med andra nationers brännvin, ser jag ej, hvarföre vårt skall ratas mera än det Danska och Preussiska. Frih. Palmstjerna, Carl Otto, uppläste följande: De förenade Utsk:ns tillkännagifna plan att åstadkomma en författning om liusbehofsbränningen, som fördyrar varan och derigenom förminskar missbruken vid dess förbrukning, har tillvägabragt förslag, hvilka långt skilja sig från de af mig framställda grundsatser. Då jag yrkar frihet i näring, föreslå de förenade Utsk:n den strängaste af alla reslrictioner, den af konstfärdighetens utveckling. Då jag yrkar varans fördyrande endast genom skatt, föreslå de förenade Utsk:n, att det hufvudsakligast må ske derigenom, att de i denna näring inlagda förlag skola tvingas att lemna den minsta möjliga product. Dessa förslag antyda helt andra grundsatser uti statsceconomien, än dem jag anser riktiga; helt andra, än dem vår tid i allmänhet hyllar; helt andra, än dem jag bör förmoda kunna göra sig gällande inom RiksStm. Men oförväntade saker ske understundom; och i händelse sådant i förevar. fråga skulle inträfFa, är likväl nödigt, att Utsk:s förslag inrättas så, att dess tillämpning, ehuru uti motsats med tidens fordringar, likväl blir uti öfverensstämmelse med möjligheten. Såsom helt nära omöjligheten anser jag det uti §. 16 föreslagna stadgande, att ”rättigheten att till brännvinsbränning begagna annan redskap, än den Utsk. föreslagit, må upphöra, så snart den nya författningen om brännvinsbränningen blir till efterlefnad gällande.” Säkerligen kan K. M. icke lemna sitt samtycke dertill, att de många ägarne af alla de större eller mindre brännerier, hvilkas pannor ej äro construerade så enkelt, som dem de förenade Utsk:n föreslagit, skola på en gång och blott få månader efter den nya författningens antagande blifva förhindrade uti fortsättandet af den industri, de i laga ordning under många år utöfvat.
I anledning af RevisionsBerättelsen, rörande ändring i 3 Art. 2 §. amom. af Reglementet för OdlingsLån; om afskrifning för 600 R:dr Banco, som år 1825 genom inbrottsstöld förkommit utur ett i Banken befintligt skåp; om formulaire till Revisorernes Ed; angående afskrifning af någre i Bankens räkenskaper vid 182-7 års slut balancerande summor; om nödvändigheten att Banken måtte från Avestad förses med behöfligt kopparskiljemynt; om några bestäm - 322 Den 22 Junii e. m. mandén, i fråga om guld och silfver, som från Banken, eller för dess räkning, å'Kongl. Myntet, emottages. LagUtskottets: Om granskning af alla de Lagförändringar, som utan Rikets Ständers samtycke blifvit gjorde, i synnerhet emellan åren 1786 och 1809; om stadgande, att rättighet till återlösen af förpantad frälserätt må upphöra, så snart den i förpantnings-bref vet utsatta tiden tilländagått; om förhöjning af afgiften till Kyrkan för förnyad t lägersmål. Lagsamt. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens : Om bestämmande af vissa skyldigheter för dem, som företaga odlingar af mossar m. m.; om skyldighet för blifvande Landsliöfdingar att förete Academiska betyg öfver aflagde prof på kunskap i allmänna samt hushålls-lagfarenheten; om utgifvande på Stålens bekostnad af en fortsättning af den så kallade LagSamlingen. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets: Angående rättighet för Barnmorske-lärlingar på Gottland, att undervisas och examineras af någon Läkare derstädes; om upphörande af NationalBeväringen på Gottland; angående föreslagne åtgärder till skogs besparing; rörande uppsägning af burskap för medellöse Borgersman i Städerne. Den 22 Junii e. m. 223 EccpeditionsUtskottets :
Den 11 Augusti <*. m. 391 tiden var försutten , lemnade Riksens Ständer Brukeägarne en ytterligare praescriptionstid och fastställde enahanda grunder för köperätten , men bestämde närmare, hvad i afseende på värderiDgen skulle iakttagas, efter hvarje Provinces olika method. Herr Tham har ytterligare anfört, att stubbeoch röjsel-rättea ej skulle vara bestämd för sådane lägenheter, som ligga på Recognitionsskogen. I 1811 års författning , är likväl stadgadt, att sådane hemman skulle , efter afvittringen, bibehållas vid stubbe och räjselrätten ?*och i 18»8 års beslut, är ganska omständligt beskrifvit, huru härmed skall förfaras. Ingen tvetydighet förefinnes härutinnan, så vida man annars rätt förstår hvad man läser. för min del har jag visserligen ej något emot, att Betänkandet varder återremitteradt. Men jag skalle tro, att, då Riksens Ständer, med stöd af 77 §* Regeringsformen, beslutit om Recognitionsskogarne, och af hvad anfört blifvit, är utrönt, att i8icS års beslut är väl grundadt % detta oqk bör fortfara ate blifva gällande.. Grefve Spens-, Carl Gustaf :■ Om jag icke fattat oriktigt, hafva alla de Ledamöter, sorn yttrat sig i detta ämne , dels yrkat återremiss dels icke bestridt densamma. Jag förmodat derföre att den varder beviljad ; och det ät också blott under förutsättande deraf , jag an_. håller att få framställa en anmärkning, i ani ledning af formen för skattläggningen af recognitionsskogar. Skulle den vara grundad på en oriktig beräkning, så faller af sig sjel%. JS*« ii Augusti ei nt. att en rättelse härutinnan är af vigt. I alla fall förtjentr detta ämne , att derå fästa upp* märksamhet. Om jag icke bedrager mig , iakttages vid skattläggning af lägenheter å Recognitionsgkogar, ingen skilnad mot skattläggning af hemman i allmänhet.
Stadgan om skiftesverket i Riket sägs, kan genom utbyte med hemmanets öfrige egor sammanläggas, och utgör den icke heller så stor andel af hemmanets egor eller är af den förmonliga beskaffenhet, alt genom densammas afsöndring hemmanets bestånd och säkerheten för ulskyldernas utgörande deraf kunde äfventyras; då må, fastän af egan icke kan påräknas den i 4 §■ förutsatte afkastning, och ehuru den innehål ler odalåker eller äng, innehafvaren deraf ega att densamma antingen under full eganderätt eller viss besinningstid upplåta; dock endast lill innehafvaren af det hemman, hvars egor äro intill densamma belägna; börande afgäld derå läggas, efter hvad i 3 §. stadgadt finnes. 3 mom. Vill någon sådan afsöndring, som i nästföregående mom. omförmäles, verkställa, anmäle det hos Kongl. Majits Befallningshafvande, som har att, sedan alla nödiga omständigheter blifvit utredde, frågan, jemte eget yttrande, till Kammar-Collegii pröfning och afgörande öfverlemna. § >3. 1 morn. Enär upplåtelse under vissa år eller på lifstid, eller afsöndring af jord och lägenhet för alltid, efter hvad här ofvan stadgadt är, ifrågaställes; då bör undersökning genom Sockne-Nämnd begäras och verkställas, på sätt rörande hemmansklyfning i i Cap. 8 §. förordnadt är. Lflgsamt Allin. B c sv.- oell Ekon.-Ut skot lens Utlåtande, N.o 2 8. 23 2 moni. Nämnden undersöke, om uppl *i t elsen eller afsöiulringen enligt de grunder, nu stadgade äro, godkännas kan, och meddele utlåtande ej mindre derom, än äfven angående beloppet af deri ränta eller afgäld, som lägenhet, hvilken för alltid eller på bestämda år blifvit upplåten, draga bor. 3 mom.. Varder upplåtelsen eller afsöndringen af Nämnden' godkänd, då skall dervid förblifva.
M:s utfärdande nåd. kungörelse allmänligen kungjordt, äfvensom att med uppbörden och redovisningen af ifrågavar. capitationsafgift må förhållas på sätt uti de i detta ämne d. 3o Sept. 1812, d. 3i Aug. i8i5, d. 14 Jan. 1824 samt d. ai Nov. 1829 ut färdade kungörelser stadgadt varit. R. o. Ad. framhärdar &c. 64 Den 17 October f. m. Företogs till pröfning Constit.Utsk:s d. i5 sistl. Sept. på bordet lagda memor. N:o 38 med förslag till ett stadgande i 4' S Riksd.Ordn., om Statsrådets ledamöters tillträde i alla Stånds plena. 'r Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag hemställer, huruvida Constit.Utslcs ifrågavar. förslag kan antagas, sedan R. o. Ad. beslutat att ur grundlagen utesluta såväl Justit.Cancelleren och HofCancelieren som Statsministers-titeln. Jag får dock förklara, att jag i visst afseende gillar Utskts förslag, men skulle tro, att man, der Utsk. nyttjat orden: Statsministrarna och föredragande Statsråd, i stället hör helt enkelt sätta Statsrådets ledamöter, och jag anhåller således om den propos., att R. o. Ad. må antaga denna redactionsförändring såsom sin gemensamma tanka. Hr Hjärne, Harald: Jag är till en del förekommen af Gr. Horn, men tror, att den värde Gr:n misstagit sig i en omständighet, då han föreslagit en redaction, hvarigenom Statsrådets samtliga ledamöter skulle få tillträde i alla RiksSt:n. Detta, synes åtminstone icke hafva varit Utsk:s tanka. I r:sta punkten af Utsk:s förslag står nemi. redan, att samtliga Statsrådets ledamöter äga säte och stämma i deras eget Stånd i enlighet med hvarje Stånds särskilda ordning; roen jag tror ej, att det varit Utsk:s mening att åt Statsrådets samtliga ledamöter lemna tillträde i alla fyra RiksStm, utan att denna rättighet endast varit ämnad åt de föredragande.
f D U N 189] lidne mars sitt guldlockiga hufvud till den eviga hvilan. Det bredde sig ett drag af underbar frid öfver de nyss i dödskampen pressade anletsdragen till henne, som själf stått såsom en fridens ängel vid så månget plågoläger, så mången dödsbädd, kom dödens ängel som en förlossare med frid och salighet. Vid dödsbädden knäböjde en djupt sörjande make, tvänne barn, en åldrig moder och syskon. Men utom kretsen af de närvarande sörjande kom budskapet om fru Velly Velanders död till hundratals hem i Sverige, Norge och i Amerika med sorg, ty öfveralt hade hon, de lidandes barmhertighetssyster, förvärfvat hängifna vänner, som välsigna den varmhjärtade kvinnans minne. R. B. en strålande utaf Katarina Jagcllonemas så stolt hos fängslade » Oss ej någon i världen åt, från ristades döden lifoets in i som lycklig Att svika förmår det löfte jag gaf » Jag följer Erik tom Men åren skiftade slut vardt Erik på Den forne mildt och och tiden lott. på brödrastriden, kunglige — förgången slösarens prakt. sida Karin, väna hans dröjde sitt hufvud öga fick åter talade hopp till Visst vid sagan hjärta i varmare tid vi sett det evigt kvinligas V. E. från och glömska i våldets höjde, lif, vid sitt slår vif. han hon, en drottning Erik fången, kungamakt än vid hans gladt slott. var hans invaggade vårt spärre har. » Gripsholms bojor herre dar, herskarn var i tyngande när och furstarne Då hans Gud. han gingo, satt Och inför än honom viclt hans ingen som lyckliga i mörkaste Men brud. mig min make i sorgsna förbytt stråt. ringen burit den öden allbetvingaren jag kung stod. i grymma oss kallar » Det sina maken skiljer förrn blod för / ränderna kojan, tröst af bojan bröst. om båda takt: råda makt. Hollander. 123 Våra » herrar » söner och » fröknar » döttrar.
Den ©ocfen, font eger förfa fem» mantalet; eganDe Defe ©ocfnar, ont fullt antal ättDå ej är att tillgå, brifen fplla genom mal af perfoner från attDra ©ocfnar, på fätt 55 §. innehåller. / £afm fåbane ©ocfnar fdrjfilbe ^cxffcoratct:, wäte De bagge, b^är för fm @ocfen, SeDamöter t €ommitte'en. §. 59. SInnereäSocfnat ocb be mct> egne ^tejler förfeDDe €apellgäll jfola, om De Det åflunba, ega tätt, att, meD iafttaganDe af broäb teDan bltfmit flraD* gaDt, ftrt egen 33ereDningé*€ommitte utfe. §. 60. ■©marje $5erebningfc£ommttte, 'bmarS fammanttäDen må inom jlutna Dövtat bållaé, mäijer inom fig OrDföcanDe. 3 bänbelfe af ffiljaftigf^et, arn jMeé omröfhtutg, ocb emellan Dem, forn erhållit lifa röftetal, lottning. §. 61. 5ill Q5erebmttgé#€ommttteen bef>öfvDev ej ©uöbonbe afgiftoa förteckning å De perfoner, fot bmilfdé SBemillning batt anfmarar, hvaremot honom omilfor» ligt åligger, att anmäla ocb, på fatt om SJlantatö» ocb ©fattflPrifning ffaDgaDt är, uppgifna fitt ämbete ocb ^jenft, Den lön ocb tnfomft betti Deraf njuter, Den rörelfe odj näring ben iDfar, jemte De ©fepp ocb garf öjier af gent fmå* ra lafterö Drägtighet ocb Deröfver, fant t De gaftigbeter ocb Sägenbeter, ban un#
Ständer, att, såsom bevis af »lerås underdåniga till-' gifvenhet, erbjuda och upplåta till Hans Maj:t Konungen för Dess lifstid dispositionen af omförmäldte Kungsgård med hvad dertill hörer ^ och följakteligen äfven det till dervarande Byggnaders underhållande vid denne Riksdag på Stat uppförde belopp af 2000 R:dr om åretj Hvilket allt vördsamligen öfverlemnas till Rik* »ens Höglofl. Ständers åtgärd. Stockholm den 1 Julli 1818. Stats-Utskottets Betanlanden.' Riksens Höglofl. Ständers Stats - Utskotts Memorial om otillräckligheten af förra anslaget till Riksdags ■ kostnaderna bestridande. Uppå Stats-Utskottets uti Memorial den 19 December förlidet år gjorde hemställan, biföllo Riksens Höglofl. Ständer, att de till RiksdagsUtgifternes bestridande erforderlige medel skulle af Riksgäids-Contoiret utbetalas och efter hand, i den mohn behofvet erfordrade, till belopp af; Tjugu Tusende Riksdaler Riksdaler 1 månaden Kongl. Stats Gontoiret tillhandahållas. Denne månadtliga Summa var calculeratl på förhållandet med Riksdags-kostnademe vid sista eller 1815 års Urtima Riksdag; men, efter livad nu anmäldt blifvit och Stats-Utskottet utaf erhållit provisionelt Förslag inhämtat, blifver nämnde belopp i månaden, på hela Riksdagen räknadt, ej tillräckligt sedan utgifter nu tillkommit, som vid den förre ej ägde rum och deribland den för Deputerade, sorn skola afresa till Norrige, för att bevista Hans Majit Konungens höga Kröning, bestämde Reseoch Tractamentskostnaden, utan kommer ett belopp af omkring 5000 R:dr i månaden att erfordras utöfvar de beräknade 20,000 R:dr per månad.
Den 1 Augusti. fi l:o I anledning af väckt fråga om medels vidtagande till vinnande af skyndsammare Postgång inom Riket, m. m, 2:0 Angående Chartors upprättande öfver hemmanen i Riket. 3:0 Angående förklaring eller ändring uti f §. af Kongl. Maj.tS Nådiga Förordning, rötande Stängselsky Idigl.eten, at den £ Februari 18j2- 4:0 Rörande Hålloch Gästgifvareskjutsen. 5:0 Angående afhjelpande af åtskilliga hinder föi Jordorukets förkofran. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning beslöt Höglofl. Ridderskapet och Adcdn att meddela Bevillningsutskottets följande 2:ne,den 31 Juli på Bordet lagde. Memorialer, från det förstärkta StatsUtskottet, af föregående dag, nemi. 1:0 Angående de till Förstärkta StatsUtskottets åtgärd öfverlemnade frågor rörande Allmänna Bevillningen. 2:o Rörande den till Förstärkta StatsUtskottets handläggning förvista fråga om Extra Chartaä Sigillatae Stämpling i Stockholm. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning äf StatsUtskottets, den 27 dennes på Bordet lagda, Memorial, af den 21 nästföregående, med bilagde Berättelser och Utlåtanden, rörande Revi - Den i Augusti. sionen af de under Kongl. CommerceCollegium ställda fonder samt Magazinslnrättningens förvaltning ; blefvo dessa Utlåtanden i de öfriga delar gillade; men den delen af Utlåtandet öfver Allmänna Arbetshusfonden återremitterad, hvilken angår anslaget på denna fond af de Biskopen i Götheborg beviljade hushyremedel; i afseende hvarpå StatsUtskottet skulle anmodas meddela upplysning huruvida denne Embetsman vöre till Hushyra af Staten berättigad. Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls RiddarhusUtskottets den 24 Juli afgifna och den 27 på bordet lagda, Memorial, i anledning af gjord motion omen förbättrad redaction af 7 <§. i RiddarhusOrdningen.
Jern-kontorets elever vid Motala och hos direktören Munktell „ „ 1,099: Jern-kontorets annaler, ny serie „ „ 2,448: Som nu, af hvad ofvan blifvit anfördt, uppenbart är, att Bruks-societeten eller delegarne i Jern-kontoret, långt ifrån att af nämnde kontor erhålla någon utdelning, fastheldre årligen dit sammanskjuta betydliga summor, hvilka, jemte kontorets räntemedel, till en ganska ansenlig del användas till upprätthållandet af flere vigtiga läro-anstalter och för andra allmännyttiga ändamål, för hvilka Staten i annat fall skulle nödgas tillskjuta kostnaderne, finner Utskottet sig böra tillstyrka Rikets Ständer alt, med bifall till Herr Friherre Tersmedens motion, helt och hållet befria Jern-kontoret från den för detsamma hittills stadgade bevillning. Men alldenstund denna befrielse icke bör komma nämnde kontor till godo, utan för så vidt kontoret, såsom hittills, använder sina vinstmedel till allmännyttiga ändamål, torde ett stadgande härom böra, i öfverensstämmelse med Utskottets förslag, uti 145 §. införas. §. 39. Enär stadgandet i denna §., att mantalsoch skattskrifning skall förrättas inom hvarje Pastorat eller socken, lärer föranledt dertill, alt sådane förrättningar numera sällan hållas med mindre kretsar, än pastoraler, hvarigenom menigheter på landet ofta onödigtvis betungas med långa resor, hvilka kunde undvikas, om mantals-skrifningarne utsattes att hållas socknevis, har Utskottet ansett det höra bestämmas, alt mantalsoch skattskrifningar å landet skola förrättas inom hvarje socken, dock med rättighet Jemnad åt flera socknar, att förena sig om gemensam mantalsoch skattskrifning; och får Utskottet, som i öfverensstämmelse härmed uppgjort en något förändrad redaktion af 39 §. hemställa, alt denna ändring måtte vinna Rikets Ständers bifall. §. 42.
— Leontine, vi äga bara hvarandra i världen, du och jag. — Ja, sade Leontine dystert och hennes läppar darrade. Antoinette tog nu fram ur ett skrin med pomada och oljiga hårlockar ett papper, som låg väl gömdt på botten och doftade litet fett. Det var värser, hon diktat, under titeln: Till min verkliga moder i grafven!! — O Leontine, vore vi också där! De omfamnade hvarandra hårdt och kände, att lifvet dock icke glidit förbi utan att tilldela dem en roll. Och blefve den rollen dem fråntagen, skulle den stora tomheten gapa. Men där inne bakom gardinerna med Pan och hans långa flöjt flög den lilla majorskan omkring från loft till källare. I hennes hufvud flaxade tankarna som yra höns. Allt hvilade på hennes axlar. Flickorna kunde så litet — eller ville så litet — hvilket redde hon aldrig ut, och det kunde också göra detsamma. Hemligen var hon en smula rädd för dem liksom för deras far, men sådant gick icke an att låtsas om. Hon visste icke riktigt huru, men ibland var det som om väggarna trängt inpå, och som om taket sänkt sig ned — gingo de icke alla tre och togo bort luft från hvarandra? Gud vet, att hon unnade flickorna det bästa i världen, framförallt att aldrig, aldrig behöfva lämna sitt goda, skyddande hem. Det var bara på samma sätt som när tanken hur ut och in hon kände till husets föremål föll öfver henne likt maran. Då blef hon så konstig och yr. Att tänka sig hur hvart enda ett af förmaksstolarnas sirligt svängda ben ... och konsolbordets blå porslinsherdinna i styfkjolar — med stafven som evigt pekade ut på samma prick på väggens lampett ... och den fyrkantiga pallen framför soffan hur allt detta stått där år efter år öfver precis samma golftilja ... åh, åh ... Och att hon skall kunna se intryckt på ögats näthinna hvilken af salstapeternas pelikaner det är, som skymmes af rosetten på stamfars bild! En dag hade hon i sin ångest nödgats räkna alla dessa pelikaner. De voro 149 ...
Om utförsel af 2 Millioner erfordrades till inköpande af 6'oo,ooo tunnor spanmål, och man saknar förlusten för silfrets transporterande till 366,666 R:dr 32 sk., så skulle på hela detta qvantum säd förlusten utgöra omkring en half Million Riksgälds; men om man för anskaffandet af samma qvantum säd, nödgades fullproppa de utländska saluplatserna med våra trädoch jernvaror, så är det naturligt, att man icke kunde tilltvinga sig samma pris, som förut, hälst de utländska köpmännen icke i utbyte fingo aflemna sina vanliga varor, Den 6 Julii e. ro. 185 ocli jag är öfvertygad, att förlusten skulle blifva fyra gångor större. Detta är en sanning, som jag ber att få öfverlemna till behjertande, så väl af de mera djuptänkte, som af de enklast tänkande i ämnet. Hvarje land har i det metalliska myntet sin egen lycka i handén; det förenar den inländska och utländska handlandens fördelar; det utgör grunden för credilen, och creditkraften är den häfstång, som befordrar ej blott den enskiltas, utan ock det allmännas bästa. Friherre Rantzou liknar Realisationen vid ett accord med creditorer, och benämner den en National-bankrutt. Jag trodde oss vara ifrån alt tala om saker, som ej äro i fråga. Bankrutten gjordes isynnerhet i8i5, ty så länge ett amortissement fanns, var åtminstone meningen ärlig; den skedde således för i3 år sedan, och jag anser det alldeles onödigt, att gifva saken namn, som endast förvillar. Friherre Rantzou anser ock en fond af 6 Millioner för liten att börja Realisationen med. Jag känner ingen Bank, som äger en fond af 6 Millioner med blott dubbel Sedelstock. Endast Franska Banken bar ett förhållande emellan Cassaoch Sedelstock, som kan jemnföras dermed, men man bör ihogkomma, att denna rörer sig med höga valeurer, och har en stor del af sin inkomst af Statens räntebärande papper.
Härvid skulle jag dock anse, att den ändring från nuv:de förhållanden borde stadgas att, sedan stationernas hufvudböcker ingått och blifvit granskade, en gemensam hufvudbok för hela 5:te HufvudTiteln bär upgöras, för att, jemte stationernas och alla verifikationer, till KammarRm öfverlemnas. Dessa äro de göromål, hvilka skulle qvarstå för Förvaltnm af Sjöärendena, eller det i dess ställe inrättade verk, att förrätta. Sedan således åtskilliga af de åtgärder, hvilka hittills ålegat detta verk, skulle blifvit alldeles skiljde, och en betydlig del af de öfriga målens behandling uteslutande antagit natur af kontrollutöfning, efter att hafva, hvad utförandet vidkommer, blifvit öfverlåten åt underordnade auktoriteter, med bibehållen pligt hos Ofverstyrelseverket att bevaka och tillse verkställigheten, hvilket åliggande framdeles, såsom hittills, äfven skall detsamma tillkomma med afseende på de åtgärder, hvilka uti K. M:s Nåd:st fastställda stat och arbetsplan, eller genom annorlunda gifna serskildta föreskrifter, blifvit anbefalda, samt slutligen de återstående mål, som nu af Förvaltnm afgöras, och icke till någon af förutnämnde kathegorier kunna hänföras, äro så få och af den beskaffenhet, att de lätteligen kunna inför K. AI. i Statsrådet till Nåd. afgörande föredragas, så synes mig både kostnad kunna besparas och en enklare ärendenas behandling beredas, genom att låta Förvaltnms af Sjöärendena egenskap af RiksColkm uphöra samt i dess ställe ett under Depart:tsChefens närmaste ledning stående Flottans Kommissariat. Föremålet för denna Stiftelse skulle vara att kontrollera penningetransaktionerna, förvaltningen och räkenskapsverket på staliotionerna samt Flottan underlydande verk och kontor, bereda de mål, som