Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o ao. Taxeringslängd öfver Bevillning efter 2 Art. uti 1815 ars nings-Stadga N. N. Stad för är 18 Bevill Inkomst af Handel och Rörelse, Afgift af Hand 1, Fabrik annan Rörelse. För Hus» Tomter , Stadsjord m, m. Afgift af Af Embete och Tjenst, roCent proCent, å a pr oCent. a 3 p Taxerings Committéen* anteckningn - Anteckningar för beräknändet af Bevillningen Den Skattskyldiges Namn och Caractere. Summa •ja frj q CW % Grosshandlaren N. N Xiedamot uti N. N. Directi, n BjOOO ierbruks-hu set N. N. af rörelseni hälften i Segelduks Fa. brikshusetN. N. af rörelsen Huset N:o Qvarteret N. N. Stadsjord 30,000 60 i)5oo 10,000 1,000 3 0,000 3 ,0 0 0 03,000 Anmärkning. a. v öfrigt skela Fo.rmulairea för Fandet uti de delar som för Stad äro lämpliga, tjena till efterrättelse och iakttagande. N:o it. 5:te Bandet. Öfverdrag från Taxerings-Eängden uti"IN". N*. Sta<l för år 18 Sorn betala för Fastigheter, Fabriksoch annan rörelse: Handlande - 000 Fabrikörer * 00 Handtverkare och Borgare i allmänhet 000 Ståndspersoner med flere 00 10000 JSmbets och Tjenstemän, som betala 1 proCent af lönen (oo 2 dito - 00 3 dito - 00 Handlandes Betjening i och för rörelsen Fabriks och Handtverks Betjening Enskilda Personers Betjening Diverse Personer, sorn äro sina egna Af Arbets-Classen 000 000 000 000 000 Summa 00 0000 öfver 18 års Bevillning.
I Paris voro de af hofvet mycket omtyckta och gynnades på bekostnad af de inhemska skådespelarna; de inkallades till Frankrike första gången 1577 och fortforo att der uppföra skådespel till 1697, under hvilken tid flera trupper dock aflöste hvarandra. En sådan trupp inkallades af kardinal Mazarin 1645; den underhölls af enkedrottningen och spelade i Petit Bourbon377. Christina har sålunda i detta hänseende följt franska hofvets exempel. Dessa skådespel hade stående masker (Pantalon, Arlechine, Pierrot m. fl.); ursprungligen var dialogen improviserad och endast uppränningen till stycket på förhand utarbetad; men då italienarne icke kunde med samma lätthet improvisera på franska som på sitt eget modersmål, skaffade de i Frankrike spelande trupper sig en fransk text, men förbehöllo sig dock enskilta scener, som de på italienska spelade. Planen var gemenligen usel, men dialogen sprittande qvick; föröfrigt tarfvade dessa stycken ett rikt maskineri och talrika förvandlingar. De gåfvo dock icke endast farser, utan äfven större romantiska skådespel, men med improviserad dialog. — De holländska komedianterna, som här spelade 1653, hafva troligen icke varit införskrifna. Vid denna tid öfversvämmades Danmark af tyska och holländska skådespelarband; och äfven i Bergen spelade ett sådant 1664378. Förmodligen har väl ryktet om det förlustelselystna hofvet i Stockholm lockat en sådan trupp ditupp. Deras komedier och farser hade mera likhet med de hos oss öfliga, men voro formelt bättre, utan all didaktisk syftning och af uppsluppen och burlesk karakter. I farsen var narren, som här kallades Pickelhäring, en hufvudfigur. Kanske hafva de äfven på sin repertoir haft några af Hoofts och van Vondels tragedier. Christina tyckes dock ej funnit behag i deras prestationer, hvarföre de troligen icke länge här qvarstannat. Under Carl Gustafs korta och stormiga regering gafs icke mycken tid till nöjen; några ”upptåg” vid hans förmälningsfest äro nästan de enda hoffester, man vet att omtala. Vunna fältslag blef sedan denne konungs festupptåg.
Det skulle i sådana fall också blifva svårt att afgöra, hvilkas anspråk pa befrielse egde mesta giltighet, då i våra dagar det ena yrkets behof af arbetskrafter gör sig lika gällande som det andras och näringsfliten kräfver ut sin rätt likasom andra medborgerliga sträfvanden. Ur denna allmänna synpunkt måste det anses förkastligt, att åt den talrika ungdom, som befinner sig vid de offentliga undervisningsanstalterna medgifva ifrågavarande förmån. Men då motionärerne synas förutsätta, att ändamålet med beväringsmötena vore uppnådt genom den öfning i vapens handterande, som skolynglingar och seminarii-elever vid sjelfva undervisningsanstalterna erhålla, torde äfven böra tillses, huruvida denna förutsättr ning är rigtig. Till ledning dervid anmärker Utskottet endast, att vid läroverken, der vapenöfningar äro inrättade hufvudsakligen för gymnastiska och sanitära ändamål, ehuru äfven med afsigt att de skola utgöra förberedelser till de framtida öfningar, krigskonstens alltjemt vexande fordringar göra nödvändiga hos dem, som skola danas till deltagande i fäderneslandets försvar, icke bibringas hvarken den färdighet i skjutkonst eller i öfrigt sådan soldatbildning, som fordras för att kunna insätta ynglingarne i led med den öfvade stammen, hvilket är ändamålet med den s. k. beväringsexercisen. Af samma anledning visar sig ock den af en motionär uppställda jemförelsen med de aktiva medlemmar af skarpskvttekorps, hvilka från nämnda exercis vilkorligen under första beväringsårets möte njuta befrielse, alldeles origtig, emedan nämnda korpsers öfningar på fältet och i målskjutning, under ledning af skickligt befäl och i öfverensstämmelse med exercisreglementet, äro af lika art som stamlruppernas egna. Kongl. Kungörelsen den 11 Augusti 1863, angående tillägg till 15 § af Kongl.
Mennisko - Not - Bevillnings-Utskottets MemorialN'.o 41. 59 melse med Utskottets förslag, beläggas med 10 sk. utförselstull per Lfå, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer Borst att tullfritt kunna utföras. 118:o. Den, som gillar Utskottets hemställan, att Hår: Bäfvereller Castorbör åsätlas 2 R:dr 24 sk. utförselstull få, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, blifver Bäfvereller Castör-Hår fritt från tull vid utförsel. 119:o. Den, som godkänner Utskottets förslag, att Hår: Hareller Kaninskall vid utförsel vidkännas 4 sk. tull per få, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, befrias Hareller Kanin-Här från utförselstull. 120:o. Den, som instämmer i hvad Utskottet föreslagit derom, att Hår: Hästeller Tagel belägges med 2 r:st. utförselstull få, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer Hästhår eller Tagel icke att åsättas någon utförselstull. 121:o. Den, som gillar Utskollels åsigt, att för Hår, Menniskastadgas en afgift vid utförsel af 4 sk. få, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, blir Mennisko-hår fritt från utförselstull. 122:o. Den, som godkänner Utskottets förslag, att å Hår: Nötmå antagas 4r:st. tull per Lfå vid utförsel, voterar Ja; den, det ej vill, votei'ar Nej; CO Bevillnings-Utskotlets Memorial, N\o 41. alla andra slag. ej specificerade. Häcktor, Hakar och Shjskjor. Hängslen. vinner Nej, bestämmes tullfrihet för export af Nöt-hår. 123:o.
V Måndagen d. 16 November 1829. Plenum klockan half till i o Förmiddagen. Herr Lefrén, Johan Pehr, uppläste följande: Sedan samtelige RiksStånden beslutat, att Myntbestämning, med åtföljande Realisation, skall äga rum, och, i följd af de för densamma stadgade grunder, den förderfliga utväg blifvit för framtiden stängd, att genom Sedelstockens förökande utan motsvarande valuta föröka rörelse-capitalet; men angeläget är att Rikets Ständer, till näringarnes förkofran, vidtaga alla de åtgärder till penningerörelsens befordrande och stadgande, som med Realisationsgrunderne äro förenlige; så får jag, i stöd af 56 §. Riksdagsordningen, vördsamt framställa följande motion, samt om remiss af densamma lill BancoUtskottet anhålla. 1:0 Banken utfärdar så kallade RänteCoupons med 4§ procents årlig ränta, motsvarande det belopp, hvartill Bankens fastighetslån för det närvarande uppgå. 2:0 Hvarje Coupon ställes på 5oo R:dr, med 221 R:dr årlig ränta, som af Banken hvarje år liqvideras till innehafvare». 5o H. x * 4 Den 16 November f. m. 3:o I den utfärdade Couponen förbehåller Banken sig, alt kunna densamma hilna efter 6 månaders föregången uppsägning, hvaremot innehafvaren är skyldig att låta lånet qvarstå, så länge och intilldess det af Banken uppsäges. 4:o Sådane Ränte-Coupons försäljer Banken, emot full valuta i Silfver eller BancoSedlar, till en hvar, som anmäler sig att en sådan Coupon inköpa. I samma mån och till samma belopp, som Banken erhåller penningar för försålde Ränte-Couponsj utgifver Banken nya fastighetslån emot 4| procents ränta och 1^ procents årlig Capital-afbetalning. 6:0 Maximi-beloppet för dessa Lån på en liand blifver obegränsadt, och endast beroende af pantens värde; dock må ingen pant belänas till högre belopp än dess halfva värde, men väl derunder, allt efter BancoFullmägtiges ompröfvande. 7:0
Derefter måste, så vida icke Borgare-Ståndet skulle vilja frånträda sitt ifrån de öfriga Ståndens skiljaktiga beslut i afseende på tullafgiften, följande omröstning anställas: 36:o. Den, som anser, att, på sätt tre Stånd beslutat, gällande införselstull å artikeln Färgträd, 1 R:dr för 100 R:drs värde, bör förblifva oförändrad, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes denna tull till 4 rst. lispundet. Garn, Beträffande artikeln Garn hade Utskottet tillstyrkt, att för bomulls-, enkelt botntills• ofanjädi eMt‘r dubbleradt i härfvor eller å bobiner, ofärgadt, införselstullen skulle nedsättas Unnefr§n g till 4 sk. skålpundet, att för linne-, införselsafgiften skulle nedsättas för Bevillninys-UtskoUcts Memorial, Jts 14. 27 det olärgade från 24 till 20 sk. och för det färgade frän 36 till 52 sk. skalp., samt att vid rubrikerna »färgadt», under samtlige Garnslag, med undantag af segeloch bind-, skulle tilläggas orden »eller tryckt». Dessa förslag hafva af Borgare-Ståndet blifvit godkända; hvaremot Rldderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-Stånden vidblifvit gällande tullbestämmelser, endast med det undantag, alt Ridderskapet och Adeln bifallit förslaget om införande af orden »eller tryckt» vid rubrikerna »färgadt». Så vida icke Borgare-Ståndet vill, med frånträdande af sitt beslut i afseende på tullafgifterne, instämma med de tre öfriga Stånden, måste omröstningar anställas, i hvilket afseende Utskottet föreslår följande propositioner: 37:o.
Hvad sålunda i förevarande ämne förekommit har Stats-Utskottet tagit i öfvervägande, hvarvid Utskottet, då ändamålet med de af Revisorerne ifrågaställa särskilda åtgärder varit att sälta Stats-kontoret i stånd att vid alla tillfällen kunna verkställa de utbetalningar detsamma åligga, förskaffat sig upplysningar om nämnda verks penningeställning under den sednare tiden samt härvid inhemtat, att några svårigheter derunder ej mött för Stats-kontoret alt behörigen fullgöra sina liqvider samt alt för närvarande detta embetsverk lill Riksgälds-kontoret icke allenast förskottsvis utbetalt 1,000,000 R:dr af 1861 års ännu ej till siffran kända öfverskotlsmedel samt jemväl är i tillfälle att innan kort i vidare afräkning å dessa medel leverera en betydligare summa, utan ock till sistnämnda verk redan öfverlemnat hela det för innevarande år belöpande, ehuru först under den sednare hälften af nästkommande år till betalning förfallna, bidrag till beslridande af do å Riksgälds-kontoret anvisade utgifter, utgörande 2,039,790 R:dr. Häraf visar sig således att den förut öfverklagade kassaförlägenheten för Statskontoret icke under den sednare liden inträffat eller för närvarande eger rum. Ehuru ett så beskaffad! förhållande till någon del må tillskrifvas den införda förändringen i sättet för bokföringen af bränvinsskatten måste likväl den förmånliga penningeställning, hvaruti Stats-kontoret nu befinner sig, anses hufvudsakligen härröra af den omständigheten att statsinkomsterna under nämnda tid lemnal betydliga öfverskott; och det kan derföre, enligt Utskottets tanka, ingalunda med någon visshet antagas, alt frågan om beredande af full trygghet emot möjligen under vissa förhållanden inträffande kassaförlägenhet för Stats-kontoret genom ofvannämnda förändring med bränvinsskattens debitering blifvit fullständigt löst.
KronPrinsen af sjuklighet hindras att med Regerings - ärenderna sig befatta , Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen, Hertigen af Södermanland, må inträda i utöfningen af Konungamagten , med all den rätt nu varande Grundlagar densamma tillägga, samt, uti Kongl. Maj-ts Höga Namn, Rikets Styrelse föra? Den 2 Janitarii. Ropades Ja. Hvarefter Hery Grejven cch Landt Marskalken t med anledning af Ridderskapets och Adelns fattade beslut, hemställde, atc ExpeditionsUtskottet mätte anmodas, att underdånig Expedition härom tili Kongl. Maj:t samt Deras Kongl. Högheter KronPrinsen och ArfPrinsen till justering uppsätta; äfvensom att de öfrige RiksStånden mätte genom ProtocollsUtdrag af Ridderskapets och Adelns beslut erhålla del ; hvilket bifölls - Upplästes BondeStåndsts ProtocollsUtdrag af denna dag , innehållande att Ståndet, i afseende å Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen , Hertigen af Södermanland, vidtagit enahanda beslut, som Ridderskapet och Adeln nyss fattat, samt anmodat Expeditionsutskott^, att underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:.t bär» om uppsätta. Lades tiil Handlingame. Upplästes till justering följande* Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln vid Ur; titna Riksdagen i Stockholm den z Januarii 1818. S. D. Sedan Kongl Maj:fs Son-Son, Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen, Hertigen af Söder» dermanland, enligt de i båda Scandinaviecs. /:
ERNA. Gör mig en cigarett så är du hygglig. Min tobak är slut. BERGSTRÖM. Det är min snart också. Men för dig skulle jag offra min sista droppe hjerteblod, det vet du. ERNA. Tack. Jag föredrar tobaken. Bergström sätter sig ner på en stol och rullar cigaretten. LIND i det han kritiskt skärskådar Allands byst. Styf karl! Ja, gu'bevars! Men konstig kropp! Konstig kropp, säger jag dig. Nu håller han på med en marmorgrupp, har jag hört. Den är snart färdig, och han är sjelf i en sådan der feber som han alltid är i, då han gör någe' styft. Men ingen slipper in i hans atelier. Jag försökte i går. JOHANSSON. Du ja! Du springer ju alltid rundt och snokar. Inte kan man undra på, att monsieur Alland stänger sin dörr. LIND. Kan man inte undra? Är jag kanske inte också Kunde han inte ha godt af ett råd Allmänt skratt. BERGSTRÖM lemnar Erna cigaretten. Jaså, det tycker du! Att Gustave Alland borde ta' råd af dig! LIND. Det vore väl fan, om han inte skulle ha godt af, att en kamrat gjorde honom uppmärksam på ett och annat I detsamma öppnas dörren och Alland kommer hastigt in. Han studsar först vid åsynen af de många menniskorna, men då han ser sig observerad går han ogeneradt fram emot Louise och helsar. ALLAND. Jag kommer kanske olägligt. Jag visste inte, att ni hade främmande. LOUISE förlägen. Det är min fosterbror Viggo, som firar födelsedag ALLAND vänder sig till Viggo, som står i dörren till trädgården. Tillåt mig att gratulera. Jag hör, att ni firar er födelsedag. VIGGO. Tack. ALLAND helsar på Lilly, som står vid sidan om Viggo. God dag, fröken Walldén. Har jag den äran att vara igenkänd? Jag har träffat er här en gång förr. LILLY. Skulle man inte känna igen en så berömd man som ni, när man en gång har haft den äran att bli föreställd för er! ALLAND. Det var samma dag monsieur Pihl skulle resa. Jag mins det mycket väl.
Jag anhåller att, i afs:de å Gr, Liljencrants’ anmärkning, få förklara att Utsk:ts majoritet ansågr att då 2 Stånd bifallit §:n oförändrad, samt R. o. Ad. antagit densamma med ett tillägg, hvilket dock ej något annat Stånd godkänt, måste detsamma anses hafva förfallit, och §:n, som endast af ett Stånd, BorgareSt:t, afslagits, vara af 3 Stånd bifallen. t>« n 1 f Oktober. Gr. Sparre,Erik: Emellertid är det otvifvelaktig!, pa sätt Gr. Liljencrants anfört, att tre Ständ icke bifallit §:n, utan blott två. It. o. Ad. har gjort ett väsendtligt tillägg, och BorgareSt:t har afslagit hela sista mom:t, hvilket morn. icke är utan synnerlig vigt. Det innehåller nemligen: »Den som för näring, lön eller icke i mantal satt jord sammanlagdt till mindre än tio skatteören upförd är, ege ej rösträtt.» Detta innefattar således en ganska väsendtlig inskränkning i l:sta mom:t. Detta morn. är icke heller af K. o. Ad. antaget utan en ganska väsendtlig modifiering, nemi., att de. som äro i annans tjenst, eller daglönare och försörja sig med tillfälligt arbete, äro från rösträtt uteslutna vid kommunalstämma! Jag anser det således otvifvelaktigt, att denna § icke är antagen, och anhåller således att, i fråga om 8:de §:n, Utskits Utlåt, måtte återremitteras. Hr Hjärne: Man kan medgifva riktigheten af Gr. Liljen crants’ anmärkning, nemi. att Ut,sk:t icke fullständigt redogjort för de olika beslut, som af Stin blifvit fattade, utan endast helt kort sagt, att det är 3 Stånds beslut idelina fråga. Jag måste bekänna, att jag inom Utsk;t förbisåg denna omständighet och att man, för att tillfredsställa alla Stånd, hade bort redogöra för deras särskilda beslut. Detta har också Utskit iakttagit längre fram på flera ställen, der det är fråga om sammanjemkningar.
Aflöning, underhåll och andra utgifter i25,37o: 24. h. 132,295: i5. r. Balance till år 1827. Tillgångar. Utskottet har erfarit, att uti de fleste Läns Räkenskaper Curhusmedlen blifvit, emot tydliga stadgandet uti 7 Morn. i K. M:ts Nådiga Kungörelse af den ro Mars 1824, med LazarellsMedlen sammanblandade. Men då en detailerad utredning häraf skulle fordra en ganska lång tid, har Utskottet ansett sin åtgärd böra inskränkas till en blott anmälan af berörde anmärkte förhållande, desto hellre, som det hufvudsakligen torde böra ankomma på Länets Innevånare sjelfve, att tillse, att de af dem samman* skjutne medel varda till deras ändamål använde och behörigen redovisade. Memorial, i anledning af skiljaktiga beslut inom RiksStånden i åtskilliga delar af Ståtsregleringen* Efter erhållen del af de Beslnt, RiksStånden fattat, * 458 Stats -Utskottets i anledning så väl af Utskottets Förslag till reglering af RiksStatens Utgifts-Titlar för år i83o och följande år, intill dess den vid nästa Riksdag skeende Statsreglering blifver gällande, sorn de ytterligare utlåtanden i berörde ämne, hvilka till svar å gjorda anmärkningar blifvit af Utskottet afgifne, har Utskottet funnit, att af de i desse Förslag upptagne Frågor så vidt de röra i:a och a:a HufvudTitlarne, följande icke blifvit difinitivt afgjorda; hvadan de derutinnan fattade skiljaktige besluten, med förslag till sammanjernkning jemte VoteringsPropositioner, i den händelse att Frågorne blifva till Förstärkta Stats-Utskottels afgörande öfverlemnade, nu anmälas. Den i 6:fe Puncten af Betänkandet N:o i?.5, om i:a HafvudTiteln j af Utskottet tillstyrkta tillökning med 1187
Ej bafve dock deu, som vid ny delning af redan upprättad hägnad njuter minskning i den hägnadsskyldighet honom förut ålegat, rätt att för det hägnadsbelopp, från hvars underhållande han befrias, fordra betalning af den, som dermed för framtiden utöfver sin förra hägnadsskyldighet belastas. Det torde få antagas, att det är sista punkten, som framkallat de emot § gjorda anmärkningar, helst paragrafens öfriga innehåll ej lemnar rum för ringaste tvifvel om rätta tolkningen. Hvad då berörde punkt beträffar, synes det vara klart, att Nils Svensson irrat sig i sin förutsättning, att den här gifna bestämmelse endast har Bik. lill B. St. Pral. 1859 \ 180U. 7 Sami. 2 Afd. 16 Haft. 2 10 Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Vt skot tets Betänkande N:o 34 afseende på de stängseldelningar, som till följd af inträffande laga skiften, efter det författningen börjat tillämpas, komme att ske; enär ordalydelsen dertill ej gifver någon anledning, utan tvärtom de i paragrafens nästföregående punkt använda ordalag utvisa, att lagstiftaren här syftat på alla de orsaker, som kunna »föranleda till förändrad grund för hägnadsskyldighet.» Vid sådant förhållande och då det ej är på sin plats att i förevarande § inflicka en i allt fall öfverflödig bestämmelse, att värdering af mistad hägnad må ske af gode män, anser Utskottet Nils Svenssons förslag derom icke kunna godkännas. Lika litet finnér Utskottet sig kunna instämma med Måns Månsson, hvilken utgår från den synpunkt, att hägnad är dens egendom, som uppfört densamma. Så får den likväl icke betraktas, med mindre den skall alldeles förlora betydelsen af prestation, som en annan kan påfordra, och hvilket den i sjelfva verket både hittills varit och framgent kommer att blifva, så länge stängselvitsord får begagnas. Men med bibehållande af detta begrepp var det mindre förenligt att tillerkänna den, som framdeles blef befriad från en hägnad, ersättning för densamma eller, hvilket kunde vara detsamma, rätt att den bortföra.
Län motion, att, med afseende å nödvändigheten af underlättade låneoch betalnings vilkor för jordbrukare samt för dem, hvilka idka Bergsmanna-rörelse, lånetiden vid Banco-Disconten måtte för nämnde medborgare-classer utsträckas till helt år, emot förbindelse att vid denna termins utgång, och ovilkor ligen senast inom den nu bestämda respit-tiden af 2:ne månader efter förfa 11 od agen omsätta lånet med minst |:del af ca pi tal-beloppet; att alla öfriga medborgare-classer måtte fortfarande åtnjuta den dem nu medgifua lånerätt under de derför stadgade vilkor; 24 Banco-Utshottels Utlåtande, N:o Sy. att de, som begagna Handels-Disconten, icke må erhålla lån af Allmänna Disconten, men alt åt dem borde medgifvas ökad lånerätt i förstnämnde Discont till det belopp, som med Bankens säkerhet kunde anses förenligt, samt att Discont-Directionerne, sedan de, efter 2 eller 3 års förlopp, från det en sådan förändring i omsättnings-vilkoren blifvit antagen och införd, kommit i tillfälle bedöma, till hvilka belopp jordbruket och bergsmanna-iöreisen kunde vara i behof af lånebiträden, måtte ega att då och vid hvarje års utgång derom underrätta Banco-Styrelsen, som borde berättigas att derefter årligen bestämma, huru stora andelar af Discont-creditiven borde, efter nu föreslagna grunder, anvisas lill lån åt jordbrukare och Bergsmän, eller till utlåning åt alla öfriga classer. 2:o En Motion af Riksdags-Fullmägligen Hans Hansson från Götheborgs och Bohus Län, med hvilken Olof Bety aminsson från samma Län sig förenat, att, då det med Discont-Inrättningen åsyftade understöd för näringar i allmänhet föga kunde komma jordbruks-näringar till godo, i anseende till de korta betalnings-terminerne, tiden för återbetalning eller omsättning af Discont-lån måtte förlängas till ett år, såsom minst erforderlig för frambringande af någon produetion af ett å jordbruksoch landtmanna-näring i allmänhet nedlagdt capital, eller att, derest betänklighet mötte för en sådan reglering af hela Discont-rörelsen, åtminstone någon del af
Sträcktes omsorgerne för Landsorternes beqvämlighet derhän, att uti Landtränterierne så val som i Hufvudstaden, först de ungefärligen utelöpande två millionerna skill i ngssedlar invexlades och sedans de 11~ millioner 2 och 3 Riksdalers-sedlarna, så skulle man säkerligen icke blifva så uppskrämd vid invexlingen i Stockholm af de nära 11 millionerne större sedlar derstädes under tiden kunde användas, sorn hittinlills att omgöras hvarje dag, Börjar man uti motsatt ända, så med erkännande äfven af Bankens förmåga att förrätta sina liqvider, skulle dock på denna Bank, som på många andra af solidare beskaffenhet och maid lättare disponibla tillgångar, en, sorn Engelsmännerne kalla det, run up, eller pårusning, åstadkomma den förfärligaste skakning uti hela samhället. Vi Svenskar äro visserligen käeka menniskor i allmänhet och sälja vårat lif dyrt då det gäller; men mod i välfärdsfrågor är icke så allmänt, och misströstan bemäktiga!- sig måhända mången, ty rådighet i faror af denna beskaffenhet kan just icke mera påräknas hos oss än hos andra nationer med inskränkta tillgångar. Förmågan alt uppställa betänkligheter i system och att fota dessa byggnader på idkeliga controller, ärderemot, jemte en icke ringa grad af missundsamhet, något, som man vill påstå ingår uti folklynnet. Om dessa momenter, hvilka man icke kan neka förefinnas dee och hvar, sättas i verksamhet vid en catastrof efter första oredan, hvad sättes i stället för deL nedrifna? hvad säger vår finans-historia härom? Jag bar här kanske gått utom ämnet; men jag har trott mig böra icke underlåta anföra de opinioner, som jag erfarit lefva omkring mig? och hvilka jag äfven delar, så länge de icke öfvergå till ytterligheter. Politisk Författning. Kammarverk: Under de sednare fern åren hafva inga ödeshemman eller nybyggen blifvit upptagne, eller några hemman i ödesmål förfallit. På Recognitions-skogarna inom Öster Sysslets Fögderi äro hemman skattlagde til \ mantal.