Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Storleken af ett liedft ark papper må bestämmas till i5o qvadrat-decimal-tum. 8:0), den del af Utskottets betänkande, sorn angår 11, 12, 13, 14 och 15 §§, blef, till följd af deremot gjorda anmärkningar, återremitterad; 9:o), i fråga om 17 § fann Ståndet, på grund af gjorda anmärkningar, för godt återremittera ej mindre Utskottets hemställan, att det i 1335 års i 17 § 1 mornför domare stadgade åliggande att vid ting och förrättningstillfällen vara försedde med slämpladt papper till försäljning åter må i Författningen införas, och atl, såsom följd deraf, föreskriften i 4 mom. af samma § ”att de inom taxerings-districten utsedde Chartae-Sigillatae-försäljningsmän ovilkorligen böra under pågående ling inom districts vid tings-ställena hålla Allmänheten slämpladt papper tillhanda,” från Författningen uteslutas, än ock Utskottets, i slutet af betänkandet, gjorda tillstyrkande, att Rikets Ständer skulle till Kongl. Maj:t ingå med underdånig anmälan af sina åsigler, rörande förändrade conlroller, sådana de komma att af Rikets Ständer bestämmas. Hvad Utskottet i öfriga, nu icke nämnda, delar af betänkandet föreslagit och tillstyrkt, blef af Ståndet godkändt. Den 15 Januari. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets utlåtande, N:o lil, angående ifrågaställde förändringar uti gällande stadganden, dels rörande sättet för markegångs-prisens bestämmande, dels i fråga om beskaffenheten af afradsgild spanmåi: 542 Prot.-Uldrug, den i5 Janina i >8 45. Utskottets yttrande, sid. 4, rörande val af Ledamöter i markegångscomiteer gillades.
Proposition, N.o 63. egande-rätt åt enskilda personer upplåtas mot erläggande af dels löseskilling, dels oföränderlig, till hospitals-fonden i spannmål utgående, ränta, till det belopp, som vid offentlig auktion genom högsta anbudet kunde erhållas, hvilken åtgärd, i kommitterades tanka, skulle medföra, utom andra fördelar, äfven den, att genom försäljningen ett icke obetydligt kapital kunde vinnas, hvilket vore att påräkna såsom bidrag till hospitalens iståndsättande. Mot detta förslag har Serafimcr-ordens-gillet hufvudsakligen anfört, att genom de försök, som under åren 1767 och 1769 blifvit gjorde, att, med tillämpning af ofvan åberopade författning, ordna och förbättra hushållningen vid hospitalerna, nära femtio hela hemman blifvit dessa inrättningar afhände mot en ringa köpeskilling och en högst obetydlig ränta; hvaremot af samma hemman, om de ännu funnes i hospitalernas ego, fonden säkerligen skulle haft en inkomst af flera hundra tunnor spannmål årligen, utöfver hvad deraf nu erlägges; att liospitals-fonden således genom denna åtgärd lidit en högst kännbar förlust, och att ytterligare försäljning af hospitals-hemman blifvit genom Kongl. Brefvet den 7 December 1786 uttryckligen förbjuden; att, om försäljning af de återstående fastigheterna nu ändock skulle ske, man visserligen kunde påräkna högre köpeskilling, än som förenämnde år erlades för då afyttrade hemman; men att, om ock till en början årliga räntan af köpeskillingen kunde motsvara arrendebeloppet, förhållandet efter några år skulle blilva alldeles motsatt; att i alla händelser hospitals-fonden ginge miste om den tillökning i årliga afgiften, som nu vid hvarje ny utarrendering vanligen är att påräkna; hvartill komme, att, du försälj bingarne ej kunde ske på en gång, utan blott efter liand, i den mån lägenheterna blcfve till arrende lediga, blott några få årligen skulle komma alt afyttras, och följaktligen ej förr än efter många års förlopp något större kapital vara att förvänta.
Då uppresning och iståndsäHände af Hamnen vid Halmstad, hvartill Eder Kongl. Maj:t Nådigst anslagit 60,000 R:dr Broo att från och med år i836 utgå nied 6,000 R:dr B:co örn året, hunnit verkställas, är deraf att förvänta en större och lifligare rörelse i Handeln och Näringarne, samt betydliga fördelar för orten. I hvardera af dessa Studer är en Lägre Lärdoms-Skola, hvarest undervisningen med nit och skicklighet besörjes af En Rector och 2:ne College!’. — Antalet af Skolungdomen är emellan 4° och 5o årligen. Läkarevården besörjes af Stads-Läkare. — De i Länet varande 2tne Provincial-Läkare hafva sina Stationer, den ena i Warberg och dea andra i Halmstad. Fattighus är inrättadt, hvarest ålderstigne, bräcklige och orkeslöse personer äro inrymde. — Af en vald Direction besörjes fattigvården. Genom årlig Taxering å Innevånarne, till det belopp som erfordras, bestrides de fattigas underhåll. Dessa Steier »ga e„ ganska betydlig ägovidd, som användes till van ligt Landtbruk. T p
Silfver q toVarméd småningom ökas dess SilfverFontf till framtida Realisation, och med de öfriga BanqUens inkomster ökas synneiTrgast UppodlingsUånen. 5 0 32 Den 17 Martil, j. mi Banquens Sedelstock minskas således icke känbart tor Näringarne ; men igenom en årligen, ehuru litet ökad SilfverFond, skulle Banquens Credit och Sedelvärde beständigt tilltaga Ingen BancoSedel utgifves tills vidare på mindre än 50 R:dr. 2:0 Riksens Ständers Riksgäl dsContoir öfvertager FilialDisconternas alla Tillgångar och Skulder. Banquens Creditiv till RiksgäldsContoirefc upphör, men RiksgäldsContoiret får till Hypotheque för sin Sedelstock Kronans Domainer, Hemman, Allmänningar och RecognitionsSkogar, samt inväxlar tran utsatt dag under 5 år allt DiscontPapper, till fullt belopp af Capital och Ränta. Igenom ett sådant Riksens Ständers beslut återvinna dessa Disconters Assignationer och TreprocentsSedlar genast gångbarhet , och skulle de senare icke presenteras till inlösen förrän mot slutet af denna tid. Härigenom skulle äfven RiksgäldsContoirets Sedlar, i sitt nuvarande förhållande till Banco, säkert bibehålla sitt värde, då de mottogos i KronoUtskylderr.e, då Landels närvarande RörelseCapital icke Ökas, och då RiksgäldsContoiret allena utgifver nödvändiga SmåSedlar 5 men hvar och en upplyst finnér Den 17 Martii, f. m. 33 för Handeln, Fabriquerne och Jordbruket, fördelarna; af ett tillräckligt
Af sadananledningar kan Stats.Utskottet icke instämma med hwav Herr Grefwe valma uti förenämnde Memorial hemställt. Och ankommer det pä Riksens Högloft. Ständers egit bepröfwande huruwida Riksens Högloft. Ständer kunna finna tjenligt att hos Kongl. Majit anmäla den underdäniga önska», det Kongl. Mast med tilldelandet af arfwoden utaf of< wanberörde beskaffenhet, käckes hafwa sädane EmbetSmän, hwilkas swaga lönings milkar sätta dem i wer, kcligt behof af stike understöd, i nädig ätanka framför dem ät hwilka Slaten för att undanröja nödwändigheten för dem art pä andre tjenster och commisstoner dela deras tid anftagit löner, som ensamme äro tillräckelige för en anständig utkomst. Stockholm den Zo Rowember 1829. Pä Dm 7 December. 48Z Pä Högloft. Ridderffapct och Adelns Ledamöters vägnar . - LIsss blsminA. Pä Högwördige Preste, SländetS Ledamöters wä mar PK. VVi.iäm3n. Pä Wällofl. Borgare-Ständers Ledamöters vägnar Larl br. PzoäberZ. Pä Hederwärde Bonde, Ständets Ledamöters vägnar ^sok. Lricsson. kröäelius. Begärdes pä Bordet. Uolästes ett ifrån Stats Utskottet ingiswrt wörd, samt Memorial, lä lydande: Wördsamt Memorial! Uti ProtocollS - Utdrag af den 15 sistledne In» lii b»r det Hederwärde Bonde» Ståndet till Stats» UtjikottetS ätaärd remitterar Riksdagsmannen Lrie Kruses frän Wermeland inlämnade skrift, deruti han an, för; Att hwar och en Embetsman bör njuta den pa
Verkningarne deraf, att penningarne, tvärt emot hvad i andra Län äger rum, årligen gå ur Länet, hafva, synnerligen de sednare åren, då Länet jemväl lidit af missväxt, visat sig genom allmogens skuldsättning och den rådande penningebristen. Provinsen saknar exporter och har i allmänhet föga inkomst af binäringar. Jordskatten för ett mantal skatte eller krono kan uppgå till omkring 100 a 110 R:dr B:ko. Indelade Båtsmännens underhåll utgör efter ett medium af 5 års markegångstaxor 59 R:dr 9 sk. ii r:st. för hvarje rote och ungefärligen 14 R:dr 38 sk. 6 r:st. för 1 mantal. Allmänna vägars och broars underhåll kan beräknas till omkring 10 R:dr för hvart helt hemman, men för Halmstads och Tönnersjö härader flera gånger mera, derigenom att Halmstads brygga, som år 1834 nybyggdes och år 1&38 afbrände, måst åter ombyggas. Diverse onera, såsom allmänna byggnader, brandstoder m. m., äi’o i tabellen upptagne. 5:o Kammarverk. Under de sednare fem åren hafva inga särskilda hemman blifvit skattlagda. Intet hemman från öde upptaget eller till ödesmål förfallet. Utom de förändringar, som härleda sig från skatteköp å kronohemman, hafva inga förändringar i hemmanens natur de sednare fem åren ägt rum, och skatteköpen hafva tilltagit genom den vunna rättigheten att lösa och disponera ekeskogen. Laga skiften fortgå i alla trakter af Länet, hvilket i betydlig mån verkar till jordbrukets förbättring. Antalet af hemman och deras särskilda natur upptager tabellen. 6:o Politie. Kronobetjeningen består nu som förut af 4 Kronofogdar och 11 Länsmän, som till biträde äga så kallade Kronofjerdingsman, hvilka förordnas af 9 af Kronofogdarne bland välkände och skicklige hemmansägare. Dessutom existerade under denna Lid inom hvarje byelag ordningsmän med särskild Instruktion. Uppfostrings-och undervisningsanstalterna å landet kunna, ehuru försök till förbättring gjorts, i allmänhet ej anses tillräcklige.
Hartmansdorff. Prcsid. i K. K a mm. II. F. 1792. I). 1856. Frånsidan. En eklöfskrans, med inskrift inom kransen : Enhälligt tillerhänd af vänner och motståndare. Aktningsgärd af Sv. ltidd. o. Då Utskottet för sin del helt och hållet gillar detta förslag får Utskottet vördsamt föreslå att Ridd. o. Adeln måtte dels bestämma den beslutade minnespenningens utförande i 10:do storleken, dels godkänna ofvanberörde förslag till gravering och inskriptioner, dels slutligen åt Riddarhus-Direktionen öfverlemna att, med iakttagande af dessa grunder samt Ståndets i öfrigt rörande detta ämne fattade här ofvan omförmälde beslut, så fort ske kan gå i författning om medaljens prägling på Riddarhuskassans bekostnad. Stockholm den 14 April 1857. Bilaga till Högloft. Ridd. och Adelns Prot. vid 1857 års Riksdug. 2 11 i d d ar )i us-U t sk o 11 et s Utlåtande N:0 12. Reservation.- Herr von Troil: ansåg sig böra uttrycka den önskan, att då de nya utgifter, som vid innevarande Riksdag dels redan voro å Riddarhuskassan anvisade såsom till löneförhöjning åt Riddarhuskamereraren 1,200 R:dr och åt Iliddarhus-vaktmästaren 250 R:dr årligen; för prägling och aftryck i guld af den nu ifrågavarande medaljen omkring 800 R:dr R:mt samt slutligen för Riddarhusets genealogiers skyddande emot eldfara, hvarför kostnaden sannolikt upginge till 1.200 å 1,400 R:dr; dels troligen ytterligare torde komma att anvisas för lönförhöjningar m. m.; äfvensom
Uti den af Utskottet föreslagna § -17, motsvarande § 20 i nu gällande tulltaxe-underrättelser. hade Utskottet dels i §:ns förra afdelning vidtagit den förändring, att Tullkammare skulle ega att försälja under transporten skadad vara, dels ock i sednare afdelningens Usta och 3:dje moment lemnat godsegare eller dess ombud valfrihet i afseende å orten, der strandadt och sjöskadadt gods må försäljas. Utskottets förslag i förra hänseendet hafva Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-stånden bifallit; hvaremot Borgare-ståndet beslutat, att det ifrågavarande stadgandet skulle förblifva oförändradt, sådant det i § 20 af gällande tulltaxa förekommer. Men då, såsom nämndt är, tre Stånd antagit den föreslagna förändringen, lärer detta utgöra Rikets Ständers beslut. I fråga åter om förändringarne i Usta och 3:dje momenten sednare afdelningen af nämnde §; så enär endast Presteoch Bonde-stånden bifallit, men Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet, under vidblifvande af nu gällande stadganden, ogillat de föreslagna förändringarne, och sålunda två Stånd stadnat emot två, ftorde förslaget till dessa förändringar böra anses hafva förfallit och vid hvad nu stadgadt är förblifva. Stockholm den 12 Oktober 1857. B ev ilin inys-Utskottets Memorial M 27. 55 Reservation: af Herr W. M. Ekelund: »Då tullsatsen å Ylleväfnader, andra slag, blifvit af ett Riks-stånd. nemligen Ridderskapet och Adeln, bestämd till 1 R:dr 50 öre skålpundet, att gälla under åren 1858 och 1859, men att derefter utgå med blott 1 R:dr 25 öre skålpundet, och Presteoch Rorgare-stånden bestämt tullsatsen till 1 R:dr 50 öre skålpundet, utan något vilkor, samt alltså tre Stånd varit ense om en lika tullsats för de tvänne första åren; har jag ansett att Ronde-ståndet, som ensamt bifallit
Vin, ända intill ar 1777, dåden förvandlades i penningar, uträknad efter Tullen på dessa Vinsorter i 1771 års Sjö-Tulls-Taxa, peli eval verad till Riksdaler ä 3 D:l Snut Rtdalern, i Staten uppfördes till en Summa af 1844 t'? sk. Att Den 8 Juni. 339 Att nu återföra Stockholms Stads Magistrat O till dess före 1777 åtnjutna rättighet, att tullfritt få införa ofvanbé,rörde qvantum vin, anser Statsutskottet af flera anledningar betänkligt, och kan det således icke tillstyrka; meri då denna rättighet är grundad i de Staden förtennade Privilegier och förmoner, finner Stats-Utskottet det vara både billigt och rättvist, att Magistraten , i Stället för denna rättighets begagnande in natura, njuter skälig ersättning derföre i penningar, till det belopp, sorn inkommande Spötullen för dessa Vinqvantiteter, efter gällande Sjötulls-Taxor, utgör. Stats-Utskottet hemställer derföre, om icke Stockholms Stads Magistrat må ifrån och med nästkommande års början och sedermera allt framgent få, i stället för de nu i Stat uppförde 1844 R:d 12 sk., åtnjuta den Magistraten i Privilegier och Resolutioner tillagde Källarefrihet, uträknad i penningar till det belopp, hvartill inkommande Sjö Tullen efter nu gällande eller framdeles blifvande Sjö-Tulls-Taxor, uppgår för 110 Amar Renskt, 36 Pipor Spanskt och 70 Oxhöfdén Franskt Vin; börandes, efter Stats-Utskottets tanka , Magistraten i sådant fall årligen till Kongl. Stat Contoiret ingifva en af Stora Sjö-TullsContoiret’ upprättad uträkning på beloppet, till grund för utbetalningen, samt Kongl. Stats-Cantoiret, i händelse de nu på Stat uppförde 1844 B:d 12 sk. härtill icke skulle blifva tillräcklige, då anordna det bristande utaf blifvande öfverskott utaf Tull-Tntraderne. '340 Den 8 Juni'. I händelse Riksens Högloft.
Den 14 Ma] f. m. N:o 2093 A. Hr af Wetterstedt, Niclas Hr Riben, Carl Wilhelm 72 „ „ 1560 C. Hr Celsing, Lars Gustaf 72 „ „ 2013 B. „ Rosenblad, Bernhard 72 „ samt till Suppleanter: , 478. Hr Printzenskjöld, Carl .72 , , 1979. Brakel, Gustaf Anton 72 „ , 205. Frih. Åkerhjelm, Gustaf Fredrik ... 72 , ,2275. Hr Lefrén, Johan Pehr 71 „ „ 220. Frih. Palmstjerna, Nils Fredrik ... 71 „ „ 689. Hr Brunow, Fullm. Gr. Falkenberg, Carl Adam, 71 , Varande genom lottning mellan dem, som fått lika röster, bestämdt, så väl hvilka borde blifva ordinarie ledamöter, som den ordning, i hvilken suppleanlerne borde inträda. Föredrogs SlatsUlsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda mern. 309, ang:de de i 63 § Reg.F. föreskrilne creditiv-summor. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag anhåller att först få fästa Ståndets uppmärksamhet på Hr Schartaus reservation. Han säger, att, genom Utsk:s förslag, har Rikets sednast församlade Ständers beslut i afseende pä en fond för stora creditivet blifvit tillintetgjord!. Denna reservation syftar på ett yttrande af Utsk. pag. 5, hvilket icke är intaget ibland Utsk:s förslag lill beslut, emedan det ej slär på den indragna linien, men innehåller dock en hemställan, så lydande: ”Vid sådant förhållande, och då den för detta ändamål hittills i Banken afsätta summa, utgörande endast 210,260 r:dr 7 sk. 3 r:st., i händelse af creditivens lyftning, skulle komma att blifva af ringa betydenhet, samt jemväl dessa medel, på sätt Utsk:s mern.
SD. ^cats-Utskottets meddeldte Utlåtande^ i anledning af Riksens Ständers för deltagande i Öfwer Revision af Krigs - Räkenskaperne utsedde Deputerades afgifne Berättelser, rörande Krlgs-Redogörelseoch Revisions-Werket, ansagos ej fordra tiägon åtgärd, utan ladeS aä acta. Ot supra. 8x krotocollo, ft ft LerZström. Utdrag af wällöf!. Borgare-Ständcts Protocoll, hstllet wid Urtima Riksdagen - Orebro den 19 2lug. i8is. S. D. ^tals. Utskottets afgifne Betänkande, om tillökning i arfwodct för^ Riksens Ständers Deputerade, till deltagande i Ofwer-Nevisionen afKrigsNäkenskaperne, förehades ä nyo och bifölls. Ilt supra. Lx krotocollo, < ' ft ft LerZ st r öm. Utdrag af protscollet, hället hos ^ederwärda Bonde-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den rc> Aug. »812. SD. Ä^id ytterligare föredragning af Bewillnings-Utskottets den 29 sistledne Znlii afgifne Betänkande, med förslag till Bewillningen för nästkommande ar »8iz, och de följande arén till nästa Riks - ss;6 Den io Augusts. Riksdag, jemte dest, uppå skedde anmärkningar, medbeiie ytterligare, sedan den 8 dennes pa bordet lagde Utlåtande, fann Bonde-Standet sig böra ogilla Utffottets sednare Utlåtande: i:o. I hwad Let innefattar dels Alternativ tili Personelle afgiftens beräknande efter Dagsverken 06) Markegång, sasoiu alldeles olämpeligt, dels Justitie-OmbudSmannens befattning wid Markegangarne; 2:0. I afseende pa den wid 2 Art. Z §. r Mom. Embets, män tillagde minffning i asgiften, och afdrag för kostnader, da Allmogen icke åtnjuter enahanda förmohn; 3:0.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å SiatsUtskottets utlåtande N:o 156. (V. A.) Till Stats-utskottet har Bondeståndet återremitterat Utskottets under N:o 156 afgifne utlåtande angående statsanslag till upprätthållande af den arméens pensionskassa åliggande pensionering; men som berörde utlåtande af de öfrige trenne Riksstånden blifvit bifallet, nemligen af Ridderskapet och Adeln den 18, Presteståndet den 12 samt Borgareståndet den StatsUtskottets Memorial, Kris 251 och 252. 9 den 18 i nästlidne Juni månad, så anser sig Utskottet, mot Riksdags-oi dhingens 75 §, icke kunna med detta ärende taga vidare befattning. Aidi. till Exp.-Ulsk. d. 13 Juli 1851, kl. 11 f. m. Memorial, i anledning af erhållen åter remiss å utlåtandet N:o 168, angående väckt fråga om hemmanlals-räntans afskaffande. (/• A.) Från Bondeståndet har förenämnde utlåtande blifvit till Stats-utskottet återremitteradt; men då samma utlåtande, enligt Utskottet tilihandakomne protokolls-utdrag, blifvit af de trenne öfrige Riksstånden bifallet, har Utskottet funnit sig ej kunna taga vidare befattning med detta, utaf Rikets Ständer, enligt 75 § af Riksdags-ordningen, sålunda afgjorda ärende. Ank. till Exp.-Utsk. d. 13 Juli 1851, kl. 11 f. m. Memorial, i anledning af erhållen åt er remiss å utlåtandet N:o 169, angående väckte motioner, orri rättighet att köpa skalte-jord till frälse samt bildande af en fond utaf de för dylika frälseköp inflytande medel. (/• A) Förberörde utlåtande har blifvit från Bondeståndet till Stats-utskottet återremitteradt, men som de trenne öfriga Riksstånden, enligt derifrån uflåtne protokolls-utdrag, bifallit hilt. till 11.
Regeringen icke är böjd för licens-systemet och endast under serdeles egna omständigheter beviljar dem. För öfrigt tror jag, att de rikare malmer, hvarom talaren nämnt, i allmänhet tillhört egare af kopparverk. Såvidt mig är kändt, äro våra betydligare kopparverk i allmänhet i händerna pä sjelfva fabrikanten och ligga i öfrigt sä långt in i landet, att det icke gerna kan 'blifva fråga om att exportera malmen. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Under denna öfver läggning bar hittills endast blifvit tält om kopparmalm, men det torde tillåtas mig att yttra några ord i afs:de på den föreslagna uedsättningen af uiförseistulleu på malm i allmänhet och särskildt jernmalm. Här har, såsom af Utskits Betänk, synes, icke någon motion blifvit väckt om nedsättning af tullen på jernmalm. De motioner, som finnas ronde denna fråga, än af Hrr Holmqvist & Koch, af hvilka dea förre yrkat, att alla malmer, med undantag af jernmalm, måtte befrias frän export-tull, och den sednare, att export-tullen å kopparmalmen skulle borttagas. Det vill således synas som skulle Bevilln Utsk:t, hvilket i allmänhet följt den enligt min åsigt ganska berömvärda grundsatsen att icke föreslå någon hufvudsaklig förändring i den beslående tulltaxan, här frångått samma grundsats. Som nogsamt är bekant, var det först vid sista riksdagen som malm biel' tillåten till export, således torde äfven i det als:det, utan att inkasta sig på andra förhållanden, hafva varit skäl alt låta den tull, som då sattes, vinna någon mera stadga. Det iir* endast 3 år som malmen kunnat exporteras, således hafva vj i detta fall ganska liten erfarenhet att åberopa. Vi veta att malmen är råämnet för alla metalllåbrikationer inom landet.
Ståndet fann för godt af slå. Från Yällofl. Borgare-ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-utskottets utlåtanden och memorial; N:o 177, i fråga om äskadt stats-anslag för iståndsättande af de publika byggnaderna å ön S:t Barthelemy, äfvensom till förhöjning i aflönings-staten för derstädes anställde tjenstemän. Bifölls; N:o 178, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, rörande ersättning till handelsoch sjöfarts-fonden för förskjutne medel till slafvarnes friköpande å ön S:t Barthelemy. Bifölls; N:o 179, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående upplåtelse af en, förre skogsvaktare-bostället Fridened Brogården tillhörande, jordrymd, till plats för skolhus åt Frideneds församling inom Skaraborgs län. Bifölls; N:o 180, i fråga om det rotehållarne vid Westerbottens f. d. regementets tillerkända uuderstöds utgående för åren 1845 och 1846. Godkändes ; N:o 181, i anledning af sökt understöd för enkeoch pupill-kassan vid riksgälds-kontoret. Godkändes Prot.-utdrag den 27 Maj *184-8. 405 N:o 182, angående intecknings-säkerheten för ett regements-skrifvaren vid ki •onobergs regemente, kapitenen F. G. Klingström meddeladt byggnadslån. Godkändes; och N:o 183, i anledning af återremiss å en punkt i memorialet, N.o 126, angående åflöningen för riks-ståndens och Utskottens kanslier och vaktbi tjening. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Statsoch Bevillnings-utskottens utlåtanden: Nco 14, angående ersättning åt de personer, som förordnas att, i egenskap af krono-ombud, öfvervara bevillnings-stämplingen af spelkort.
Det händer dock rätt ofta, att dyrkan af det stilenliga drifves för långt och blir med uppoffrandet af komfort och trefnad så pinsamt noggrant genomförd, att till o c h med papperskorgen, spottlådan o c h Ijuständaren äro i stil med det öfriga — man må ej förtänka dem, som erfara en sällhetsrysning eller höja en suck af lättnad, då de uti ett eller annat hörn upptäcka några föremål, som stå alldeles i strid med omgifningen. Nej låtom oss undvika denna här vid lag malplacerade konstdyrkan o c h låtom oss då hellre använda alla de nondescripla möbler, föremål och dekorativa ting, hvarmed olika folkslags smak riktat oss under det senaste årtiondet. Men låtom oss med största stränghet förkasta, hvad vårt skönhetssinne benämner skarpa och oharmoniska motsatser, som uti hela denna bizarra samling lätt förekomma, sårande vårt öga lika svårt, som då en falsk ton träffar vårt öra. Man vill hafva komfortabla möbler till att hvila sig uti, men man vill också gerna hafva vackra föremål all smeka sitt öga med. Äro vi uti den lyckliga ställning alt kunna helt o c h hållet förfara enligt godtycke o c h på egen grund o c h inom egna murar skapa vårt hem, då kunna j u vårt skönhetssinnes och fantasis djerfvaste tankar blifva till verklighet, o c h vi framlefva vårt lif uti konstrikt prydda gemak. Då kunna vi fråssa uti besittningen af salonger, boudoirer, sängkammare uti yppig r o c c o c o och barock, uli matsalar, arbetsrum, biblioteker etc. i ren renässans o. s. v. Vi ega alla dertill passande stuckaturer, siden, brokader, förgyllningar, guldfransade sammetsdraperier, massiva ekmöbler, koppar o c h messingshusgeråd, träsniderier, dyrbara elzevirupplagor o c h så vidare i oändlighet. Här har man rättighet att förvänta den gedigna konsten, o c h här har man skyldighet att införa den.