Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa punkter b i föl lös. 33:dje punkten, ang:de pension för Kapellmästaren E. Wenster. Denna punkt lades till bandlingarne. 34:de punkten, ang-.de pension för Professorn Erik Acharii efterlemnade 2:ne oförsörjda döttrar. Denna punkt bifölls. 35:te och 36:te punkterne, ang-.de anslag å allmänna indragnings-staten för Bergsgevaldigern Grönlund och Häradsskrifvarén i Ljunets och Herrestads Häraders fögderi. Dessa punkter lades till handlingarne. 37:de punkten, ang-.de pensioneringen af lårarne vid Mariebergs Artilleriläroverk. Frih. Wrede, Fabian: Jag kan icke undgå att uttrycka min förvåning öfver den knapphändighet med hvilken Utsk. i denna punkt affärdat det förslag K. M. framställt, hvilket af Chefen för LandtförsvarsDeparl:tet beledsagats med det uttryck »att han ansåg det utgöra en fråga af största vigt för Artilleriverket.» Under sådana förhållanden skulle jag för min del icke tro att detta afstyrkande af den Kongl. Propos. är grundad på några giltiga skäl, men jag vill derföre icke anse att detsamma härledt sig af likgiltighet för läroverket, ehuru det visserligen är sant att R.. St:rs sympathi för Artilleri-läroverket icke blifvit vid denna Riksdag taget i särdeles anspråk, enär icke ökadt arfvode för någon lärare vid Marieberg blifvit begärdt i hvilket afstde också detta läroverk står ensamt. Jag anhåller att få uptaga de skäl som Utsk. för sitt afstyrkande anfört. Först säger Utsk. att, »genom en dylik reglering, den omsättning af lärare som nu eger rum och som jemväl torde vara för denna läroanstalt nyttig, till stor del skulle motverkas.» Utsk. har således anfört såsom ett skäl mot den föreslagna pensioneringen, att den skulle försvåra en om sättning af läran, då deremot Chefen för LandtförsvarsDepart:tet såsom skäl för densamma yttrat att den skulle befordra denna omsättning.
Proposition M 116. 21 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiasli/e-ärenden, hållet inför flans Maj:t Konungen i Stats-Rddet ä Stockholms Slott den 3 Juli 1863. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle och Malmsten. Slutligen uppläste t. f. Departernents-chefen, Statsrådet Malmsten till justering nedannämnda, enligt Kongl. Maj:ts, uppå Stals-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. * Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer: om full dispositionsrätt för Stockholms stad och län till den åt stadens och länets gemensamma Kurhus-inrättning år 1813 upplåtna egendom å Kungsholmen; Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes delta Protokoll bifogadt, samt förordna att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle lill Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo N. Fredr. Sander. frih. till fr. SI. Kongl. Majt:» Nåd. Proposition M 119. t N:o 119. Ank. till Eip.-Ut»k. den 10 Aug. 1863, kl. 11 f. m. Kongl. Majit» Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående afsöndring af jord från majors-bostållet Hammar vid Wermlands regemente till begrafningsplats åt Hammarö för samling i Wermlands län; Gifven Stockholms Slolt den 7 Augusti 1863.
Att utsträcka denna anmärkning till Stats-Rådets öfriga Ledamöter och Föredraganden, har Utskottet ej funnit sig befogadt, emedan desse dels i underdånighet hemställt, att öfver målet Förvaltningens af Sjö-Ärendena underdåniga utlåtande måtte inhemtas, dels ock, i villrådigheten emellan de af Befälhafvande Amiralen emot försäljningen anförda betänkligheter, och Herr General-Amiralens, till vederläggning deraf, framlagda skäl, utan tvifvel nödgats, vid bristande egen sak - kännedom, tilldöma öfvervigten åt hvad Flottans Chef yttrat och tillika, i egenskap af Konungens ansvarige Rådgifvare, understöda Anmärknings-anledningarna, som rigtats mot föimienta politiska missräkningar och felsteg, kunna af Constitutions-Utskottet knappt upptagas, ännu mindre pröfvas, och Gök;t'tutions-Tlttkottets Memorial. Nw z<). i 3 aldraminst fastställas. Utskottet inskränker sig således härvid blott till de allmänna reflexioner att Cabinettspolitiken är en pro-* babilitets-lära, icke en på absoluta vissheter byggd kunskap, samt att dessutom det ej vore ens tänkbart att någon Regering i verlden skulle underkasta sig en klart förutsedd eller sannolikt anad våda af osämja med främmande Magter, om densamma bor» de, för Statens bästa, undvikas. Att de på fartygen Tapperbeten och af Chapman förhyrde Svenska besättningar icke underrättades om expedilionens Bestämmelse, finner Utskottet icke eller utgöra en grundad anledning till anmärkning. Stads-Råds-Protocollen utvisa att, vid den liden, många SjÖ-Oflicerare, på deras underdåniga ansökningar, erhöllo två å tre års permission, för att idka utrikes sjöfart; och det är allmänt bekant att manskapets förhyrning på nämnda fartyg icke var en följd af någon Svenska Regeringens omedelbara förtagning, ulan blott skedde, med Hennes tillåtelse, otvunget och efter fritt beting.
Sill uprenöning af Svanea, $Mteå od) Sulcå elfmar 15,000; 5:o Sill biträDe wiD upmuDDring af Umeå eif wiD inloppet till jtaDen Umeå 8,000: 6:o Sill uprenöning af SttDalö elfwen . 16,000: 7:o Sill fuUborDanDe af flrömrenéningen uti Sjunga eif ... 3,000: 8:o Sill uprenöning af SanDa*forfen uti SjuSne eif 6,000: 9;o för fttllflänDig uprenöning af inre fe» gellcDett till ©torholm wiD Det få fal» laDe Äo*Djupet 44,000: I0;o Sill uprenöningar i Mälaren wiD kilmare ©täf odj (SriféfunD 8,000: ll:o Sill fuUborDanDe af ©råDa fanal . 50,000: 12;o Sill fullänDanDe af unDerföFningen, angåenDe en ifrågajtäUD FanaldeDning emellan hjelmgren o$ SSJenern famt fpriDanDe af FättneDomen Derom 6,666: 32. — Sranöport Sv:Dr 216,666; 32. — 2,536,147: 38; 4.
Beträffande åter den sednare omständigheten, eller huru mycket som af Protocollerne ännu finnes otryckt, har Riddarhu-Secreteraren inför Utskottet hörd, förmält, att Protocollerne för den 8 föroch eftermiddagen. 9, 10 och 11 föroch eftermiddagarne samt den 12 och iå Juni 1818, ännu återstå att trycka, hvilka Protocoller förmodas upptaga omkring i5 tryckta ark; samt att orsaken hvarföre utgifvandet af dessa Protocoller, hvilka vid Riksdagens början voro otryckta, sedermera icke kunnat ske, lage deri, att RiddarhusSecreteraren varit, genom tätt infallande Plena och en vid denna Riksdag mer än tillförene vidlyftig Protocollsföring, alldeles urståndsatt, att medhinna något vidare, ån det som för årendernas oafbrutna gång dagligen erfordrades, och att RiddarhmSecreteraren derföre ej kunnat, i afseende å dessa Protocoller, verkställa det slutliga genomseende till vinnande af ett städadt språk, som alltid tillförene iakttagits, saint följaktligen ej eller föranstalta om utskrifning af naanuscript för Boktryckarens sysselsättande. 152 Den II Augusti e, m. RiddarhusUtskottet, sorn ej kunnat undgå att inse det grundade i dessa omständigheter, har ansett sig bora låta dervid bero, under förhoppning, att RiddarhusSecreterart n efter slutadt
Då inhemska stenoch kopparstickstryckare nödgas för sina råämnen, såsom papper, färger m. m., erlägga tullafgifter, hafva Rikets Ständer ansett Kopparstick, Eslamper och Lilho gr afiska arbeten, af hvilka en stor del, såsom vexelblankelter m. m., afse komtnerciella behof, och de lill konstsaker hänförliga ega ett så ojemförligt högre värde i förhållande till papperets vigt, att någon derefter utgående, med hänseende till papperstullen beräknad ringa tullafgift för dylika arbeten måste blifva utan betydenhet, böra, i stället för den tullfrihet, som nu är nämnde arbeten medgifven, åsättas en införselstull af 5 sk. skålpundet, hvarifrån endast undantagas sådana plancher m. m., som tillhöra tryckta, vid införseln tullfria arbeten; äfvensom Rikets Ständer ansett Bräder och Plankor, sågade, af furu och gran böra beläggas med en tullafgift, hvilken blifvit bestämd till 2 sk. per tolft för sådane af l£ tums tjocklek och derunder, samt, till 6 sk. för sådane af större tjocklek. Med afseende å den betydliga nedsättning, som egt rum i införselstullen å Koksalt, hafva Rikets Ständer funnit den hittills för sodaberedningen medgifna tullfrihet å koksalt böra upphöra.
Kungörelsen den 11 December 1811 blifvit bestämda. § 168. I afseende på uppbörden, levereringen och redovisningen af de stämpelafgifter, 6om lör tidningar och spelkort skola erläggas, komma härom utfärdade författningar alt tjena till efterrättelse ; börande kostnaden för den i Riksgälds-kontoret skeende tidningsoch kortstämpling af detta verks medel bestridas ; och må vedergällningen för denna stämplings verkställande och kontrollerande hädanefter utgå med enahanda belopp eller efter samma beräkningsgrund, som hittills. Likaledes böra de stampar, som vid den i orterna förefallande tidningsoch kortstämpling måste begagnas, på Riksgälds-kontorets bekostnad anskaffas. Men för öfrigt skall kostnaden för nämnde stämpling, med det i författningarna; bestämda belopp, utaf de influtna stämpelmedlen godtgöras. § 169. Öfver hvarje års uppbörd af allmänna bevillningen samt Riksgälds-kontorets öfriga inkomster, hvilka uti landsorten levereras, författas vid Landskontoren summariska räkningar, som afslutas och insändas till Riksgälds-kontoret inom den tid, författningarne stadga; skolande uti dessa räkningar restantier och balanser från de förra åren jemväl till Biå. till R. St. Sådana summariska rakningar »deranäs äfven från Stockholms sisi inom den tid, som serskildt är bestämd. § 170. I början af hvarje månad insändas fran Landtränterierna till Riksgäids-kontoret förslag öfver de, under nästföregångne månad, för nämnde Kontors räkning, influtna medel; hvilka förslag ovilkorligen böra vara af Landskontoren till riktigheten bestyrkta. § 171.
St:r att allena styra och förvalta Banken, ännu icke är undanröjd, att ,om äfven motionärens förslag kunde antagas, R. St:r alltid qvarstode såsom part och domare i egen sak, först i hvad som rörer den ena hälften, och sedan i så mycket i den andra hälften, som man kati antaga det finnes inflytelserika privatbanksegare bland representationens egna ledamöter. Hr Frilnns förslag, att Regeringen skulle tillsätta Ordf:de, synes mig föga smickrande för konttnga - Den 19 November f. m. 209 konungamakten, enär denne Konungens embetsman blefve, omjagså får uttrycka mig, en förnäm nolla, under Bankofullmäktiges kontroll och öfverinseende. Dessutom, att ytterligare befästa de enskilda intressena i deras makt öfver Sveriges penningeväsende, står icke i god harmoni med den ädle motionärens antydande, att just dessa intressen orsakat det onda, han söker att afhjelpa. Motionärens förslag att indraga alla sedlar under 10 rdrs valör, har icke åtföljts af några verkliga bevis om nyttan för vårt land af en sådan åtgärd, ty de allmänna satser och moderna theorier, hvarpå förslaget grundar sig, äro, efter mitt omdöme, inga bevis, ehuru de olyckligtvis, såsom sådana, alltför ofta fått gälla. I motsats till Hr Frih:ns tanka, anhåller jag att få yttra min, om skadligheten af småsedlarnes utbyte mot silfvermynt. Summan af de utelöpande mindre sedlarna, för närv:de, stiger till omkr. 13 mill. rdr. Ett utbyte af dessa 13 mill. rdr, mot från Banken utsläppt silfvermynt. skulle naturligen minska den under Bankens vård varande metalliska valutan med samma summa. Ett lika säkert faktum är, att småsedlarna, bibehållna såsom enda skiljemyntet, äro oumbärliga i den alldagliga mindre rörelsen inom landet, att de såsom sådana, spridda i hvarenda koja, omöjligt kunna inverka tryckande på Bankens silfvervaluta. Då nu fäl let är, och olyckligtvis, efter all sannolikhet, kommer att blifva, att
Enär det i förevarande § för landtmätare, som underlåter alt skiftesförrättning inom föreskrifven tid företaga, stadgade äfventyr, att Konungens Befallningshafvande eger annan landtmätare dertill förordna, i förening med den uti 22 § af Landlmäteri-instruktionen Konungens Befallningshafvande tillagda rätt, att genom vilen tillhålla landtmätare att förrättningar i behörig tid företaga och fullborda, synes Utskotten utgöra ett vida lämpligare och lättare användbart medel att förmå landtmätare att sina skyldigheter fullgöra, än stadgande af böter för landtmätares försummelser i berörde afseende, kunna Utskotten icke biträda det af Anders Gustafsson härutinnan framställda förslag, utan hemställa, ull detsamma icke må bifallas. 8 § af A. IF. Svartling: att då kronofogde ofta kunde lång tid sakna kännedom derom, att god man lemnat sin befattning, men pastor deremot genast borde blifva underrättad, när god man afgått, denna § borde erhålla följande förändrade lydelse: ”Pastor i hvarje församling skall vara pligtig att, då god man genom dödsfall eller eljest inträffande omständigheter afgår, derom genast underrätta kronofogden i orten, hvarefter det honom åligger att ofördröjligen föranstalta om nytt val, så att alltid ett tillräckligt antal gode män inom socknarne finnas. Öfver de valde gode männen insände kronofogden genast derefter en förteckning etc.” Giltigheten af den såsom skäl för den föreslagna förändringen framställda anmärkning kunna Utskotten icke godkänna. Någon anledning till antagande deraf, att pastor bör erhålla underrättelse derom, att god man från sin befattning afgått, Bih. till R. Utskottens Betänkande, N-o 15. förefinnes nemligen icke, då de åtgärder, som vid gode mäns utväljande på pastor ankomma, inskränka sig lill alt pä kronofogdens anmälan utlysa sockenstämma för valets anställande och alt valet förrätta, samt det dessutom kan inträffa, att god man icke är boende inom den socken, för hvilken han är tilt god man utsedd.
Friherre Åkerhjelm af Margretuland, Gustaf Fredric, Öfverste, och N:o 254 Friherre Lagerbjelke, Gustaf, f. d, StatsRåd. Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att Expeditions-Utslcottet måtte genom Protocolls-Utdrag underrättas om de sålunda utsedde Ledamöterne af Ridderskapet och Adeln uti Hemliga Utskottet, samt tillika anmodas att uppsätta en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj;t, som borde innehålla namnen på samte. lige Riks-Ståndens Ledamöter uti bemälte Utskott. Bifölls. ^ Herr Hammarsköld, Lorenzo, anförde skrifteligen: (Se Bilagan N;o 1). Herr Hammarsköld anhöll, att dess anförande måtte till Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskottet remitteras samt med de öfrige Riks-Stånden communiceras. Lades på bordet. 638 Den 34 Februarii, Herr Tiger akfild, Carl Wilman, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes sä ly§ dande: (Se Bilagan N;o s). Lades på bordet. Herr Tigerskiöld, Carl Wikman} anförde skrifteligen: (Se Bilagan N:o 3). Lades på bordet. Hans Excellence Herr Grej ve Cederström9 Rudolf, uppläste följande; (Se Bilagan N:o 4), Lades på bordet» Herr Stråle, Nils Willielm , anförde skrif» teligen: (Se Bilagen N:o b'). Lades på bordet» Herr Toll, Florus, uppläste följande; Den 24 Februarii, 63g (Se Bilagan N:o 6). Lades på bordet. Friherre Wrangel, Henning: Den motion jag i dag tanker framställa, innehåller förslag till ett sätt att skattlägga och värdera jord. Ämnets vigt har gjort det omöjligt för mig att vara så korrt Sorn jag hade önskat. Jag hoppas likväl att ehuru dess innehåll svårligen kan med önskad uppmärksamhet uppfattas, Ridderskapets och Adeln, under det saken ligger på bordet* torde få tillfälle att bättre granska huruvida förslaget är antagligt eller ej.
I densamma är föreskrifvet att frågan om låns uptagande för något allmännyttigt företag kan ej vid det ting, då frågan väckes, utan först vid nästa möte, afgöras; och då icke med 2/g af de närvarandes röstetal, utan genom en öfvervägande pluralitet af 2/3 af alla de röstberättigade. Mig synes att mati verkligen borde taga den Norska lagen i flere afs:den till föredöme. Det är nemi. enl. Norska lagen ej allenast vid låns uptagande, ulan äfven vid andra Den 11 Oktober. vigtigare företag sorn frågan ej kan afgöras vid samma ting, sorn den blifvit viiekt, utan måste upskjutas till ett efterföljande. Hvad nu denna § vidkommer, hafva komiterade i sitt förslag stadgat att, bland det som fordrar 2/3 pluralitet äfven borde räknas »nya företag». Utsk:t har deremot alldeles uteslutit detta morn., men istället insatt ett mom. af följande lydelse: »Underkännande af någons behörighet att såsom ledamot i landstinget taga inträde.» Mig förefaller det särdeles svårt att kunna göra sig reda för, då landstingen böra hafva rättighet att vägra någon'inträde i landstinget, och jag tror att det icke kan ske annat än för större förbrytelser och i sådant fall torde alltid 2/3 pluralitet förekomma, ulan att derom behöfver särskildt stadgas. Således torde det vara af mindre vigt, om detta mom. införes eller ej. Hvad mom:t om »nya företag» beträffar, anser jag att detsamma bör införas; men får tillika, på sätt Hr Bildt yrkat, och då man ej på stående fot kan upgöra någon redaktionsförändring, anhålla om propos. på återremiss af §:n, på det densamma måtte inom Utsk:t ånyo tagas i öfvervägande. Hr Bildt: Jag hemställer till hvar och en, om andra spekulativa företag än jernvägar, kanalbyggnader eller dylikt, kunna kosta så mycket att utländskt lån derför behöfver uptagas? Icke kunna till dessa företag räknas helsovården eller undervisningen, ty dessa kosta icke mera än att de genom årliga uttaxeringar inom kommunen kunna bestridas.
» Största sevärdhet. » KNFTPP XV i &gt; JU l W l BORGVattenkuranstalten Begär prospekt. NORRKÖPING. Hytt! » Choclait » (Chocolat au lait). Högsta närande födoämne i fast form. Hygienisk, absolut bakteriefri. För barn och svaga personer. Liten volum, starkt näringsämne. För sportmän, militärer etc. Frän Amedée Hohler &amp; fils, TI. it *. Drottningens hofleverantörer, chokladfabrik i Lausanne. Begär » Choclait till ätning * (" finnes äfven till kokning) i bättre Speceriaffärer, Konditorier samt hos Herrar Percy T. Iiuck &amp; C:o. Begär äfven Kohlers specialiteter! Chocolat af vackert opol. björkfanér, synnerligen lämpl. att glödritas, då en elegant, prakä la noisette Gianduja, Five 0 ' clock, Langue tisk och stark hattask erhålles. Levereras de ekats, » Le Petit Suissei&gt;, Grissini, Napoi oval form 35 cm. diam. höjd 28 cm. till litains, Nougat, Chocolat fondant, Cacao i 1 kr. 50 öre pr styck mot järnvägsefterkraf bleckburkar etc. etc. I parti hos John Å b e r g, 23 Smålandseller postförskott af Hagaryds fanérsittsgat. Rikst. ALMA Drottningen af England. erhållas hos alla större specerihandlare inom riket. ÖFVERSTINNAN THULSTRUP anskaffar, inackorderingar i goda hem, möblerade rum, värdinneplalser m. m. Träffas 11 — 1, Karlavägen 42, n. b. Tel. Oslermalm 1024. (794) kurs i smasiio. L O S T D O 3ST. Till Direktör C. H. Liedbecks Korpulenta personer kunna inom några veckor blifva befriade från sin fetma. EU säkert och varaktigt medel. Fullkomligt ofarligt. Ingen dietförändring nödig.
Solen icke blott lyser, titan ger ockst! värme och lifskrait. Man vänjer sig ocksa vid ljuset. Hell och lycka dock för bergsmannen, att det underbara mil nar den tunga hammaren banat honom vag till .det iördoltima, att das bjertekammarea, och när djupets andar lart honom att lösa ?Iiivets ändlösa gitas han dfi icke tillika m&amp; säga om sig sjelf: - , &gt;len jglcmte Dagens Prag1 i d a midnrtsmörke Schakt, glemtc Liens rus og sang i min Gruber Tempelpng .. utah att .hoppets sol. m&amp;te rinna upp iör Henrik Ibsen, trots iHammenLg paa Homrnerilag indlil Li %wts oiäste Dag!, Literaturanmalan. Paul Heyses noveller, öherntta ni A. G. Engbcrg. Stockholm, P. A. Xorrtcdt K Söner. Pris: 50 öre hiifiet. ' $J au1 Heyses mhgsidighet gör det srart att skildra honom. Han h61 till dessa lyckliga naturer, som finna sig hemma öf \ .erallt, och hos bvilka lifvets rexlande scener och dess skiftande gestalter bringa mots \ .arande striingar hos diktaren sjelf i dallring. Detta ar dock sant endast med en inskriinkning. Ty Tör det råa, det simpla, det briiLda har Heyse intet öra. Och ni^ han skildrar, f&amp; det skildrade en viss likhet, icke med honom sjeli, men med det han äiskar. Och som detta iir harnioni och hvad derunder inbegripes, uppuiider iii~.en sjeliva brottet hos honom med en viss storslagenhet, en samlad kraft, som vacker, visserligen icke vbrdnad, men dock en viss beundran. Se t. ex. Andrea Dehin.
Det här omföfmalde förbud grundat sig på Kongl; Kung. äf den ig Junii 1 8 16, hvarföre Utskottet ansett sig ej kunna föreslå utförsel deraf 1 j i 00 forbad —» Kortspel * . a I 30 1 100 1 5ö Såsom en medelväg emellan dén äf tvänne RiksStånd föreslagiié förhöjning af Tullen, hoppas Utskottet af RåksStåndén en jemnkning, i enlighet ined Vaitofl. BorgareStåndets !■• förslag Kreatur, lefvande liåstar * 1 25 1 — Race hingstar * • 5 1 Lättheten att tinder ‘denna rubrik inpractisera flera slags hirtgstar emot lindrig Tull, föranleder Utskottet att hemställa, det H. Ridderskapet och Adeln täcktes frånträda sitt beslut; i i — alla andra slag 5 - 1 25 1 15 Till dert af U. Riddéfskapet och Adeln föréslagne förhöjning, tillstyrker Utskottet så mycket heldre bifall, Sdrn densamma länder till LadugårdSskötäelns förkofran. 1. r i Lampor af alla * 25 1 5° Denna förhöjning, ledande till skydd för' Svenske Handtverkerierne, föreslår Utskottet vördsamt till bifall af de öfrige Stånden. 150 i Lackerad! arbete alla slag - 25 1 3° Så vida konsten ätt laquera ej hunnit den höjd här i landet , att fremmande arbeten kudna umbäras, kari ej ellef Utskottet föreslå ändring i 3:ne Stånds beslut u I i I Enligt Utskottets Förslag. Enligt H* Eidderskapets och Adelns Beslut. Enligt Vällofl.BorgareStåndets Beslut. Jemnknings Förslag. 1 Inkommande., g crä £00 (T) 3 (X n> Inkommande. 5 crq as a o. ro M CS >7* O B 3 bi: 3 O. fD Utgående.
Ridderskapet och Adel» den ii:te l denna Z04 Den 1Z Geptember - denna mZnad förefölls, rörande rättkgängsfrägan kmellan Tull-Arrcnde-Oi; rctionens Ledamöter sch Öfwer» Directenrcn Lrevvssmökien, samt den scdnares ger nom trycket utkomna till Kongl. Maj:t i underdänighet st^lde skrifter, efter mitt dä gifna löfte, under, rättade Ordföranden i Tull-Oir clioncn Hans Cxcellencc Herr Ofwer-Stäthällarcn Grefwe al om Riddcrskapcts och Adelns önskan, har Hans Exccllence icke allenast af mig begärt att erhälla ett fullständigt Utdrag af Ridderskapets och Adelns Protocoll i detta ämne, med alla detsamma rörande dictamina för att erfara hwad af honom äffas; utan ock förklarat, att haa derefter med möjeligaste första wille skrifteligen in, för Riddcrskapct och Adeln uplysa sammanhanget och beskaffenheten af detta mäl. Hwad äter angär Under, Stäthällarcn Ifiljenkpsrra, sä fär jag den äran tilkän, nagiswa, att jag ej ännu haft tilfällc träffa honom, hwilket likwäl med första skall ske, hwarcftcr Högloft. Riddcrskapct och Adeln skall erhälla del af dctz 'war. Beträffande den af Hans Exccllence Herr G rkwe sk gjorda begäran, rörande del utur P oto, collet af hwad deruti honom rörer, lärer Höaloff. R>^, Lerskapct och Adeln finna med billigheten fullkomligen Lfwe'ensstämmande, att denna begäran bewilja, i följe hwaraf fista Istsni-Protocollct torde fä justeras. Bifölls.