Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
UndervisningsVerken föreslagit, och vore en anstalt till bildandet af skicklige Lärare för FolkScholor åt hela Fäderneslandet, men icke tillkommit blott för Hufvudstaden eller den deromkring liggande Localen , anslaget borde, till det af enskilde Motionärerne föreslagne belopp, 3333 R:dr 16 sk. ari., förhöjas; hvilken Summa, så vida Inrättningen skulle bringas till fullkomlighet, minst erfordrades, ehuru Directionen, innan den ännu efter slutad reparation af llyggnaderne blifvit öfyertygad om otillräckligheten af förstnämnde belopp, inskiänkte sig dertill uti dess Betänkan den, N.'o 240. 173 lios K. M:t gjorde underd. anhållan; hvarjemte, och då det Sällskap, som redan före sista ltiksdag bildat sig lill befrämjande af YexelUndervisningen, genom både nit för saken och uppoffring af egne tillgångar, uppgående till mera än 7000 R:dr, samt derutöfver 2000 R:dr, hvarföre Sällskapet ådragit sig en räntebärande skuld , arbetat för det ändamål hvars kraftiga befordrande R. St:r sjelfve önskat i införandet af Vexelundervisningsrnethoden uti alla Landsorter, den begäran syntes icke vara obillig, att detta ökade belopp af 3333 R:dr 16 sk. matte åtminstone till 10 år utsträckas, enär hvarken skicklige Lärare skulle vilja ingå på så ansvarsfulla förbindelser under så korrt tid som 5 år, eller resultater lill en säker slutsatts öfver Inrättningens fördelar eller brister derunder kunde hämtas; hvarjemte ersättning borde gifvas Sällskapet för de spplånta 2000 R:dr, för hvilka ingen annan tillgång funnes, än de med moda och kostnader beredda Schol-Materialierne i Läse-, Räkneoch Skrif-Tabeller. Uti hvilket anförande Herr Biskopen Doctor Wallin, Biskopen Doctor Faxe samt Professoren Bexell instämt. Hvaremot hos H.
Och sedan dessa bemödanden strandat mot en lycklig resning till nationalitetens bevarande, se vi dock äfven sådane män, hvilka innerligast fasthängde vid fädernas tro och bruk, genomträngda af grekiska idéer, och mången ibland dem förstod blott på grekiska språket läsa sitt folks heliga skrifter. Om de, som af dogmatiska skäl förneka det persiska inflytandet på israeliterna, vore tillgängliga för ett på historiska fakta grundadt förnuftigt resonnemang, så kunde man visa dem, att om den helleniska bildningen djupt inträngde uti och omgestaltade det judiska tankelifvet, så måste den persiska kulturen utöfvat en icke mindre verkan på detsamma, helst dess motståndskraft emot den förra var ojemförligt större än mot den sednare. Under den babylonisk-persiska perioden var först hela nationen, derefter en betydlig del af densamma, förspridd bland ett orientaliskt folk, hvars gudsdyrkan, ja hela tillvarelsesätt egde, vida mer än de polyteistiske vesterländske hellenernas, något befryndadt med judarnes eget. Mot hellenerna åter stodo de, uti lokal mening, i en temligen samlad massa och egde nu – hvad de icke egt under fångenskapen – ett nationalitetsmedvetande, bygdt ej blott på den gemensamma härkomstens, utan än mer på den gemensamma och för dem egendomliga religionens grund samt till följe deraf utomordentligt starkt och frånstötande mot främlingar. Det var nämligen först efter exilen, som den egentliga judendomen bildade sig genom alla främmande elementers stränga afskiljande (så t. ex. upplöstes alla mellan judar och utländska qvinnor ingångna äktenskap, och en lag mot sådane blef inregistrerad i de s. k. mosaiska urkunderna), genom ett högtidligt besvuret samhällsfördrag, genom samlande af de skrifter, som nu utgöra gamla testamentet, och deras upphöjande till auktoritet för tron, genom synagogors inrättande, de heliga skrifternas afskrifning och spridning och andra medel för en allmän nationel folkuppfostran. Denna tanke ligger till grund för emanations-läran, hvilken spelat en så stor roll hos nyplatonikerna, gnostikerna och äfven i den kristna teologien.
§ 75 De årliga markegångstaxorna skall upprättas av deputerade från alla riksstånden. § 76 Utan ständernas samtycke kan inte kungen göra lån, varken in rikes eller utrikes eller riket med ny gäld belasta § 77 Kungsgårdar och andra Kronans egendom får inte säljas, ges bort eller förpantas av kungen utan ständernas samtycke. De skall förvaltas efter de grunder ständerna bestämt. § 78 Ingen del av riket får söndras, genom försäljning, förpantning eller gåva. § 79 Ingen förändring i myntens värde får äga rum utan ständernas bifall. Dock får kungen låta slå mynt. § 80 Krigsmakten till häst och fot samt rotering av båtsmanshållet blir vid de tidigare upprättade kontrakterna och indelningsverket. Ingen ny rotering kan ske utan kungens och ständernas beslut. § 81 Denna regeringsform och rikets övriga grundlagar kan inte upphävas eller ändras utan konungens och ständernas samstämmiga beslut. Sådana frågor skall väckas i konstitutionsutskottet. Ständerna beslutar om grundlagsändringar först vid nästkommande riksdag. Blir stånden ense om ändringen överlämnas förslaget till konungen med begäran om bifall. Vill kungen ha ändring hör han statsrådet och lämnar sin och statsrådets proposition till konstitutionsutskottet, som avgiver sitt utlåtande till ständerna. Tillstyrker utskottet vilar frågan till nästa riksdag. Avslår utskottet avgör ständerna genast propositionen. § 84 Om konstitutionsutskottet avslagit ett förslag till ändring i grundlagen från en enskild person, skall de meddela honom avslaget och låta trycka det så att allmänheten kan läsa. Han ansvarar för innehållet. § 85 Som grundlagar anses: denna regeringsform, riksdagsordningen, succcesionsordningen och tryckfrihetsordningen. § 86 Med tryckfrihet förstås att varje svensk man har rätt att utan hinder av den offentliga makten utgiva skrifter. Han kan endast ställas inför domstol och tilltalas för innehållet. Han straffas om innehållet strider mot tydlig lag. Alla protokoll utom de från statsråden och ministrarna, riksgäldsverken och ärenden som bör hållas hemliga, må ovillkorligen utgivas genom trycket. § 87 Ständerna äger gemensamt med kungen stifta allmän civiloch kriminal samt kyrkolag och även förändra eller upphäva tidigare lagar. § 88 De förklaringar som ges om tolkningen av dess lagar mellan riksdagarna, kan ogillas av ständerna, varefter de inte längre gäller.
Om nu äfven enskildes eller menigheters läkare finge beräkna samma förmån och derjemte åtnjuta bättre löner, såsom händelsen vanligen är, så skulle Kronans tjenster blifva sämst besatta, emedan de skickligaste lakarne sökte sig dit, der de hadej de största fördelarna. Vilja R. St. bibehålla de skickligä läkarne för Kronans tjenst, så böra de icke anhålla hos K. M. om tjensteår för privata läkare. Vilja de deremot låta Staten hålla till godo nied de sämsta, så bör Utsk:s förslag bifallas. En annan utväg finnes dock, nemi. den, om StatsUtsk., som sparat på så mycket annat, vill föreslå högre löner åt läkare i Kronans tjenst och derigenom bereda dem högre eller lika förmåner med enskilda läkare. Men som oundgängligai e behof finnas, åt hvilka StatsUtsk. vägrat anslag, så hemställer jag, att detta betänk, måtte afslås. D c ii 13 Juni f. m. Frill. Cederström: Den siste talarens utlåtande, rör:de ansökningar 0111 competence, hvilka af lakarn stundom blifvit gjorda men lins K. \1. alslagna, ar ett ytterligare bevis på att sådana ansökningar ieke grundat sig på kunskap om medicinal-föi fattningarna och kännedom om befordringsrätlen i denna väg. Hade de baft kännedom derom, så bade de alldeles ieke dermed inkommit, emedan befordi ingsrätten ieke kunde derigenom på något sätt utvidgas. Från den stund doelorei ne blifvit piomoverade ocb aflagt eden, likasom när de tagit chirurgi;e-magistergraden, m. m., från samma stund äga de enl. medicinal-författningarna tur och befordringsrätt till alla möjliga läkaresysslor inom Riket. Jag kan derföre ieke begripa, hvarföre de särskildt skulle bos K.
Deputerades godtfinnande åt Pröfnings-Comileerne uppdraga nämnde befattningar; så lärer den anmärkta kostnaden för Landet, att Deputerade en gång efter hvarje Riksdag sammanträda, föga komma i beräkning, vid betraktande af fördelen, atti de Län, der allmänna sjukvårdens ombesörjande sådant påkallar, årligen flera ofverläggningar derom emellan Landshöfdingarne och Läns-Ombuden kunna ega rum, då ständige Comiteer finnas organiserade; men hvilket ändamål deremot icke vinnes genom Pröfnings-Comiteerne, som endast en gång 0111 året sammanträda; hvadan Utskottet ej heller kan frångå hvad Utskottet i denna del föreslagit. Angående slutligen Herr Modins anmärkning; så, enär J. O, Dahlbergs motion, om anläggning af ett Curhus i Sundsvall, icke utgjort föremål för Utskottets handläggning i annat hänseende, än så vidt den afsåg Curhus-afgiftens användande serskildt, och utan sammanhang med Länets sjukvård på det hela, och något hinder för Curhusets anläggning icke möter genom de af Utskottet, för verkställigheten af Rikets Ständers beslut rörande Curhus-afgiften, föreslagne allmänna stadganden, lärer Herr Modins förenämnda anmärkning lemnäs utan afseende. På ofvanniimnde och de i Betänkandet ]NT:o 8 anförde skäl, föranlåtes Utskottet hos Högh Ridderskapet och Adeln samt Yällofl. BorgareStåndet desto hellre vördsamt hemställa, att de i nämnde Betänkande föreslagne grunder, i afseende på Curhus-afgiftens fortfarande, måtte oförändrade antagas, som, på sätt Utskottet förut upplyst, detta Betänkande redan blifvit af de öfrige RiksStånden gilladt. Det i 5:te Morn. af de reglementariske föreskrifterne åberopade Rä - 4 Eevitlnin^s-Utskotlcts Utlåtande N\o \f, e iensknps-formulaire varder härhos vidfogndt. Tvänne Ledamöters Reservationer bifogas. Slockholm den ?.S Junii 1834, Reservationer, aj) af Herr iton Hohenhausen.
Till 18to och 1811 årens Räkenskaper och Riks-Stater har Stats-Utskottet, emot 76 §• i Riksdags-Ordningen, nu icke kunnat sträcka sin granskning, såsom dels af Riksens HögloflStänder vid 1812 års Riksdag och dels af Herrar - leo Dtn 2 'Augusti rar Revisorer vid 1813 ars Revision redan öfversedde oell granskade. Angående Öfvérskolten på Bévillningeil,' får Stats-Uukottet tillkännagifva, att desamma icke inflyta till Stats-Verket utan till RiksgäldsContolret, dit liela Bevillnings-Summali ingal-. Vid den Revision af Riksgyldsvferket, sotti StatsUtskottet vid denna Riksdag förrättat, och hvaröfver Ståts-Utskottet till Riksens Höglöfl. Ständef redan afgifvit dess Berättelse, hat StatsUtskottet inhämtat, att Riksgälds-Conloiret för alla dit ihflutna medel visat ordentlig och behörig redogörelse, samt att dfe blifvit efter föreskrifter och till Verkets basta och förmori disponerade; och hafva Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret häröfver redan erhållit Riksens Högiofl. Ständers decharge. För de uren 18x2 och 1813 Stats-Verkét till£lutna1*Subsidie-medel hafva behöriga redogörelser blifvit aflemnude och af Stats-Utskoltet granskade, utvisandes dessa redogörélser , huru medlen blifvit disponerade, och har StatsXJtskottet häröfver till Riksens Högloft. Stäng der redan afgifvit dess Berättelse. Rörande Saltpeter-medlen, så har Kongl.' Stats-Contoiret , till underdånig åtlydnad af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 22 Mars a 811, författat Hufvud-Räkningar öfver Saltpeter upphandlings-fondens tillgångar och ut“_ $ift«-F Dm 2 Augusti gifter ifrån och med ar i g 10 till och med 1813.
De exponerade artiklarne voro af en betydlig mängd, i åtskilliga industriens grenar, och deras beskaffenhet utvisade att industrien inom detta Län, om än icke hunnen till någon ovanligt hög ståndpunkt, dock är på god väg att utveckla sig, och verkligen hunnit längre, än man förut i allmänhet föreställt sig. Af exponerade, till försäljning af ägarne anmälde artiklar, blefvo 156 stycken försålda för ett sammanräknadt penningebelopp af 930 R:dr 30 sk. 2 rst. B:ko. Af dem som besökte expositionen blefvo dessutom beställningar gjorda å tillsammans omkring 125 särskilda persedlar, att tillverkas af 21 ibland dem som exponerat artiklar. Ifrån Jernoch Manufaktur-bruk i Länet, hvilka dels ägas af flere intressenter och dels icke kunde anses erhålla lämplig belöning genom ett ringa penningebelopp, voro åtskilliga artiklar insätta, hvilka ansågos förtjena premium, hvarföre de utsedde prisdomarena, i stället för penningar, föreslogo, såsom premier åt dessa Bruk, Hushållnings-Sällskapets vanliga belöningsmedalj af silfver med särskild passande inskription. Sådane medaljer blefvo, i följd häraf, tilldelade Skultuna, Ramnäs, Surahammars och Jäders Bruk. I öfrigt blefvo premierna fördelade i 4 klasser: den 1:sta a 4 R:dr, den 2:dra å 3 R.dr, den 3:dje a 2 R:dr, och den 4:de å 1 R:dr Silfver Specie. Af första klassen utdelades 4, af den andra 9, af den tredje 18 och af den fjerde 41 premier, tillsammans 120 R:dr Silfvermynt, som, med tillägg af kostnaden 11 för ofvanberörde 4 medaljer, beräknad till 5 R:dr Silfver, svarar emot ofvanberörde af Eder Kongl. Majit beviljade summa. Välmågan har under ifrågavarande period, isynnerhet de tvänne sista åren, märkbart tilltagit, förnämligast ibland allmogen.
Til swar pä Herr Baron kleming yttrade tanka, som synes äspfta, at de, som funnit - 124 Den 8 Julik. nit sig pä detta rum utmärkta, eller som andra pä en ofullständig beskrifning kanske alltför wäl welat igenkänna, bsrde anses härigenom nog straffade, fär jag blott ödmjukast underställa samtelige här waran de Ledamöters ffarpspnta omdöme huruwida detta baft någon werkan pä möjligtwis i fräga warande personer. Grefwe OelL6arcIic, jacob. I 1 7 är har jag haft den tjenst jag nu har och det ilian lön af hwad namn som hälst: aldrig har jag i större eller mindre män haft under min wärd Kronans medel, jag karr således med fullkomlig orvald yttra mig i denna sak, och Högloft. Ridderffapet och Adeln underställa min tanka. Hade jag under min fcrwaltning ägt Kronans medel, jag skulle ej hafwa afwaktadt Riksens Ständers eller nägon individus upfordran för at derföre göra hwad redo som hälst kunnat önskas; mit eget samwcte bade gemensamt med min egen tilfrcdsställelse skolat - mig den älägga; men dä förra Constitution ej älade de ämbetsmän, som härmed ägde göra nägon redo för Ständer, tror jag ej heller at wär närwarande Grundlag i detta fall kan äga någon retroactiv werkan, eller en commission af Riksens Ständer sättas til dest undersökande, annan än hwad som Stats-Utskottet tilhör at wid den allmänna redogörelsen pröfwa, och om de finna den felaktige under behörig Domstol til Lagens beifrande öfwerlemna. Jag anser för min del all annan åtgärd af Den 8 lJulii. af Riksens Ständer ej enlig med de Författningar, bwilka under berörde Ämbetsmans förwaltning warit gällande.
Vid sådant förevetande och då tillförene väckta förslag angående gamla ull-diskontfondens sammanslagning dels med manufakturdiskonten och dels med nya ull-diskonten icke funnits antagliga, hafva Revisorerne, som ansett omförmälda kostnader vara af behofvet påkallade, fästat Rikets Ständers uppmärksamhet å angelägenheten deraf att särskilda medel anvisades till bestridande af den del utaf gamla ull-diskontens utgifter, hvilken af dess inkomster icke motsvarades. Instämmande uti Revisorernes härom yttrade åsigt, har Kommers-kollegium i underdånighet hemställt, huruvida icke Kongl. Maj:t skulle finna skäl att antingen af allmänna medel, som kunde för detta ändamål disponeras, anvisa ett årligt anslag till gamla ulldiskontfondens förstärkande eller ock hos rikets nu församlade ständer göra nådig framställning om ett sådant anslags beviljande, dervid kollegium uppgifvit, att en summa af minst 2,000 r:dr årligen kunde beräknas såsom erforderlig för betäckande af skillnaden mellan diskontfondens årliga inkomster och utgifter. För att erhålla närmare kännedom em beloppet och beskaffenheten af nyssnämnde fonds nuvarande tillgångar och skulder samt inkomster och utgifter, har Utskottet förskaffat sig del af fondens sednast afslulade räkenskaper, jemte åtskilliga andra handlingar rörande föremålen för och anledningarne till de fonden för närvarande ålagda utbetalningar. Härvid har också Utskottet vunnit en ytterligare bekräftelse på det af Revisorerne anmälda och af Kommers-kollegium vitsordade förhållandet, att denna fonds kapitalbehållning I sednswss tider oafbrutet minskats, och att fondens understödjande på ett eller annat sätt är ovilkorligen nödvändigt, så vida icke dess årligen sig ökande skulder inom en föga aflägsen framtid skola komma att öfverskjuta de återstående tillgångarne. Men deremot har, efter hvad Bilt. till /? St. Utskottet erfarit, den under bemälte kollegii förvaltning äfvenledes ställda och för likartade föremål jemväl disponibla fond, h i ken bil at sig genom uppkomna besparingar å manufakturoch extra licentm. fl. medel, under samma tid vunnit en årlig tillökning. Då Kongl. Majit, under den f3 näst!. November, i nåder förklarat
Att frägan bök öfwcrlemnas ät Kongl. Maj:tS Nädiga godtfinnande, pä det i händelse motswarande Lönewilkor kunde upgöras, med desin Kungsgärdar mä förfaras pä det tjenligaste och för Staten förmånligaste satt. Och som desia fyra Ständs beslut synas innehälla lika sä mänga mer eller mindre hufwudsakeliga ffilljaktigheter fär Expcditions-Utffottct hosNiksinsHögloff. Stander »vördsammeligen begära föreffrift, huru härmed bor förhällas i afseende pä Expeditionen, uti hwilken emedlertid ett ruin är lemnadt öppet för införandet af det beslut, hwarom Riksens Ständer benagit lara sig förena. Expeditions - Utffottct får tillika utbedja sig Riksens Högloft. Ständers uppmärksamhet pä de olika besluten angäende Arrendets utgörande af de i andra Clasiens tredje Afdelning uptagne Krono.-Lägenheter, hmarwid Högloft. Riddcrffapct och > Adeln samt Wällofl. Borgare - Ständet ansett andra grunder böra följas än de hwilka Högwördixe Prestc-Ständct och Hederwärda Bonde-Ständet stadgat, warandcs bäda alternativen pä Förflag uti Expedionen infördaStockholm den 12 April igro. Pä Expeditions-Utskottets magnar I. O. Legerkeim. I^uövic Norner. §sm. 2iervoZeI. Anders Olofson. ss, v. ^Vrlsnur - Den 13 April. 367 Utdrag af Riksens Högloft. Stander? ExpcditionsUtstötts Protocoll hällit l Stockholm den 12 April i8io. S. D. Sedan Riksens Högloft.
Då behofvet af ifrågavarande byggnad, hvilken år afsedd att inrymma omkring 50 Kongl. Maj:t eller Kronan tillhöriga vagnar, år i det den nådiga Propositionen bilagda Stats-Råds-protokoll fullständigt utredt, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer må till uppförande af ett vagnshus vid Haga Lustslott å Riksgålds-kontoret anvisa ett belopp af 10,645 Riksdaler att under år 1867 i mån af behof utgå; varande, på grund af hvad Utskottet hår ofvan hemställt, å nårlagda tabell, litt. B., uppfördt ett belopp af 106,645 Riksdaler Riksmynt såsom anslag för en gång för tillfälliga behof under denna Hufvudtitel. Stockholm den 24 November 1865. Kongl. Hofstats-anslagen. Kongl. Maj:ts Hofhållning: Nuvarande beloppet 630,000: Hennes Maj:t Enke-Drottningen Josephinas Hofhållning Hans Kongl. Höghet Hertigen af Östergötland Deruti inbegripna handpenningar för Hans Kongl. Höghets Gemål. Hans Kongl. Höghet Hertigen af Dalarne: Nuvarande beloppet 36,000: Ved och kol för de Kongl. Sgr Kongl. Slotten. Reparationer å Stockholms Slott med flera för de Kongl. Hofven upplåtna byggnader Brandvåsendet och yttre lyshållningen vid Kongl. Slottet och Arfprinsens palats Drottningholms och Svartsjö Slott Gripsholms Slott Ulriksdals Slott Haga Lustslott och park Strömsholms Slott Sgr Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Eugenie För underhåll och vård af möbler och andra, Staten tillhöriga, inventarier i de Kongl. Slotten Kongl. Hofstallets utfodring Polis-, lysoch renhållning vid Kongl. Slottet och Arfprinsens palats Rosersbergs slott Hofven Förslag till blifvande Eiks-stat. Förhöjningen å Hufvudtiteln blifver således 187,000 R:dr. 1,417,000 8 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 8.
i,5oo - — 17,000 — Summa Inkomster B:co R:dr 67.963|l5 4J 67,670 |. 4) Ö9,o5i|24 1 3! 66>38u M 2 70,804133! 4 |o2,030(30] 10 Hvarvid till upplysning anmärkes, dels att i Tolagsinkomstens uppgifna belopp ingått ej mindre hvad under denna rubrik från föregående år balancerats, än den intrad, eller omförmälde —35°^:delar, eller, jidel af Stadens allmänna Tolag, som, efter afdrag af uppbördsprovision, verkligen till Fonden för hvardera året influtit, dels och att den olikhet i årligt belopp, hvartill Sublevationsoch Amortissementsmedlen äro utförde bland Stads-Cassans utgifter, å ena, samt Börs-, Brooch Hamnbyggnads-Fondens Inkomster, å andra sidan, härleder sig derifrån, att desse medel på förra stället blifvit upptagne sådane de äro i Stat för året bestämda, men på det sednare åter till så stor del och i den mohn medlen i sjelfva verket hvarje år till Fonden från Stads-Cassan blifvit utbetalte, hvilket dock icke verkar någon olikhet i berörde medels sammanräknade belopp; utan har detsamma, så väl enligt uppgifterne för Stads-Cassan, sorn enligt Räkenskaperne för nämnde Fond, utgjort för all 6 åren 100,000 R:dr, eller i årligt medeltal den anslagne Summan af 16,666 R:dr 3a sk. Banco. — io3 Utbetalningarne af clemia Fond hafva varit : Quaihyggnadens fullbordande vid Carl XIII:s Torg och fortsättning vid Blasieholms-Hamnen har åtgått största delen af de såsom bestridde kostnader för Brooch Hamnbyggnadsarbelen i denna Utgifts-Tableau uppförde
Herr Lagmannen och vice Talmannen C, F. Låndbergs Memorial, örn den från Stockholm, Götheborg och Carlskrona utgående Ovarntulisersättni ng. Bevillnings - Utskottet. Herr Grosshandlaren Jan Lambergs Memorial örn Tu 11-Verket och Tull.Uppbörden. Herr Handelsmannen Jac. Linströms Memorial, om upphörande äf Landt-Tull på inhemsk Tobak Banco Utskottet. Herr Jouveleraren J. Holmers Memorial, om Baned Lån till bitrede vid nybyggnad af af. k brända Städer; jemte dervid gjorda tillägg. Herr Handelsmannen Gust. Stabecks MernoJ rial, om lustruetioner för blifvande BancoFulL magt ige. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG till Riks-Ståndens Protokoll vid Urtima Riksdagen i Stockholm 1817 och 181S. lo:de Samlingen, Innehållande Riksens Ständers Expeditions-Utskotts Memorial med Riks-Ståndens deröfver fattade Beslut, och Riksens Stäncftrs underdåniga Skrifvelser till Kongl. Majit, jemte Riksdags-Beslutet. STOCKHOLM, Elmeus och Granbergs Tryckeri, 1818» N:f l, Expeditions Utskottets Memorial om antagandet af ytterligare en Kanslist vid Utskottet* T lil följd af 24. §. 1 Riksdagsordningen hat Éxpeditions-Utskottet, såsom ej organiseradt på Aldelningar, till sitt biträde antagit, jemte Sekreteraren, blott en Kanslist. Då likväl, enligt hvad flera Riksdagars erfarenhet besannat, denna till en enda person inskränkta UndéivBetjening är för de under Riksdagens lopp mer och mer ökade göromålens bestridande alldeles ötillräcklig, får, med anledning af ofvan åberopade Utskottet till Riksens Höglofl. Ständer Vördsamligen hemställa, om icke ytterligare ert Kanslist måtte få af Utskottet tillsättas, och, i sådant fall, det honom tillkommande arfvode eller traktamente beräknas från antagnitigsdagen.
5* och alltså sistnämnde år med 4*232 R:dr 46 sk. 5 rst. öl verskjulande årsanslaget för dylika utgifter, finnas upptagna nedannämnde, sedan flera år tillkomna och årligen fortfarande gratifikationer, nemligen: 184©. ay Enligt Kongl. Brefvet den 24 September iS3i , till Majoren vid Flottans Mekaniska Corps, Wallenstrand, arfvo den för trägen tjenstgöring, j5o: oeh till Kapitenen vid samma Corps, Kronberg, 5o: by Enligt Kongl. Brefvet den 5 Juli 1826, till f. d. Läraren vid Amiralitetets Barnhus-Skola, Sjögren, i5o: — ey Enligt Kongl, Brefvet den 2Ö Januari 1833, till förhöjning i aflöning för Underofficerare oeh manskap å Carlshamns K.astell, , , , , , , « , , , , dy Enligt Kongl. Brefvet den 12 Maj r836, till diverse utgifter för Skeppsgossarnes undervisning i flageolettblåsning, 22$: 24. — «y Enligt Kongl. Brefvet den 12 Mars i836, för blåsinstrumenters underhåll, iqi; fy Enligt Kongl. Brefvet af sistnämnde dag, till Hornblåsares inöfvande , . 480: gy Enligt Kongl. Brefvet den 22 Februari 1834, till Kongl.Örlogsmanna-Sällskapet i Carlskrona 200: —- — 200: hy Enligt Kongl. Brefvet den 27 Februari 183o, understöd till Krigs-VeteuskapsAkademien 20©: Dessa medel böra, i Revisorernes tanka, flyttas till den Hufvudtitel, der 1841. j5o: 5o: e5o: — 220:25. —■ 220: 16. — 199:18. 8. 65: a4- —- 48o; 200: 230 — anslagen för vetenskapliga föremål äro uppförda. t) lill Löjtnanten vid Flottans Mekaniska Corps, Kapiten L. F.