Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition N:o 74. 5 skilliga förändringar måste vidtagas i afseende på trappgångar och skorstenar, anläggning af brandbottnar och uppförande af brandmur emot angränsande tomt m. m., hvilket allt komme att medföra ansenliga kostnader, som skulle mycket medtaga akademiens tillgångar, under det attändock ett för landets jordbrukare vigtigt behof skulle blifva ouppfyldt, det nemligen af en lämplig lokal för uppställning af de landtbruksredskap och modeller, som med årligt anslag af statsmedel anskaffas eller af enskilde redskapstillverkare till utställning inlemnas; att dessa redskap och modeller, för ernående af dermed åsyftad nytta, måste vara tillgängliga för landtbrukare, som derom önska taga kännedom, hvilket de icke vore, så länge de förvarades på experimentalfältet, der dessutom ingen passande lokal för deras ordnade uppställning och förevisning numera funnes att tillgå; att inom akademien derföre vid flera tillfällen varit fråga om anordnande af en dylik lokal i staden, hvilket nu lämpligast syntes kunna ske i förening med den byggnad, som vore i fråga att uppföras å akademiens tomt; att, enär akademien funnit Teknologiska institutets gamla hus, ehuru i behof af en grundlig reparation, erbjuda en för akademiens sammankomster fullt lämplig lägenhet äfvensom lokaler för akademiens öfriga behof och derjemte en del rum syntes kunna fördelaktigt uthyras och lemna en emot det till akademien nu ingående hyresbeloppet ungefärligen svarande inkomst, samt dertill komme att genom den föreslagna nybyggnaden skulle beredas det allmänna fördelar i flera hänseenden, akademien vore villig medgifva att det ifrågasatta bytet må ega rum, under vilkor: l:o att utbytet af akademiens hus och tomt emot den af Teknologiska institutet ännu disponerade egendom skedde fullständigt, så att sistnämnda egendom tillerkändes akademien såsom dess tillhörighet med full dispositionsrätt, dock utan rättighet att densamma sig afhända; 2:o att, sedan besigtning till utrönande af de bristfälligheter, sorn å Teknologiska institutets hus förefinnas, blifvit af Öfver-intendents-embetet i närvaro af akademiens ombud anställd, och förslag upprättadt öfver kostnaden för husets fullständiga inre och yttre reparation i förening med de förändringar, som för akademiens behof finnas nödiga, huset blefve i öfverensstämmelse med reparationsförslaget försatt i behörigt skick, utan att akademien derför finge vidkännas någon kostnad; öro att, såsom ersättning för den gasledning akademien låtit, i sitt hus ombesörja, den i huset nu befintliga gaslysningsinrättning i synnerhet hvad beträffade de fasta rörledningarne,
Debet för det närvarande finnes utfördt såsom balancerad skuld till Statsverket ; 4:0 att underdånig anhållan borde göras hos Kongl. Majit, att laglig undersökning måtte företagas, till utrönande deraf, genom hvars förvållande olikhet uppkommit i köparens och säljarens Contract, samt att, om förlust härigenom blifvit Statsverket tillskyndad, då emot den person, som denna olikhet vållat, anspråk måtte göras om ersättning för Statens berörde förlust; och skulle de öfrige respective Riks-Stånden inbjudas att uti Ridderskapets och Adelns, j afseende å sistnämnde fjerde punkt, fattade beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Bevillnings-Utskottets, den 20 sistlidne October, under N:o 51, afgifna och, den 26 i samma månad e. 1», på bordet lagda Betänkande, an - 38 Fröt. Utdrag dan 6 Nov. 1829. gående väckt motion om upphörande af Städerlifcs Salu-accis. S. 1). Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets, den 1 sist!idrje October, nnder N:o 157, afgifna och, deri 7 i samma manad e. rn., på bordet lagda ytterligare Utlåtande, i anledning af återremiss af Utskottets, under jSf:o 46, förut meddelade Betänkande, angående Helsingebuldans stämplande, blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln afsjaget. S, D. Föredrogs å nyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets, den 1 sistlidne October, under N.‘o 154, afgifna och, den 7 i samma månad e, m., på bordet lagda Betänkande, angående yrkadt förbud emot innehafvande af mer au en tjenst af en och samma person. S. D.
Utlåtande, i anledning af erhållen äterremiss på Betänkandet JY:o 128, rörande väckt fråga, att Kronan måtte bekosta handtlangning vid Kronohemmans och Nybyggens afvittring. (U. A.) Ifrågavarande Betänkande, som Presteoch Borgare-Stånden bifallit, liar från de båda öfriga Riks-Stånden blifvit återremilteradt med anmärkningar, innehållande hufvudsakligen; de inom Ridderskapet och Adeln\ af Grefve Cronhjelm: Att, i anseende lill den inom de Norra Länen hos nybyggare herskande fattigdom, det är dessa omöjligt att utgöra så många dagsverken vid afvittringarne, som af Landtmätarne dertill fordras; hvaraf den naturliga följd uppstår, alt afvittringarne, till stor förlust för Staten, som måste löna Afvittrings-Landtmätarne, längre utdragas på tiden, än hvad sorn blefve händelsen, om Staten bekostade åtminstone en del dagsverken; och har af sådan anledning.
Utan att vilja inlåta mig i bedömande af hvad inverkan ett sådant sammanträde, som det här ifrågaställa, möjligen kunde hafva på vår framtida representation, ber jag blott att få inskränka mig till den fråga, som här är före, och i detta fall kan jag icke neka, det jag anser ganska vigtigt, att densamma varder behandlad vid ett gemensamt sammanträde, der man komme i tillfälle att höra de invändningar, som deremot kunde inom de andra Stånden framställas, äfvensom den vederläggning, som kunde förebringas, och hvilken sålunda blefve tillgänglig för samtlige Stånden. Det är visserligen sannt, att frågan hvilat sedan förra Riksdagen; men huru mycket den under tiden utgjort föremål för de enskildes tankar, torde Hrnne hvar och en för sig bäst sjelfve kunna afgöra. Jag tror dock, att den är af ganska mycken vigt för landets framtid, och att det vore, att nog lättsinnigt behandla den, om man på detta sätt Den Ä December. 233 skjöte den ifrån sig, Jag för min del tillstyrker derföre bifall til! BorgareStrts inbjudning. Sedan öfverläggniugen härmed förklarats fulländad, yttrade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm., att under densamma blifvit yrkadt dels bifall till och dels afslag å den ifrågav:de inbjudningen; hvarefter H. Exc. framställde propos. å inbjudningens antagande, samt, efter det härå svarats många ja, jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Frih. von Paykull begärde votering. Uplästes och godkändes följande förslag till voter.propos.: Den. som vill, att R. o. Ad. skall antaga BorgareSt:ts inbjudning till MedSt:n att förena sig i BorgareSt:ts beslut om RiksSt:ns sammanträdande till gemensam öfverläggning ang:de de hvilande grundlagsförslag, som afse tillökadt antal af StatsRådets Ledamöter och inrättande af ett nytt StatsDepartement, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, afslår R. o. Ad. förenämnde inbjudning. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit sålunda:
Jag anser, i likhet med en stor författare, alt man skall vara snål om medlidandets tårar, ty de äro endast dygd då, när förnuftet vet att återhålla och hämma deni. Jag voterar för bifall lill Utsk:s förslag. Hr von Rosen: Jag hemställer, hvarföre den arbetare, som är dagsverkare i lagstadd tjenst, skall betala mera än den arbetare, som icke är lagstadd; jag tycker man begår en orättvisa mot den förra, om man frikalla!' den sednare. Detta kan äfven hafva den följden, hvarpå jag tror alt vi redan sett exempel, att en mängd lagsladde arbetare och lill och med handtverkare komma att öfvergå till denna dass af arbetsfolk. Om en person kallar sig skomakare, så är lian tvungen ali betala skatt, men om ben tager sig flera arbeten pä en gång, t. ex. om lian grafver diken, tröskar och spränger sten med vida större förtjenst än mången af dem, som hafva ett bestämdt yrke, så är han fri från bevillning. Det är visserligen sant, att del finnes mänga fattiga arbetskarlar, som likväl icke äro under fattigvården, men detsamma inträffar ock med andra classer. Ulpantningar ske lika ofta hos borgaren och bonden, som någonsin hos arbetskarlen. Jag har bestämd erfarenhet i den ort jag bebor, alt mången arbetskarl bergar sig bättre än hemmansägaren. Det är dessutom en ordning, som jag önskar måtte uppkomma genom denna beskattning. 1 annat läll skall l. ex. en person skatta, om han är snickare och har en liten näring, men om lian är vedsågare så skall lian slippa, äfven om hans förtjenst såsom sådan är vida större. Detta skulle medföra dea följd, att alla skulle kasta sig pä de rörelser, som icke beskattas. Dessutom ger denna afgift arbetskarlen ett skydd emot lösdrifverilörfattningcn, och jag tror således, att han, ur alla synpunkter sedt, bör skatta något till Staten. Frih. Cederström, Jacob: Om be v i 11 n ingen i Sverige vore grundad på procent af inkomst, så vore man fri från alla sådana här öfverläggningar, dit man kommer, derföre ali vår bevillningsgrund utgår från classilicationer.
Ständer ville, efter Statsoch Revillnings-Ut* skottens hörande, låta, så skyndsamt sorn möji ligt, underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t afgå om afskrifning af ifrågavarande Skatter, så att Medborgare samt Rnkor och Barn icke måtte bringas till tiggarstafven för utbetalning af Tio års Utskylder, dern de icke skola kunnat ana; hvarjemte Motionajren äfven anhållit, att Utskotten tillika måtte åläggas afgifva yttrande huruvida Kammar-Rättens Revisions-Contoir, i och för denna sak, borde undfå 25 Procent af Anmärknings-Summan, Utskottet har härvid funnit, att om fråga vore, att utlåta sig i afseende på de af Kongl. KammarRätten gjorde Anmärkningar eller de beslut, hvarigenom de af Motionairen omnämnde Skattskyldige blifvit ålagde betala de Utskylder, som dem, i anledning af berörde Anmärkningar, blifvit påförde; så hade det icke tillhört Bevillnings-Utskottet, att deröfver sig yttra; men då det från Höglofl. Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterade Memorial 6 Btvilln.-Vtskottets Betänkande Nö 17. endast angar en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t om afskrifning af Bevillning, som blifvit ålagd i grund af Anmärkningar; så anser Utskottet sig obehindradt att derom Utlåtande afgifva. Af de uti Herr Grefve Cronhjelms Motion anförde omständigheter finner Utskottet flere skäl för tillstyrkande af den afskrifning, Motio. nen åsyftat; men då Utskottet icke kan med säkerhet bedöma, huruvida en sådan afskrifning bör ega rum för alla, eller blott en delaf de personer, hvilka, på anfördt sätt, blifvit ålagde sådane Anmärkningsmedel utbetala, får Utskottet härmed vördsamt tillstyrka, att Rikets Högloft.
Vid försäljning av fast egendom, där borgenär äger inteckning, skall hans fordran med ränta vara vilande till dess han får möjlighet att utbekomma sin fordran. Vill borgenärer för deras säkerhet gentemot okända borgenärer, låta målets slutliga prövning anstå görs anmälan till domaren. Han utser sysslomän, som bevakar fordringsägarens rätt. Dessa sysslomän skall förvalta det gäldbundna boets till borgenärens bästa. Stockholms slott den 7 maj 1808. GUSTAF ADOLPH Kungörelse om den under Kongl Maj: ts resa i nåder tillförordnade regering; Stockholm den 30 juni 1808. Under konungens resa till Åländska och Finska skärgårdarna, där Våra flottor är stationerade, har följande ledamöter utsetts att ingå i regeringen: Sveriges drots, greve Carl Axel Trolle Wachtmeister, Sveriges marskalk, greve Axel von Fersen, En av rikets herrar, friherre Ludvig Bogislaus Court von Stedingk, En av rikets herrar, greve Samuel af Ugglas, Presidenten i Krigskollegio, friherre Bror Cederström, Kanslipresidenten, friherre Fredric Ehrenheim, Hovkanslern, generaladjutanten i Stockholm och generaladjutanten för flottan. Stockholms slott den 30 juni 1808. GUSTAF ADOLPH Kungörelse om underhållsutdelning av krigsmanshusmedlen till avskedade ryttare, dragoner och soldater för innevarande år 1808. Stockholm den 6 juli 1808. Många namngivna av de 6009 personer av överoch underofficerare samt ryttare, dragoner och soldater som delat på 23880 riksdaler 26 skillingar och 4 runstycken. Stockholm den 6 juli 1808. BROR CEDERSTRÖM. Berättelse om Finska arméns seger över den Ryska vid Lappo i Wasa län den 14 juli 1808. Högkvarteret Ny Carleby den 20 juli 1808 Konungen erhöll i går denna rapport från en av Rikets Herrar, fältmarskalk, greve Klingspor, daterat Ny Carleby den 20 innevarande, om den seger Finska armen vunnit den 14 juli vid Lappo. Rapporten överlämnades av stabsadjutant kapten Björnstierna.
De af Revisorerne ingifne Berättelser, i anseende till hvad angick Stats-Verkets och de sistnämnde Fonders förvaltning, hafva blifvit med Vederbörande cornrnnnicerade, och skola de, i följe deraf, afgifne Utlåtanden, tillika med .Berättelserna, blifva Riksens Ständer meddelade, på det fullständig kännedom om förhållandet deraf må kunna inhämtas. Då åtskilliga främmande fartyg, genom kriget qvarhållne uti Svenska hamnar, för lindrigt pris utbjödos, har Kongl. Majtt begagnat detta tillfälle, att, vid den naturalisation, sorn i anledning - Den 7 Mars'. T53 king häraf tilläts, fästa vilkoret af en Läst-afgifr, hvaraf en Fond. är samlad och ställd under Commerce Collegii disposition, till på Utländsk ort va. rande Svenska Sjömans understöd och hemförskaffande. Kongl, Maj:t har äfven, då, vid första Be. villnings-Taxeringarne, anledningar gåfvos tili ©jemna och på några ställen alltför högt uppdrifna Egendomsvärden, låtit infordra preliniinaira uppgifter om de förrättade Taxeringarnes belopp, hvaraf Kongl. Maj:t, genom sina Befallningshafvande, låtit gifva Pröfnirigs - Comitéerna del, för att såmedelst lemna dem anledning till de rättelser och jemkningar sorn kunde finnas nödiga. -v. t Sadane hafva Kongl. Maj:ts åtgärder varit”' och Kongl. Majit öfverlemna!- nu till Riksens Ständers mogna och eniga medverkan, att gifva en ny verksamhet och stadga åt den inre Samliälls-Ordningen, och derigenom ett ökadt anseende åt Fäderneslandets yttre förhållande. Ut Supra. CARL. C. af Wetterstedt. N:o ai* 154 Den 7 Mars. Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Adeln d. 7 Mars. Högvördiga Prest-Ståndet d. 8 Vällofl. Borgare Siandet d. 10 — Hedervärda Bonde-Ståndet d. 13 — A Till Riksens Höglofl.
P. 33o. — om Lag - 450 Utskottets Utlåtanden i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkanden: öfver Konungens Proposition angående förklaring öfver 5 §. uti a5 Cap. Rätteg. Balken, samt 4 §• ut* 3 Cap. Missg.Balken; 2) angående Expeditionssättet af Konungens Resolutioner i besvärsmål. P. 33o.—1 om LagUtskottets svar på anmärkningar vid Utskottets Betänkande rörande lindring i straffet för Vaktkarl, sorn af försummelse eller vangömmo släpper fånge lös. P. 331. — om BevillningsUtskotlets sednare Betänkande angående så väl förändradt Uppbördsocb Controllsätt vid Postverket, som de af Postverket inflytande Bevillningsmedel. P. 333. —- om en af Herr LandtMarskalken vägrad proposition. P. 335. — om StatsUtskottets Utlåtanden öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkanden: 1) om ytterligare anslag för Tredje HufvudTitelns behof; n) angående Kronans Fisken. P. 433. — om Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, om vidsträcktare frihet i afseende på Tackjernstillverkningen och Tackjernshandeln. P. 433. — om remiss af Friherre Cederströms motion angående sådan förändring i myntningen, att slagskatten uti myntet inberäknas. P. 434- — om Statsoch BancoUtskottens Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottens Betänkande rörande anstalter till un - 431 derstöd och uppmuntran för SparbanksInrältningarne i Riket. P. 434- ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns: Oct. <2 A. om Statsoch BancoUtskottens sednare
Den 11 Augusti e. m. lämpligast alt commendanter förefinnas att visera pass och bestrida öfriga göromål, som dermed äga gemenskap. Jag afstyrker i följe deraf bifall till Utsk:s hemställan. Frih. Cederström, Jacob: Med Frih Bror Ceder ström instämmer jag i afstyrkande af den föreslagna skrifvelsen, men anhåller att mentor, måtte delas så, att man må kunna bifalla aflöningens uppförande pä stat. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han, till följd af derom framställd begäran, ansåg sig böra först framställa propos. pä anslaget och derefter på förslaget om den und. skrifvelsen; och hemställde Hr Landtm, nu, om R. o. Ad. behagade bifalla uppförandet af det för Commendants-staten utaf Ulsk. föreslagna anslag Ropades starka ja, blandade med nej. Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla Ulskrs förslag om en und. skrif\ else till K. M., ang:de indragning af en del commendants-befattningar. Ropades nej. io:de punkten. K. Krigs-academien. Frih. Cederström, Bror, uppläste följande: Utsk. har tillstyrkt bibehållandet af det anslag, somför Krigsacademien nu utgår. Till denna del af Utsk:s yttrande anhåller jag om särskild propos. å bifall. Hvad åter angår frågan om academiens reorganisation, så s^nes någon und. anhållan i detta fall numera icke erforderlig, sedan under discussionen af betänk. N:o 44 l,PP~ lyst, ehuru ej af Utsk. i dess förnyade utlåt, upptaget blifvit, att fråga om denna academis förändring till tillämpningsskola redan långt före detta uppstått, men hittills icke kunnat verkställas, i anseende lill det skick, hvari våra elementar-läroverk sig befunnit; hvarföre jag anhåller om propos. på afslag å Ulsk:s betänk, i afseende på den und. skrifvelsen.
Utdrag endast innefattar en summarisk uppgift på de kostnader, som varit förenade med afslutaridet af åtskilige handelsoch sjöfarts-tractater, är Utskottet icke mer än Revisorerne i tillfälle att förrätta någon granskning af berörde utaf Revisorerne omnämnde till Friherre Lagerheim ifrån Con voy-Cassan utbelalde medel; men då dispositionen af dem egt rum, till följd af Kongl. Brefven den 9 Januarii och 29 October 1828 eller före den lid, då gransknings-rätlig - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 172. heten af Convov-Cassans förvaltning för Rikets Ständer oell deras Revir sorer vidtog, saint, enligt hvad ofvan är nämndi, decharge för medlens användande blifvit Friherre Lagerheim i Wäder meddelad, finner Utskottet Revisorernes anmälan, rörande oftanämnde disposition å Convoy-meiilen, icke föranleda någon åtgärd. Ankom till Exp.-Utsk. den 14 Junii. Utlåtande, i frågan om vissa grunders bestämmande för Ho[-Stats-Per sonalens Pensionering. (U. A.) 1 anledning af vid sisth Riksdag gjord framställning om nödvändigheten alt stadga vissa grunder för att, vid framtida regleringen af Hof-StatsPensioner, tjena lill efterrättelse, hafva Rikets då församlade Ständer, som icke voro i tillfälle alt känna de serskilda förhållanden, som vid denna frågas behandling möjligen borde komma i öfvervägande och då liden i öfrigt icke medgaf, att derom från vederbörande infordra fullständiga uppgifter, medelst underdånig skrifvelse den 5 Mars i83o, anhållit, att, på det någon ledning må finnas för Rikets Ständer i de fall, då beviljandet af Pension för Kongl. Personers Hof-Stats-Personal kan ifrågakomma, ett förslag, som upptager de till Kongl. Hofven hörande Embetsoch Tjenstemäns samt Hof-Fruntimmers och Betjenings serskilda befattningar, jemte de Pensions belopp, som anses lämplige, mätte varda upprättadt och till Rikets Ständers granskning vid nästföljande Riksmöte ©fverlemnadt.
T y såsom förhållandet nu är, kan, enligt hvad statistiken bevisar, ingen ämbetsman eller i allmänhet de, hvilka räknas till de förnämare o c h » flirtens » värld, ingå äktenskap, förrän håret är borta, vaderna diminutiva, lifskraften i aftagande. I flirten eller kurtisen, i balens berusning eller societetens förfining, tager mannen en ersättning för hvad han förlorat i äktenskapet; och kvinnan — sammalunda. Tag bort orsaken, verkan försvinner! Det var ett bevingadt ord i forntiden. Det gäller ännu. Till dess sålunda en reformering i antydda afseende inträffar, skall oskicket flirt fortfara: det är att jämföra vid elektricitetens urladdning i blixten. Må det blott icke nedslå, krossa o c h förbränna för många offer! Den » friskare vind », s o m skall jaga de farliga ovädersmolnen bort, heter familjen — den kristliga familjen. — heim. Hvari ligger » lekande » m e d känslor vållar ofta missförstånd, hvilka lätt nog blifva till sorg, som bringar olycka. Men, nu först ett par frågor: har den s. k. flirtationen i sig själf så mycken ofärd, så mycket fördömligt s o m det stundom synes, eller beror icke detta snarare på, huru den upptages? V o r e det önskvärdt, rätt o c h naturligt, att de unga af båda könen bemötte hvarandra kallt, främmande, misstänksamt? Ungdomens tid är j u glädjens, det lekande nöjets, stundens fröjd. Skall då denna, som aldrig återkommer, s o m tyckes vara en människas rättighet att njuta, förkväfvas — d ö? Nej, säga h v a d man vill, det okonst lade, glada lifvet mellan flickor o c h ynglingar kan snarare blifva till ömsesidig nytta än tvärtom; därunder röjas goda eller sämre egenskaper, de senare korrigeras, individen förbättras g e n o m jämförelser o c h e x e m p e l; allas ofullkomlighet framstår äfven o c h lär, att öfverseende dock alltid i någon mån behöfves, är en skyldighet inbördes. H v a d s o m verkligen behöfves är » era friskare vind * o c h så att denna icke motarbetas af romanläsning.
Uteblifver den, forn fålunda fallad är, utan laga förfall, bote 32 jftllingar till fattigvården^ faga od) tiUhålleö af ^prfo# rådet, genom förnpade vitén, forn docf ttllfammanö ej må öfverjliga £to fKifödaler, allt banfo, att ftg injtälla. ^an han derigenom ej till inftäöelfe förmån, anmälc ^prforådet förhållandet dConungené Q3efallningöhaf# vande, forn vidtager de mått odj jleg, hvilfa med lag od) fafenö bejfajfenhet öfverenojlämma. §. 69. 9)ied affeende å angelägenheten deraf, att ^reflerjfapetö antecfntngar öfver perfonerS födelfe, äftenjfap odh död äro tillförlitliga, äfvenfom att dega an# 77 tecfningar blifma förmaraDe jemmäl på något annat t^äUc, än Ijoö meberböranDe ^)affor, på Det att, få miDt möjligen jfe fan, fäferfyet må evf>ållaé, att De cj gå förloraDe, f>afroc för mår
Då för öfrigt R. o. Ad. nu, med frånträdande af sitt förra beslut, bifallit Utsk:s förslag hvad införselsrätten beträffar, så synes mig också deraf tydligen följa att Ståndet är berättigad! att till pröfning företaga det förslag lill förekommande af möjliga missbruk, som Ulsk. i sammanhang med frågan om sjelfva införselsrätten framställt. I annat fall och derest en emot min öfvertygelse stridande åsigt skulle hos R. o. Ad. göra sig gällande, samt om Hr Gr. o. Landtm, skulle anse sig förhindrad att framställa den af mig begärda propos:n, anhåller jag, med den rätt grundlagen mig gifver, att få, nied anledn. af R. o. Adis frånträdande af sitt förra beslut i denna fråga, väcka en motion om stadgande af de kontroller å ifrågavar. införselsrätt, som Utsk. föreslagit. Om R. o. Ad. hade vidblifvit sitt beslut, så hade visserligen denna andra fråga kunnat förfalla, men då man gjort det ena, måste man väl äfven göra det andra. Hr von Hohenhausen: I sak delar jag med Hr Printzensköld samma öfvertygelse nemi. om nyttan, för att icke rent ut säga behofvet af de kontroller, hvarom här varit fråga. Jag får likväl fästa den värde talarens uppmärksamhet på de olägenheter som skulle uppstå derest R. o. Ad. nu derom fattade beslut, ty då de öfriga Stånden säkerligen redan gillat hvad Utsk. i denna ponkt yttrat och föreslagit, skulle den föreslagna åtgärden från R. o. Ad:s sida endast välla söndring. Men detta förhållande lärer dock icke kunna hindra den värde ledamoten att väcka en motion i ämnet, hvilken åtgärd visserligen skulle kunna leda till det önskade resultatet. Deremot anser jag R. o. Ad. nu icke kunna ingå i pröfning af frågan om kontrollerne, just till följd af det beslut Ståndet fattat att vidblifva 1845 års tulltaxa i alla de delar, deremot anmärkmr icke blifvit framställde. Förhållandet är nemi. att dessa kontroller ej finnas omnämnde uti förra tulltaxan utan skulle dertill utgöra ett tillägg.