Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Banken vid den hittills hafda rättigheten att halfårsvis räkna sig till godo ränta på ränta. §• 2f> Ibland Banco-Verket rörande ärenden, som, enligt Regerings-Formens 86 §., skola hållas hemliga, inbegripes sammanräknadt belopp lör viss tidpunkt, af Persons eller Bolagsförenings hos Banken begagnade credit, vare sig uti ett eller flere slag af penninge-försträckning. §• 3°- Om öfrige grunder och vilkor, som för Bankens lånrörelse i allmänhet, eller någon serskild gren deraf må gälla, ankommer på Rikets Ständer att efter förhand varande omständigheter förordna; dock under orubbadt bestånd af ömsesidiga öfverenskommelser, som emellan Banken och någon dess Gäldenär redan förefmnas. Och hafva Utskotten slutligen i sammanhang härmed under öfvervägande tagit, dels etL från Höglofl. Ridderskapet och Adeln lill Banco-Utskoltet re - B ancooch Lag-Utslcottens Betänkande Nio 3. mitteradt, af Herr Lagerhjelm _, Pehr, väckt förslag, att 5 §. i BancoLagea af elen i Mars mätte erhälla följande lydelse: ”Efter hvarje ärs Bokslut skall, genom Rikets Sländers Fullmägliges försorg, en öfversigt, sorn visar Bankens hela ställning, tryckas och med allmänna Tidningarne utdelas;” dels ock ett från Vällofl. Borgare-Ståndet remilteradt anförande af Herr Wiem, deruti hemställes, huruvida den af Rikets Ständer beslutade förändring i beloppet af Bankens Grundfond måste anses föranleda någon ändring i Lagen för Rikets Ständers Bank af den i Mars i83o. I hvilken fråga Herrar Santesson■, Helsingius, Bååth och Ekerman inom Ståndet sig uLlåtit.
Stuteri-öfverstyrelsen hade, uti infordradt yttrande, förklarat att för en tillämnad ridskolas behof skulle kunna under viss tid af året lemnäs dels från Strömsholm 20 hingstar och dels från Flyinge 12 hingstar, hvilket yttrande väl afsåge det fall, att skolan komme att förläggas på annat ställe, än vid någotdera af stuterierna; men då öfverstyrelsen jemväl yttrat, att unghästar och ston icke kunde för berörda ändamål få användas, syntes sålunda vara uppenbart, att, äfven med antagande att flera än 20 af stuteriets hästar skulle kunna lemnäs till en skola vid Strömsholm, i allt fall ett stort antal, troligen flertalet af hästar, finge från annan ort anskaffas. Härvid syntes dock med skäl kunna ifrågasättas lämpligheten att vid ett af statens stuterier sammandraga ett större antal främmande hästar. Men för den händelse Kongl. Maj:t skulle finna en skola af mindre omfång, än den nu föreslagna, böra upprättas, ansåge Komitén Strömsholm böra, vid valet af plats för skolan, i första rummet ifrågakomma; och då detaljeradt kostnadsförslag för inrättande af en mindre ridskola vid Strömsholm funnes intaget i Kongl. Maj:ts vid förra riksdagen i ämnet aflåtna nådiga proposition, har Komitén ansett upprättande af nytt förslag i detta afseende ej vara erforderligt. (Den årliga kostnaden beräknades i detta förslag, Bilagan Lit. B., till 14,200 rdr, jemte ett extra anslag, för en gång, af 18,000 rdr till en stallbyggnad på stället.) Vidkommande öfriga för ändamålet ifrågaställa platser, eller Malmö, Herrevadskloster och Drottningholm, voro kostnadsförslag af Komitén uppgjorda, sär - Bil. N:o 3 a. (ill Kongl. Maj.ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 93 skildt för hvartdlera stället. Enligt dessa förslag skulle kostnaden för inrättning af en Centralridskola blifva: i Malmö: för nybyggnad af stall Rdr 24,300: — och af ridhus » 43,000: — 69,300: — oberäknadt anskaffning af byggnadstomt; årliga utgifter
Inträde vid v i s t, Öfverlärare vid T e k n i s k a skolan i lärare vid terminernas jan. H o l m q Chalmersska irtockholm, institutet. FÖRSÄKRINGS Filial: RIKS179. B. 427. läkare P u l v e r Rikstelefon såsom ett i 20 hygieni Användes å de riket, och i flesta å o c h m&lt; badinrättningar, andra r&lt; Stockho ' hotell allmänna sko inrältnin É på flere järnvägar och ångbåtar c k h o l m hvarje kök där renlighet uppskattas Ir A e I t S b E l i. m o d e r a t pris. P Diversehandlare i riket. COKES. ^XA-RIE-BRILSETTER. T W I N C H E S T E R J_ gra bildade, derade nas i af ett F r u nära unga godt London flickor hem. Försåren Schuberth, kunna biifva inacl Underrättelser och Smålandsgatan Fröken 18 A, II G« 2 tr. (59i E N rask och villig, ari k o m m a att mot got lör i fritt sig, få eller lära taga i alla inom Svar till flicka trefligt vivre, mål. För hemtransport x x x x tillkommer 10 öre pr hl. Skydd åt efterlefvande! på BADEN B0F N0RRKÖPIN N o r r l a n d, — ALLMÄNNA: PENSIONSFÖRSÄKRINGSBOLAGET tillförsäkrar till sänc är fr. o. ro. den. 10 ÖRE PR HL. FÖR OKROSSAD, OCH 1 KR. 25 ÖRE PR HL. FÖR KROSSAD VARA. till l Stocfifiolms Sasverk BANKAKTIEBOLAGET Kassafack och priskurant hänseende f r a m s t å e n d e epidemisjukhus, Kokspriset JAKOBSTORG Hushållsräkning fi sa] m. bifogas. gröringrsmedel. önskligast ärade LAGERMANS S. och r e n o m - handelsläroverk. i o c h haudelsbildning arbetsåret.
Cederström börjat med att uttrycka sin förundran, hvarföre Oecon.-Utsk. icke besvarat den af R. o. Ad. beslutade återremissen af Utsk.vs föregående betänk, i samma ämne, torde jag få fästa Frih:s uppmärksamhet derpå, att Utsk. icke kan besvara denna återremiss, förrän frågan blifvit afgjord jemväl i de öfriga RiksSt., af hvilka PresteSt. ansett Oecon.-Utsk:s förra betänk. böra hvila, intilldess det nu föredragna betänk, af sammansatta Statsoch Oecon.-Utsk:n till RiksSt. inkommit; ty PresteSt. skulle annars få svar på återremiss i ett ämne, hvaröfver Ståndet ej fattat något beslut. Hvad sjelfva saken angår, synes billigheten fordra, att ersättningen för tågande truppers underhåll blir något högre, än den hittills varit, enär inqvarteringsgifvare icke fått någon ersättning för matens tillagning och hvad dertill åtgår, utan endast för dagportioners beståndsdelar efter markegångstaxan. Jag skulle således tro, att skäl icke saknas för bifall till Utskrs betan. ., men då R. o. Ad. återremitterat det föregående betänk. torde eonsequensen fordra samma åtgärd med detta, och jag skulle derföre nu gerna medgifva återremiss. Hr af Dalström, Gust. Jac.: Jag anhåller att få förena mig med Frih. Cederström och åberopar det anförande, jag afgaf vid återremissen af Oecon.-TJtsk:s betänk. N:o36, på hvilka skäl jag äfven begär återremiss af det nu förevar, betänkandet. Statsoch Oecon.-Utsk:ns utlåt. N:o 3 återremitterades. Vid förnyad föredragning af Statso. Oecon.-Utsk:ns d. 3o sistl. Juni e. m. på bordet lagda utlåt. N:o 4 i anledn. af väckt motion, ang:de ny indelning af båtsmansrotarna på Gottland m. m., blef samma utlåt, af R. o. Ad. bifallet.
En annan bekräftelse på det onyttiga i allmänna sammanträden fick jag derigenom, att då vid början af öfyerläggningen salen var alldeles fullsatt, förmodligen af pluraliteten af Ständerna, det lyckades mig och några andra att så trötta ut församlingen, att de flesta efter några timmar voro försvunne; hvilket hade till följd, att de talare, som sedermera upträdde och hade andra, ja måhända bättre skäl för sina påståenden, derföre hade ett ganska fåtaligt auditorium. Då jag emellertid vid detta tillfälle länge pröfvade församlingens tålamod, och då, efter min åsigt, yttrade mig temeligen fullständigt, vill jag, för att ej uprepa hvad jag då sade, nu blifva 494 Den 15 Febrtiårl c. m. ganska kort. Jag vill begagna dessa få ögonblick försatt besvara några vid sammanträdet mot mina satser gjorde invändningar. Jag måste dock bekänna att, om resultatet af det gemensamma sammanträdet i de flesta fall bekräftade de farhågor, jag hyste, var det dock i en eller annan punkt nyttigt; ty det visade sig nemi. af en värd talares yttrande, att en del af dem, som yrkade införandet af ett inhemskt fondsystem, gifvit med sig och anse att man bör vänta till en lämpligare tidpunkt. Jag tinner i dag enahanda åsigt äfven hos den siste värde talaren, hvilkens ljusa blick vi haft så många tillfällen att bevittna och beundra; och den som har en sådan, kan ej vara blind för skäl, utan fattar dem och går i viss mån in derpå. Sålunda har han, under vidhållande af den nytta, införandet af ett inhemskt fondsystem skulle medföra, (en sak som ingen best ridt,) medgifvit olämpligheten deraf att försöka par force drifva saken igenom. De skäl, som blifvit framställda af dem, som nu önska en inhemsk uplåning för Statens räkning, ber jag att med några ord få besvara, för att, så v i d t jag förmår, söka reda förhållandet. Man säger sig icke kunna inse hvarföre ej Slaten skall kunna inom landet uptaga lån, då privata personer kunnat erhålla sådana. För att kunna bedöma, huru denua uplåning inom landet lyckats privata associationer, måste man känna tre faktorer, nemligen: hvilka hafva vilkoren för låuet varit?
Förslaget, litt. a., om val af ny Riksdagsman i dens ställe, som blifvit Talman. 8 Constitutions-UlskotteLi Memorial, H:o g. Riksdags-Ordningen. §. 17. 2:o Vid alla Riksdagsmannaval emellan. Dör den val de, eller bevisar han laga förfall, eller bäfver han till Talman utsedd, auställes nytt val. 17. Föreslagen ändring af formuläret till fullmagt för Bonde-Ståndets Riksdagsmän. Riksdags-Ordningen. § 22. Fullmagterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: (för Bonde-Ståndet, boende och besuten å Hemmanet N. N. uti N. N. Härad af N. N. Län) —• — utlemna. 19- Förslaget Litt. B., rörande tryckning af Riks-Ståndens protokoll och handlingar. Riksdags-Ordningen. j § 59. Alla beträffar. Handlingar, hvilka till samtliga Riks Stånden inlemnas eller frän dem utgå, skola icke i protokollen intagas, utan endast med nummer eller kort rubrik antydas. Af dessa handlingar böra, såsom bihang till samtliga Riks-Ståndens protokoll, Konungens Propositioner, Constitutions-Utskottets Memorial, N:o g. 9 l loner, Utskottens betänkanden, samt de protokolls-utdrag, som innehålla Riks-Ståndens deröfver fattade beslut, äfvensom Riksens Ständers skrif reiser till Konungen, och Riksdagsbeslutet serskildt från trycket, wider Éxpeditions-Utskottets eller, sedctn Riksdag slutad är, Tryckfrihets-Comiteens uppsigt, utgifvas, dock att hvad förut är på allmän bekostnad tryckt, och till Riks-Stånden utdeladt, icke må i hillänget ånyo tryckas. C. Det af Constitutions-Utskottet uti Memorial N:o 7 den 5 näsllidne September anmälda förslaget, Litt. b., om upphäfvande för Högsta Domstolens ledamöter af skillnaden mellan frälse och ofrälse. Regeringsformen. § 17. Konungens
RättegångsBalken ägde att, efter vederbörandes börande, angående den ersättning och upprättelse, hvartill Kjellström, med anledning af Kronobetjeningens förfarande, kunde anses berättigad, meddela utlåtande. Uti häröfver hos Kongl. Maj:t anförda underdåniga besvär är väl af AdvocatFiscalsEmbetet fullföljdt påstående, dels om högre bötes-ansvar å Häradshöfdingen, än honom blifvit ådömdt, dels om hans förpligtande, att till Kjellström gifva ersättning; men Kongl. Maj:t har, på sätt Dess Högsta Domstol beslutat, genom Utslag den 20 Februari innevarande år, ej funnit skäl att i Kongl. HofRättens öfverklagade Utslag göra ändring. För öfrigt och hvad angår den, genom Kongl. HofRättens Utslag, till Konungens Befallningshafvande hänskjutna fråga; är den underrättelse inhämtad, att Drängen Kjellström och Länsmannen varit till förhör derstädes inkallade, hvarvid, enär Kjellström förklarat sig icke hafva några 4 ( ^ ) ersättningseller ansvars-påståenden, att emot Länsmannen framställa, annat ansvar för den sistnämnde ej eller följt, än att lian erhållit skarp varning för det, med eller utan illvillig afsigt, felaktiga förfarande, han i detta mål skulle hafva ådagalagt.
Någon särskild votering om contra propos. vill jag icke begära, utan afstår derifrån. Härefter erinrade II. Ex. Hr Gr. o. Landtm., att jemväl Den 11 Januari e. m. Frih. Hamilton, Hugo, hade framställt ett särskildt förslag, sorn afsåg ovillkorligt bifall till K. M:s nåd. skrifvelse i ämnet, och hemställde H. Ex. fördenskull, huruvida Frih. Hamilton äskade att detta förslag skulle vid voter. ifrågakomma. Frih. Hamilton: Jag niedgifver, för alt begagna eli ord, som i dag mycket har blifvit anvandt, all det icke är utan en viss förvåning jag funnit, att så få röster på delta rum hafva höjt sig till bifall för K. M:s nåd. propos., dä dessa propositioner vanligtvis icke inom vårt Stånd möta ett sä allmänt och strängt motstånd, som i dag; men jag vill visserligen icke bidraga att genom yrkande af votering om conlrapropos. upptaga den lid, som redan länge nog varit upptagen af delta ämne, utan anser mig skyldig, af aktning för Ståndet, att afstå frän den af mig begärda propos. Upplästes lill justering och godkäudes följande förslag tili voter.propos.: Den, som bifaller hvad Bevilln.Utsk., i dess betänk. N:o 12, först tillstyrkt, beträffande så väl i K. M:s nåd. skrifvelse, som i en del motioner förekommande framställningar, i afseende på gruuderne för lulltaxe-regleringen, voterar ja; Den det ej vill, voterar dej; Vinner nej, besluter R. o. Ad., i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse af d. G sistl. Aug., att, lemnande oförändrade nu gällande tulltaxas utförselstullar, dem K. M. i alla fall, enligt Sin gruudlagsenliga rättighet, är i tillfälle att, i förhållande till de olika näringsgreuarnes varande eller blifvande behof af lindring eller uppmuntran nedsätta eller upphäfva, i afseende ä införselslullarne vidblifva bestämmelserne i samma taxa med de af K.
Men då, enligt samma artisters yttranden, en byst af bronz både är varaktigare och mindre utsatt för skador, samt, uppställd på den Rid d arlin s-Utskottets Utlåtande N:o 17. 3 plats i Riddarhus salen, hvarom ensamt här kan vara fråga, skulle vida mindre lida af den ofördelaktiga dageru från de bakom bysten befintliga fönstren, har Utskottet trott sig böra hemställa, att den föreslagua bröstbilden må förfärdigas i bronz. Slutligen hemställer Utskottet, af ofvan augifna skäl. att kostnaden för den ifrågavarande bröstbildens förfärdigande jemte öfriga anordningar må anvisas att utgå från Riddarhus kapitationslonden. Stockholm den 11 Oktober 1860 j\:o isr Utlåtande, i anledning af Grefve Lagerbjelkes, Gustaf, motion, angående ordnande af Riddarhusets gårdsplan. Hörsamt Memorial. Till Riddarhus-Utskottet har Högloft. Ridderskapet och Adeln behagat remittera en af Grefve Lagerbjelke, Gustaf, väckt motion, att, sedan reparationen af Riddarhuset numera snart torde blifva fullbordad och Riddarhuset derigenom erhåller ett i allo prydligt utseende, hvarefter det skick, hvaruti gårdsplanen och de deromkring varande byggnader befinnas, blir om möjligt ännu mera stötande, Ridderskapet och Adeln måtte besluta att åt RiddarhusDirektionen uppdraga att till nästa Riksdag upprätta och Högloft. Ståndets pröfning underställa fullständigt förslag till lämpligt ordnaude af ifrågavarande plats och byggnader, eller huruvida dessa byggnader möjligen böra alldeles borttagas. 1 anledning af del sålunda väckta förslaget, har RiddarhusUtskottet ansett sig böra i korthet redogöra för hvad som i samma ämne blifvit vid föregående riksdagar förhandladt. I detta hänseende inhemtas af R.iksdags-handliugarne, att redan vid 1847—1848 årens Riksdag, Ridderskapet och Adeln åt Riddarhus-Direktionen updrog att gå i författning om uprättandet af plan och kostnadsförslag till ombyggnad af de omkring
Ett bifall dertill skulle säkert hafva en ganska god och helsosam verkan, då jag deremot befarar, att, i motsatt fall, en elak verkan skall blifva följden. På denna grund skulle jag vilja anhålla, att R. o. Ad., under behjertande af tid, ställningar och förhållanden, ville till betänk., sådant det nu befinnes, lemna bifall. Jag tror, att Stats - Den g Maj c. m. 5i5 Ulsk i sin hemställan iakttagit al! elen försigtighet, sorn man kari önska och vänta. StalsUlsk. har tydligen uttryckt, att alltid rättighet för K. M. och Kronan skulle finnas, att, i händelse anslag nekades att ersätta denna utgift, densamma skulle återgå som en rotehåliarnes skyldighet. Jag tror att häruti ligger den säkraste grunden , att icke Staten härpå förlorar. Hvad andra samliällselasser derpå skulle förlora, Klef icke betydligt: det blef ändå rustoch rotehållare, som till största delen genom sina skattebidrag kommo att betala summan; men då man i allmänhet klagar öfver ojemnhet i skattebördorna, vore här ett tillfälle att något jemna dem, alt fördela dem mera rättvist, än som nu sker i många fall. Jag nekar icke att rusthållaren är i värre belägenhet än rotehållaren; rusthållarne hafva visserligen stora fördelar, ehuru äfven dessa äro betydligt olika; men om det kan antagas och visas flere rusthållare i Upland, som kanske hafva räntor lill belopp, två gånger större än deras rustningskostnad, vore det icke svårt att framställa andra rusthållare, som äro till den grad svaga och eländiga, att jag icke förstår huru de kunna uthärda med rustnings-skyldigheten. Uti Nerike finnas helt hemmans-rusthåll, som icke hafva mer än 72 tunni, jord, och augmentet utgör circa 60 å 70 r:dr. Och på detta skall häst och karl hållas, och väl underhållas, under det att rusthållaren går ganska loggsliten! I fordna tider, mine herrar! ansågs det som en slags äretitel att heta rusthållare, men värdet deraf är numera beklagligen försvunnet; ty långt ifrån att vara en äretitel, anses det nu som ett högst betungande onus alt blifva rusthållare.
Det skulle vara en förvånande motsägelse, om Kongl. Maj:t sammankallade Rikets Ständer derföre, alt deras Fullmägtige illa förvaltade Banken, men Ständerna ändock icke skulle, emedan det vore Urtima Riksdag, kunna välja andra Fullmägtige i de elaka Förvaltarnes ställe. Jag måste således yrka dessa rättelser i förslaget. Man har åberopat Norrska Grundlagen för den föreslagna skillnaden mellan Lagtima och Urtima Riksdag. Men dels inträffa Lagtima SlorTliingen oftare, eller enligt 68 § hvart 3:dje år på första Söeknedag i Februarii månad; dels linnes ingen annan skillnad mellan ett Urtima och ett Lagtima StorThing, än alt Konungen anligt 70 § kan upplösa ett Ur - 166 Den 9 Man f. m. tima när lian för godt finner, och att enligt 112 § Grund lags-förändringar endast vid Lagtima SlorThing få afgöras. Örn man i förevarande förslag blott stadgat dessa skillnader, så skulle jag ansett ConstitutionsUtskofetet hafva gjort rätt, men att gå så långt som Utskottet nu föreslagit, anser jag vara både onödigt och skadligt. Herr von Trolig Emil: Om jag lika litet blifvit förstådd af Ridderskapet och Adeln som af Grefve Frölich, så måste jag hafva uttryckt mig ganska otydligt. Herr Grefven har trott, det jag sagt, att ConstitutionsUtskottets förslag motarbetar de Constitutionella principernas utveckling, och jag sade alldeles motsattsen. Med våra efter nu varande Grundlag långvariga Riksdagar, är det en moralisk pligt för Styrelsen alt ej, utom vid de aldra ytterst vigtiga tillfällen, sammankalla Rikets Ständer, då det deremot, efter ConstitutionsUtskottets förslag, kan ske utan kostnad hvarje gång Styrelsen kan hafva behof af att öfverlägga med Folkets Representanter. Att frågan om kortare intervaller mellan de Lagtima Riksdagarne är ett nytt ämne medgifves, men det är Grefve Frölich, som bragt det å bane och ej jagv Det har blifvit npprepadt hvilka rättigheter Rikets Ständer förlora.
Den åberopade §:n i Riksd.Ordn. är den 79:de och lyder sålunda: ”Ingen af R. o. Ad., som, ”enligt Ridd.Ordn., till säte och stämma berättigad är, icke ”eller Den 7 Augusti. 105 ”eller någon lagligen kallad eller vald riksdagsman för annat ”Stånd, må kunna, af hvad anledn. som helst, förmenas alt ”riksdagen bevista ; dock galle under krigstider undantag härutinnan för militärpersoner, då de i rikets tjenst af Konungen ”beordras. Riksdagsman af Preste-, Borgareoch Bonde-St:n ”må ej frän riksdagsorten afresa, eller frän riksdagsöfverlägg”uiugarne sig afhålla, med mindre han dertill undfått, genom ”prot.utdr., tillåtelse af det Stånd, hvartill han hörer. Är han ”ledamot i ett eller flere Utsk., anmäle sig först derstädes till ”ledighets erhållande, och gifve sådant derefter i sitt Stånds ple”num tillkänna, hvarest, om ledigheten beviljas, nytt val till ”Utsk:sledamot genast förrättas. Sådant må äfven för sig gå, då ”ledamot, flera än tre gånger å rad, från Utsk:s sammanträden, ”utan laga förfall, sig afhållit, hvilket den främste derstädes ”varande ledamoten af hvarje Stånd äge att i vederb. Stånds ”plenum gifva tillkänna. Utan gällande skäl må ej längre ledighet, än af två, högst tre veckors tid heviljas. R. o. Ad. ”ställe sig, i dessa sednare fall, Ridd.Ordn. till efterrättelse.” Jag har uppläst hela denna § af Riksd.Ordn., derföre att den förut är åberopad, och emedan Ridd.Ordn. naturligtvis bör vara öfverensstämmande med Riksd.Ordn. Ridd.Ordms 23 § säger: ”Den, som blifvit vald till ledamot af Utsk., äge rätt ”ali i samma plenum val-listan blifvit öppnad, eller i det näst ”följande, denna befattning sig afsäga.
Härigenom wore ali oordning och sammanblandning förekommen, sann der med JmbiklL-Ombndsmannen asyftade ändamål, arr alla olagligheter mätte blifwa till la. ga answar och näpst bekvrdrade, jämwäl wunnik. Nägon torde härwid inwända att Jnsiitioo-Ombudsmalinen härigenom skulle blifwa försatt i en syelo lös - Den 24 November. 1479 lös owcrksamhet, men denna fruktan synes sakna a!l billig grund, enär Justitia Ombudsmannen, såsom Allmän Åklagare, tillkommer, alt, va säir, ro6 § i Regeringsformen, omförmäler, utföra aral emot SlakS-RadetS Ledamöter och Konungens Radgifware i Commandomäl, äfwensom, enligt -o, Z i Rc« geringsformen, dä Konungens Högste Domstol eller någon afDesi Ledamöter finnes hafwa orätt dömt, och Justitia Cancellcrcn dera icke anstallertalan,attdenfelagtige under tilltal ställa, samt alt, när Riksens Ständers Revisorer ställa Riksens Ständers Fullmagriae i Bancovch Rikögälds-Werken under tillta! ett siiklätal utföra, hwaras alt torde kunna inhämta^, atk Justiliso-Ombudömannen, såsom Allmän Åklagare, äger flere och högst wigtiga Embeisbesallningar sig särskildt updragne. Men i alla andra, utom nu upräknade fall, hwilka «»gä Embelsmäns mer elier mindre förbrytelser, wagar jag ödmjukast förestå, art den i z § af den vrojecterade instruclionnen omnämnde anmälan as JustitiL-Ombudsmannen til! Justitim-Cancelleren alltid först matte warda iakttagen, innan Jnstiriiu-Ombudsmannen mä aga akt wiv malet hand lagga.
Vid föredragning af Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 22, rörande några vid regleringen af tulltaxan, af Riks-stånden ännu icke afgjorda frågor, beslöt Ståndet, i anledning af Utskottets hemställan i Usta mom. angående införsel-tullen å metaller, sammansatta: alla andra slag: oarbetade; att vidblifva sitt förut i frågan fattade beslut och godkänna den framställda voterings-propositionen; - Prot.-Utdrag den 12, 14 och 16 Augusti 1854. 359 2:öra morn., som afhandlar införsel-tullen å vin, lades till handlingarne; äfvensom 4:de mom. i afseende på 15 § Tulltaxe-underrättelserne, rörande tullrestitution vid sjöväga utförsel af vissa varor. Den i 3:dje morn., i afseende på utförsel-tullen å sparrar föreslagna voteringsproposition godkändes. Vid sista morn., lät Ståndet bero och lade detsamma till handlingarne. Af samma Utskotts Memorial N:o 23, i anledning af Riks-ståndens olika beslut, rörande stämplade pappers-afgiften, lades hvad Utskottet, angående 5:te punkten hemställt, till handlingarne. Utskottets yttrande i 8 §, angående redaktion af stadgandet rörande s. k. torpkontrakters kartering, godkändes. Den af Utskottet föreslagna voterings-propositionen, angående kartering af sådane köpe-, bytesoch gåfvo-bref, som förän uppbud skett, å annor man transporteras, eller öfverlåtas, godkändes. Hvad Utskottet yttrat i anledning af Ridderskapet och Adelns beslut, att de i 4:de mom. af 8 § under rubriken köpebref förekommande ord: ”per läst” skulle förändras till ”för läst”, lades till handlingarne.