Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I den stora panelade salen skimrade ljusen i kronorna och vaxstaplarne i de två väldiga julgranarna. * Julidyll. O c h vi äro snart framme. v i k o m m a! Eftermiddagen och kvällen flyga bort. Sent omsider måste vi dock köras upp. T ä n k hvilka sammanstötningar i den mörka r y m d e n kring de upplysta kamrarne m e d deras slutna dörrar! 1895 Iduns läkarartiklar. (Eftertryck förbjudes.) Några ord under o m uppfödandet första af barn lefnadsåret. AF Med. doktor Carl Flensburg. (Forts. o. slut.) D å halten af ägghviteämnen i komjölken är mer än dubbelt så stor som kvinnomjölkens, tvingas man för att få samma procent häraf i mjölkblandningen att späda komjölken med ungefär lika myckat vatten, en sak, som emellertid har till följd, att f etthalten i mjölkblandningen blir betydligt lägre än den borde vara. M e n ej nog härmed, de ägghviteämnen, som förekomma i komjölken, äro betydligt mera svårsmälta än motsvarande beståndsdelar i kvinnomjölken, hvarför erfarenheten lärt oss, att det späda barnets mage under första lefnadsmånaden fordrar en utspädning af komjölken, som är högre än den efter tabellerna beräknade, då däremot barnet längre fram utan svårighet tillgodogör sig k o m j ö l k e n i ringare grad af förtunning. J a g anför här de blandnicgsförhållanden, hvilka erfarenheten visat vara lämpligast för de olika lefnadsmå- naderna. 8 — 9 » 3 » » 3 » 1 » 1 &gt; » &gt; t Sockertillblandning under de 5 första månaderna med 6 rågade teskedar till 1 liter af blandningen; F. o. m. 6 t. o. m. 9 månaden tillsättes endast 4 teskedar på litern. Efter nionde månadens slut gifves mjölken ospädd. Till spädning användes vanligt rent dricksvatten eller också ett afkok på hafreeller korngryn.
Hör till Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande N.o ställning den 3i December i834- Uteslående Discont-Lån root 5 procents ränta Af beviljade Cassa-Creditiv mot 6 procents ränta hafva 852,224 R:dr 23 sk. varit uttagne, men vid årets slut utestod deraf begagnade endast , Fordringar af diverse personer Inventarier till ett värde af Uti Depositions-kistan inneliggande säLerhets-handlingar till ett värde af Cassa-Behållning: Ränte-Obligationer å 4 procent å utlånte Banco-Sedlar till återbetalning å i4 dagars sigt 30,000. — Uti Rikets Ständers Bank innestående 6,617: 3g.— Uti Genera l-Cassa-kistan inneliggande Banco-Trans portoch Riksgälds-Sedlar 139,000. Uti Central-Cassan och uti Bank-Afdelningarnes i Philipstad och Christinehamns Cassör dit» ditO' . 32,374: 35. 3. Ny ström* HÖr till Bancooch Lag-Utshotlcns Utlåtande N.o 4- IV ermicmds Provincial-Banks Inkomster och Utgifter år 1834- Debet: Banco 243:16.- . 12,718: to.- . 11,590: 24- 2. 812: — 6 96: i3. - Influtne Räntor å 4 procent h 5 procent h 6 procent Dito ölVer-räntor Räntor at Lottegare .. R:dr 25,460: i5.8. hvarifrån afgår: Utgifter;: Aflöning . . 4,455: io. 8. Hyra, Postporto, Ved, Ljus, Skrifmaterialier, Tryckningskostnad , Böcker, Annoncer, Provisioner och Rese - Banco. kostnader 1,792:38.8. 5 Summa |27,044| 3 Carlstad å Provincial-Bankens Conior den 3i December i834. t C. G. Nyström.
Be t link amien. än att Götheborg bor njuta en lika välvilja, så vida rättsprincipen skall bibehållas, och denna bör Summans storlek icke kunna upphäfva. Att rädda denna, genom härjande Eldsvådor och förstörd handel, till förfall lutande, men, jag upprepar det, för Riket alltid vigtiga Stad , från undergång, är dessutom efter min tanka, likaså angeläget för Samhället, som att förse Kyrkor med Klockor och Orgelverk samt att bygga Gymnasier. Till sådane föremål har Götheborg äfven behöft och behöfver ännu ansenliga summor. På förenämnde grunder vågar jag hoppas och hos Rikets Iloglofl. Ständer ytterligare ödmjukast anhålla , att Götheborgs närvarande belägenhet måtte gunstigt behjerta» och Staden med det sökte Lånet understödjas. Riksens Högloft. Ständers Banko-Utskotts Betänkande, i anledning af väckt fråga om inrättande af en ny fond för Sill-fiskare. Uti ett inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln uppläst samt till Banko - Utskofet remitte-' ladt Memorial, har Herr Friherre C. AI. Carpelan, jemte tillstyrkan om någon lämpelig tillökning å de till Fastighetsoch Od lings-Kån beviljade Fonder, serskilt föreslagit att en ny fond af omkring 30 ä 40,000 Kai matte blifva afsatt för att med högst i<r> Rid till en Låntagare, emot behörig säkerhet utlånas åt inll-fiskare och de Banko-Utskoitets Bettinkanden. 401 så kallade Storfiskare i Bohus-Länsdksa Skärgården, till Sillvadars anskaffande m. m. Beträffande frågan om Fastighetsoch Odlings-Lånens förökning hafva Stalsoch BankoUtskotten uti deras gemensamma Betänkande örn Allmänna Penninge-rörelsen och Mynt-värdets upprätthållande till Rikets Höglofl. Stander afgifvit deras tankar.
Bergmästare, som öfver grufvebrytningen eger den närmaste tillsynen, åligge det att, efter öfverläggning med gruf-egaren eller på stället varande förvaltare, i tid afsätta och med tydliga märken beteckna sådane'pelare, band eller bergfästen, som för grufvas säkerhet och framtida bestånd nödiga anses; och må dylika, en gång afsätta band eller pelare icke genom brytning angripas, skadas eller borttagas, så framt icke, på vederbörandes derom gjorda hemställan, obehöfligheten deraf blifvit genom hållen undersökning ådagalagd, eller, i anseende till all malmens redan skedda utbrytning i grufvan, Bergs-öfverstyrelsen särskild tillåtelse dertill förut meddelat. Sker sådan åverkan, som i denna §. förbjudes, ansvare förbrytaren med böter från 20 till 100 B:dr, då skadan är mindre än att grufvans säkerhet och framtida bestånd derigenom kommit i äfventyr; men från 100 till 500 B:dr, då grufras derigenom inträffat eller så äfventyrats att, till dess förekommande, särskilda åtgärder måst vidtagas. §• 47. Om, under fullföljden af ett i gång varande gruf-arbete, ortens Bergmästare finner detsammas fortsättande kunna för grufvebyggnaden medföra skadliga följder eller, genom ökadt vatlentillopp eller eljest, blifva för den grufvan eller annan tillgränsande menligt, skall arbetet derstädes, genom nämnde tjenslemans försorg, så fort ske kan, inställas; och gälle sådan inställelse så länge och intilldess att, i förra fallet, frågan blifvit af Bergs-öfverstyrelsen pröfvad, eller ock, i sednare fallet, öfverenskommelse om sättet och vilkoren för arbetets ytterligare fullföljd kunnat med angränsande grufvas egare träffas. §. 48. Ofver grufvor, som inom distriktet äro under arbete, åligger Bergmästaren, när han eller gruf-egaren eller Bergs-öfverstyrelsen finner det nödigt, att, efter föregående uppmätning, upprätta och meddela fullständiga Markscheider-kartor. i §. 49.
'Skulle dock Kongl. Maj:t i Nåder finna nödigt alt bränvin-bränningen inställa för hela den derföre bestämda tiden, eller någon del deraf; så må en derefter lämpad restitution af bränvinsbrännings-afgiften tillkomma dem, som en sådan erlagt. O _ Godkände Ståndet den af Utskotten i Utlåtandet N:o 5 pag. 9 föreslagna underdåniga hemställan till Kongl. Maj:t. S. D. Föredrogs ånyo Bevillningsoch Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 6, i anledning af återremiss utaf förevarande Utskottens Betänkande N:o 3, angående ersättning till Krono-Länsmännen för resor, som af dem anställas till försegling af bränvins-redskap. Lades till handlingarne. S. D. Då nu ånyo föredrogs Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 44, angående dispositionsoch jordeganderätten till de så kallade kyrkohemman i Halland, blef samma Betänkande af Ståndet af slaget. S. D. Af det hos Electorerne denna dag hållna protocoll inhemtades, att sedan Prosten Osterman afsagt sig att vidare fortfara med ledamotskapet inom Banco-Utskottet, der han, i Biskopen Doctor af Kullbergs ställe, tjenstgjort, de till ledamot af Banco-Utskottet utsett Biskopen m. m. Agardh, dertill han ock, genom Protocolls-utdrag, förordnas skulle. S. D. Ståndets Herrar Electorer, som till ledamot af Banco-Ustkottet insatt Biskopen m. m. Agardh, hafva ock, i hans ställe, forordnat Kyrkoherden Källström, att som ledamot af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet inträda, dertill han ock genom Protocolls-utdrag legitimeras skulle. Från Vä Ilo fl. Borgare-Ståndet. S, D. Efter ånyo skedd föredragning af Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 6, i anledning af återremiss ut - Trot.
Cronhjelm, Otto Au g.: Äfven jag vågar tillstyrka Hr Gyllenhaal motion. Jag hade icke tänkt yttra mig i detta ämne, men har blifvit dertill föranledd af den sista värda talarens framställning. Jag erkänner visserligen den nytta, som skulle uppkomma genom användandet af LandtbruksAcademiens döda fonder till ifrågavarande ändamål; men jag fruktar, att det vackra ändamål, man här vill vinna, skulle motarbetas genom antagandet af Frih. Ehrenborghs förslag. Antingen skulle en hos K. M. gjord ansökan i ämnet afslås eller bifallas. Afslås den, då Stäxiderna äro åtskiljda, blifver Hr Nonnen utan understöd och landet utan jordbruksinstitut; bifalles den åter, skall LandtbruksAcademien icke tillskjuta några medel med annat vilkor, än att Academien får tillse deras användande, hvarigenom institutet skulle komma att stå under Academiens öfverinseende; och då vi genom erfarenheten känna, att sällan några institutioner äga framgång, då de administreras af Academier, inser man lätt, att följden af ett sådant öfverinseende blefve olika med den man kan förvänta, om institutet ställes under en enskild mans uppsigt och möjligen - Den 2j Febr uar i i. gen under ledning af en mindre complicerad Öfverauctoritet. Jag erkänner det fosterländska i Frih. Ehrenborghs förslag, så mycket hellre som det åsyftar en besparing, men tror det endast vilkorligt böra tillstyrkas af TJtsk., nemligen så, att, i fall K. M. bifaller användandet af LandtbruksAcademiens medel till detta ändamål, institutet' icke må komma under Academiens ledning, och att om K. M. icke kan lemna dessa medel, R. St. må besluta tillskott af statsmedlen. Hr Ramsay, Otto Joli. Henr.: Jag känner det förslag Hr Nonnen afgifvit och vill derföre upplysa, att det icke partielt afser nytta för Skaraborgs Län, utan är af riksgagnelig syftning.
Af denna anledn. och enär det ändamål, som med anstalten vill vinnas, att till dygd och arbetsamhet återföra barn, som belrädt lastens väg, är för samhället af stort och oberäkneligt värde, synes mig, att af Staten måtte kunna med skäl för detta ändamål begäras någon uppoffring; och jag föreslår alltså, att R. St. täcktes med något lämpligt anslag, såsom 1000 r:dr b:co ärligen, understödja den i Wermland tilltänkta rädduingsanstalten, så att den må komma till stånd och i verksamhet. Så väl ämnets vigt som att första initiativet till en sådan anstalt i Wermland är fattadt af det känslofullare könet, påkallar II. Ståndets ridderliga behandlande af ifrågavar. förslag. Hr Prytz, Lars Adolph: I händelse den åsigt gör sig gällande, att Staten må med anslag träda emellan för vanvårdade barns återförande från lastens på dygdens väg, så länge ännu mycket återstår att göra för barnauppfostran och barnaundervisning, till förekommande af barnens moraliska vanvård, hemställer jag, huruvida ett statsbidrag bör för sådant ändamål tillfalla någon viss ort och anser att det rätta vore, att detsamma lemnades till fördelning på sådana räddningsanstalter i allmänhet, och der de redan finnas, att, om något statsanslag beviljas, bör det icke ske partielt till förmån endast för den tillernade stiftelsen af ett dylikt räddningsinstitut i Carlstad, helst ett sådant redan finnes i Skåne, äfven förtjent af statsbidrag. Frih. Cederström, Claes Rudolph: Man har gjort anmärkn. vid den gjorda motionen; jag ber att få understödja den, ty en sådan anstalt synes vara för Wermland behöflig. Om den Wcrmländska befolkningen tillförene har gjort sig känd för Den 24 Augusti f. m. 599 redbarhet i tänkesätt, sä är en del af den uppväxande generationen af ingenting mindre än (öfvande beskaffenhet.
UtsökningsBalken, att sökanden, som vunnit, skall, då Gäldenären ej varit tillstädes vid Utslagets meddelande, derom kungöra Gäldenären, lika rättsenlige, sora billige, heldst sökandea äfven efter sistnämnde Lagrum, får råkna sin besvärstid från Utslagets annammande hos Konungens Befallningshafvande, i händelse Lagutskottets Betänkanden. 393 det fallit honom emot, samt Sökanden, i händelse Gäldenär häller sig undan, eger att, på sått 5 $ 2 Cap. UtsökningsBaikea innehåller, genom anslag å hans dörr, honom Utslaget kungöra5 och emedan för öfrigt inga skäl sig förete, sorn föranleda till någon utsträckning i den verkställighet, som efter Lag och Författningar bör följa å Konungens Befallningshafvande® Utslag uti ifrågavarande Mål; anser Ut-kottet sig icke kunna den föreslagce Lagförändringen tillstyrka, Detta hemstålles dock vördsamligen Riksens Högloft. Stånders vidare pröfning. Stockholm den 28 Maji 1823. N:o Ankom den 18 Junii 1823. Utlåtande i anledning af Äter-remiss af Utskottets Betänkande N:o 4, angående Hembud, då Frälse SkatteHemman utom bord f örsäljas. Hederv. BondeStåndet har till Lagutskottet åter-remitterst det Betänkande, Utskotta under den 25 sistlidne Februarii afgifvit, deruti Utskottet ansett sig icke kun. na tillstyrka det af RiksdagsFullmågtigen Eric Larsson, från Södermanland, yrkade upp - 394 LngUtskottets Betänkande». hafvande af stadgandet uti 4 Gap. 5 §.
— De hade så mycket att säga hvarandra, så mycket att fråga — och mycket mer som ej fick eller kunde frågas — och nu gingo de tysta, utan att veta, hvarmed de skulle börja — blott lyckliga öfver att vara hvarandra så nära. » Hur går det med släpet? » var det enda han kunde hitta på att säga; » är det inte tungt? » » Tyngre bördor har jag burit, » svarade hon skämtsamt, men ångrade sig — han kunde ju tro, att det låg någon undermening i hennes ord. Han gick och tänkte på, hvilket tilltalsord han skulle begagna; ty de hade varit du i forna tider, då de möttes i enrum eller skrivit hvarandra till, men det gick ej för sig nu. Ni — till henne — syntes honom afskyvärdare än allt annat — och den granna titeln föreföll så främmande och skiljande. » Gå inte så fort, » bad han och lade sin hand på hennes arm. Hon stannade tvärt. » Redan innan jag sett en skymt af — af » — han tvekade — » af er, hade jag känt igen er. » » Hvarpå då? » frågade hon och sökte läsa i hans drag de gångna årens tankar, sträfvan, känslor och strider, som lämnat så djupa spår efter sig. » På den kära stämman med sina rika tonfall. » Han tystnade tvärt, ty det kom för honom så lifligt, hur smekande ömt hon uttalat hans namn i forna tider. Hon tänkte med smärta på, att all ömhet liksom frusit bort inom henne, och att det ej fanns någon, som lade märke till, om det låg gråt eller glädje, kärlek eller bitterhet i hennes stämma. » Hvarför uppehåller ni er här i staden? » frågade hon efter en stunds tystnad. » I och för en lifsfarlig operation — man har skrifvit efter mig. » » Ja, ni har blifvit en berömd man — och en nyttig man. » Hon såg upp på honom med blickar, som tydligt visade, att hon var stolt öfver honom och väl kände till de yttre dragen i hans lif. » Så underligt att vi skulle råkas, » sade hon sakta. » Herren vare lofvad, att vi gjorde det, » svarade han innerligt.
Holländska lerpipor funnos åter i riklig mängd. Jag hade tillfälligtvis fått dem med mig derigenom, att två kistor dylika pipor, som skulle med 1876 års expedition införas till Sibirien, kommo till Trondhjem först efter Ymers afgång från denna stad. De medtogos i stället på Vega och kommo nu, ehuru allt för bräckliga för tschuktschernas hårda fingrar, väl till pass vid smärre byten, såsom välkomstskänker till en större mängd vid fartyget samlade infödingar och som gåfvor till barnen för att göra föräldrarne mig väl bevågna. En mängd silfvermynt med konung Oscars bild utdelade jag dessutom för att, om någon olycka inträffade, lemna en ledning för bedömandet af de ställen vi besökt. Till gagn för framtida resande vill jag nämna, att de här begärligaste varorna äro grofva synålar och stoppnålar, grytor, knifvar (helst stora), yxor, sågar, borrar och andra redskap af jern, linneoch ylleskjortor (helst grant färgade, men äfven hvita), halsdukar, tobak och socker. Härtill kommer det för alla vilda, folk så begärliga bränvinet, ett mynt af hvilket det visserligen fans riklig tillgång på Vega, men som jag ansåg mig förhindrad att använda. För detta kan man erhålla snart sagdt hvad som helst af många bland infödingarne, men ingalunda af alla, ty äfven här finnas män, som ej smaka bränvin, utan med en åtbörd af förakt afvisa det glas, som bjudes dem. Tschuktscherna äro eljest sluga och beräknande handelsmän, vana att tillvarataga sin egen fördel. Härtill uppfostras de genom den byteshandel, som de förmedla mellan Amerika och Sibirien. Månget till marknaden i Irbit kommande bäfverskinn härrör från ett i Amerika fångadt djur och har gått hand ur hand mellan amerikanska och sibiriska vildar, innan det slutligen nått den ryske köpmannen. För denna byteshandel mellan Asiens och Amerikas polarfolk hålles ett slags marknad på en ö i Beringssund.
En afgift af 33|:dels procent, utgörande den vanliga skydds-tullen, anser Utskottet tillräcklig ; helst Herr Hartmansdorff' cj anfört något skäl, som häri' kan föranleda ändring. Kläder. I fråga om Herr Hartmansdorffs anmärkning om olämpligheten af deras införande, se Handtverkerivaror. Kopparslantar. Som Utskottet hvarken ansett sig böra gynna eller hindra uteller införseln af Kopparslantar, har, i öfverensstämmelse härmed, i båda fallen tullen blifvit lika, hvilket Ulskottet anser naturligt och conseqvent, samt så - Bevi/lnirigSrUtskottels Utlåtande N:0 44- U hinda icke så besynnerligt, som Herr Palmstjerna föreställt sig. Linsén,} Herrar Hartmansdorff och PopLjustalg> pius hafva yrkat en högre tull saint Lök.) å dessa artiklar, än den af Utskottet föreslagna. Som svar härpå får Utskottet åberopa hvad så väl i dess Betänkande pag. ni, som här ofvan anförd t blifvit, nemligen att inkommande tullen är minskad å de artiklar, för hvilka den stadgade tullen förut öfverstigit 33f procent af värdet, egande således dessa artiklar den allmänna skyddstullen. Mastix,^ Herr Cederschjöld har anmärkt Muscus.j den föreslagna tullen å dessa varor såsom för hög. Utskottet har likväl häraf ej funnit skäl frångå sitt förslag, såsom öfverensstämmande med hvad nu gällande och flera äldre Taxor utan olägenhet stadgat. Mjöd. Till svar å Herr Hartmansdorffs anmärkning härvid, gäller hvad vid artikeln Linsen, Ljustalg och Lök är a n förd t. 48 Bevillnings-TJtskottets Utlåtande N:o 44- Myrrha. Med godkännande af Hr Ceder* schjölds anmärkning om förhöjning härå, föreslår Utskottet, att införsels-tullen bestämmes till 10 procent, eller 6 sk. per #:d.
Om en sådan anstallt tillika skulle finna* påkallad af den varsamhet, hvarmed öfvergången från Statens inblandning i Spannmåls-! handeln, till denna handels fria idkande af enskilde utan Statens mellankomst, bör beredas, Bil. till Ridd. o. Ad, Pr. Kl Band. 22 Den t7 April f. och hvilken, med afseende å jordbrukarnes nu: varande förlägenhet osli bristen på enskildte Spannmålshandlare, i synnerhet i vissa orter blifver högst angelägen; så lärer det eller de Utskott, dit desse anmärkningar torde få åtfölja Friherre Focks anförande, icke underlåta att utreda, huru sättet och vilkoren för ofvannämnde upphandling skulle lämpligast be* stämmas, så att dels fördelen deraf egentligen komme de orter tillgodo, der ofvannämnde ofördelagtiga förhållande inträffar, dels verknin* garne deraf på den enskilda handelsspeculationen icke blefvo menlige utan denna tvärtom efterhand lifvades till den verksamhet, hvarmed den förr ersatt, och äfven hädanefter torde komma att ersätta, behofvet af Statens ofvannämnde biträde: ett behof som allt mera skall undanrödjas, i den män man genom väl beräknade financielle åtgärder förmår befordra RörelseCapitalets 1 i fl i g a circulation, i den mån frihet i handel och näringar får . utbilda sigoch gifva stöd åt Jordbruket, och i den månlandtmannen, dels genom låneunderstöd på billiga vilkor lemnäs tillfälle, att för afsättning af sin vahra afbida den tid, då den kan ske med någorlunda fördel, dels lindras och lättas i sådane oneja, hvilka, ofta mindre genom prestationens belopp än genom sjelfva sättet till dess utgörande och utkräfvande, äro för honom betungande. Den 17 April f, m. 33» » N.o 7; K . Herr vari Quanten, CW: Då nu Friherre Focks memorial, jemte de anmärkningar som dervid gjordes, komma att remitteras, får jag vördsammast yttra mina tankar i detta ämne, med anhållan att de äfven må få åtfölja remissen.
S. D. Föredrogs punktvis Lag-Utskottets Betänkande N:o 40, i anledning af dels Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition med förslag till Författning, angående ansvar för förfalskning och bedrägeri, dels enskilde motioner i enahanda syftning, hvarvid följande beslut fattades: Med godkännande af § 4 i öfrigt, ändrade Bonde-Ståndet straff-bestämmelsen i förra momentet sålunda, att der utsättes: ”straff-arbete från och med två till och med åtta år”, i stället för fyra till och med åtta år, sorn Utskottet föreslagit. §§ 44, 45, 28 och 47 momentet 4 återremitterades jemte dervid gjorda anmärkningar. Öfrige delar af Betänkandet blefvo af Ståndet godkände. S. D.
Städerna äga flera arbetande händer och bättre tillgång på gödsel än landsbyggden, så har man, enligt hvad ofvananförde allmänna Handlingar utvisa , funnit Hamp-culturen vara för dem ganska tjenlig, och såsom till sin natur en Stadsmanna-Näring, böra af dem idkas i stället för vanligt sädesbruk, hvartill de nu använda deras jord , och hvarigenom de sätta sig utom det behof af Landtmannens produeter, som borde göra honom säker om en afsättning, den han ofta måste söka på aflägsna orter, till kännbar olägenhet för honom sjelf och till väsentelig saknad i rörelsen för den Stad, som i anseende till belägenheten varit närmast att draga fördel af hans fournerande med nödiga Köpmanna-varor. Huru vigtig artikeln Hampa är på den Svenska Handels vågen, kan slutas deraf, att enligt hvad Persedel-extrakterna utvisa, importen efter ett medium af 5 år, ifrån och med år 1808 till och med Igi2, utgjort ett qvantum af 191,447 lispund, hvartill äfven kommer ett belopp af 134,829 alnar Segelduk, sorn under samma tid blifvit till Riket införde ; och då detta förhållande nogsamt ådagalägger angelägenheten af ytterligare kraftiga anstalter, för att inom Riket kunna frambringa denna oumbärliga vara, hvilken dess - 944 JDen 7 Juli. (Jésstitöflij vid infallande Krigs-örölighéfér, öftä iclté titan mycken svårighet
BIHANG till e^smnuton imbs^väridibhs PROTOKOLL VID fjagtima IAikid»^cn i Stockholm Åres® ISSI! och IS60. FJEHDt: SAM lilli »EM. 2~* Afdelningen: Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomim. fl. Utskotts gemensamma Memoria/, Utlåtanden och, Betänkanden. WHiSÄ!:.- iMS-,<* S«l* •^Wv):.iiV.*?\ . ->■ v ■ • '-• . ' t Förteckning öfver Stats* samt Allmänna Besvärsoch Ekonomim. fl. Utskotts Utlåtanden och lemorialcr under 1859 och 1860 årens riksdag. Memorial om antagande af särskild Sekreterare för Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. u2. Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, i fråga om den tilläm nade fyrinrättningens vid Hernö Klubb förläggande till Lungön utanför Hernösand. 3. Betänkande i anledning af väckte motioner, dels om anläggande af en fyr å klippan Bonden, dels om anslag till fyrfartyg vid de så kallade Sydostbrotten och vid Kallegrundet, dels om anläggande af en nödhamn vid Skillingeviken. 4. Utlåtande i anledning af väckte motioner om åtskillige lotsars förseende med däckade båtar på Kronans bekostnad. 5. Utlåtande i anledning af väckt motion om anslag till uppförande af en ledfyr till inloppet till Warbergs hamn. 6. Utlåtande i anledning af väckt motion om befrielse för Rotehållarne vid Ka valleriet i Jemtland från skyldigheten så väl att bidraga till sadelmunderingens anskaffande och underhåll, som att underhålla ryttare-hästarne under marcherne mellan möteoch mönstringsställena samt sqvadroner nes samlingsplatser. 7. Betänkande i anledning af dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående för nyad författning om utskrifningssättet och inrättningen af allmänna beväringsmanskapet, dels ock enskilda motioner i samma ämne. Bih. till R. St. Utlåtande i anledning af dels Kongl.