Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till stöd härför vill jag endast hänvisa till Landtförsvars-komitéens betänkande om allmän medborgerlig krigsbildning och tili O V o O Chefens för Landtförsvars-departementet yttrande hos Ridderskapet och Adeln, i anledning af Stats-Utskottets Betänkande N:o 67. Satntnatis. Slätt-, Lag-samt Allm. Besvärsoch Ekonomi Ulskrittcls Betänkande Nio 31. 11 Men för att uppfylla denna sin stora betydelse, måste skarpskytteföreningarnas medlemmar erhålla en högre militärisk utbildning, än beväringen, och detta kan, enligt min föreställning, utan Rikets Ständers lagstiftande, ganska lätt åstadkommas på följande sätt: Sedan en skarpskytt, före sitt första beväringsmöte, vid sin förening erhållit en viss färdighet i exercis och manöver, borde han under detta möte vid arméen genomgå en sorts brfälsskola, och, sedan han ytterligare ett år deltagit i sin förenings militäriska öfningar, borde lian under andra beväringsmötet, så vidt möjligt är, användas till instruktör eller underbefäl vid den öfriga beväringen. Härigenom skulle obestridligen vinnas, att skarpskytteföreningarnas öfningar blefve ännu bättre och mera militäriskt utförda, än nu ; att den krigaranda, sorn finnes hos arméen och utan hvilken en armé i fält till ingenting duger, äfven skulle öfverflyttas till skarpskytteföreningarna; och härigenom skulle ytterligare vinnas, att utaf de frivillige skarpskyttarne, vid inträffande krig, stammen till en landstorm kunde bildas och arméens fåtaliga befäl förökas. Denna är, enligt min åsigt, skarpskytteföreningarnas stora betydelse för fosterlandets försvar och äfven deras förnämsta, verkligt praktiska, uppgift. Men, då de frivillige skarpskyttarne. oaktadt de redan omnämnda anslagen, i och för sina öfningar måste vidkännas ganska betydliga uppoffringar af både tid och penningar, böra dem äfven vissa förmåner beviljas: såsom att under beväringsmötena få begagna egen uniform och egna gevär, att läggas 12 i ett tält i stället för 25, och att bilda ett eget korporalskap eller kompani vid bevärings-bataljonen.
A. 3.6. — forum privilegiatum, angående upphörande af. XXL B. .3-22. XXII. A. 65. — befordringslagar, om öfverseende af. III. i33. IV. R. z5. XIX. B. 213. A. 245. — Bokslut, om uppgörande af. lil. i33. IV. R. 26. XIV. B. 184. XV. A. 238. —* Commissarie-beställningar, om förändrade grunder för befordringar till. XIII. B. 2.3, 26.. XVIII. A. 77. U.3.5. XIX. A. 56. ■— förvaltning och rörelse, angående hufvudgrunder för. B. go. A. 148. B. 275. XX. 27, 75. E. 4g5. A. 545. — vinst, om dess användande till uppköp af RiksgäldsContorets obligationer. XIX. R. 242. XXI. B. i35. Å. .56. XXII. U. 1 o 1. A. 106. — odisponerade behållning utöfver grundfonden för åren till och med 1834, angående dispositionen af. XI. 7. R. 122. XVIII. •— qvittencer öfver ränteinbetalningar, om utsättande derå af det'primitiva lånets återstående belopp. XII. B. 290. A. 371. XIII. U. 275. XV. A. 232. — och BankoDiskontens räkenskapers granskning af KammarRätten, angående. I. 62. R. 70, 80. XIII. B. 2.3, 261. ' XVIII. II. B. 115. A. r55. V. E. 6. — lånerörelse, rörande tiden för tillämpningen af de förändrade föreskrifterna för. XXII. B. 161. Å. 176. U. 243. A. 258.
Det skulle betydligt förkorta discusslonen. Grefve Spens: I anseende till hvad Friherre Wrangel yttrat} får jag påminna» att i De/i ig Augusti e, m, $et tillägg, som i förmiddags beslutades, uppdrogs det åt Regeringen att sänka tullen , i enlighet med de af Riksens Ständer fastställde grunder. Jag tror ej , att då här är fråga om en nedsättning från 60 till 5o procent, det kan ske, i enlighet med de grunder, 60in blifvit uppgifne. Jag instämmer med Friherre Wrangel i afseende på mindre frågor, ock tror att man då häldre kunde antaga den högre tullen , emedan dea kan nedsättas. Men då skilnaden är så betydlig , är ventilation ej. utan nytta; då Riksens Ständer uppgifva grunder som styrande magten ej utan skäf bör frångå, börs de vara bestämdare, än esnellan 60 och 30. Herr Hjerta , Så val på de skäf Qrefve von Rosen anfört, som derföre, att detta är en bestämd öfverflödsartikel, får jag anhålla om proposition å Utskottets sista förslag. Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behsgada gilla den af BevillningsUtskottet i den sednare Tulltariffen å Arrack bestämde inkommande Tull eller 60 procent. Ropades Jai Herr Grefven och Landt Mttr/kalken forklarade derefter, i anledning afl Grefve Spens’s önskan om uppläsning af de vid Betänkandet fogade Reservationer, att då det icke vöre Bera 13 Augusti c, m. ptan alltför stor tids förlust möjligt, att för bvarjo artikel bland Reservsiionerne eftersöka, om någon af Utskottets Ledamöter varit a£ serskild tanka, hemställde Herr Grefven och LandtMarskalken om en slik uppläsning vore af nöden.
Kungörelsen af d. 13 sisth Dec., gå för Statsverket förlorade under år 1854, endast skola rikta Svenska skeppsredare, köpmän och hökare, samt utländska vedsäljare, utan gagn för den stora allmänheten: så torde det desto mindre vara förmätet af mig att antaga det åtgärden skall, med 1855 års början, uphöra, som jag haft tillfälle visa hvilken och huru mycken nytta skulle, genom medlens bibehållande, kunna för riket åstadkommas. Remitterades till StatsUtsk. Hr von Hartmansdorff, August: I den motion jag väckt ang:de saltuplagens återställande har jag åberopat den utveckling af bevekelsegrunderna, hvilken dertill borde höra. Den finnes i det yttrande, som nu blifvit upläst, hvarföre jag anhåller att detsamma måtte remitteras äfven till Ekon.Utskottet. Uppå af Hr Gr. o. Landtm, framstäld propos. lemnade R. o. Ad. härtill sitt bifall. Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. Gr. von Rosens, Adolf Eugene, nedannämnde d. 31 sisth Dec. e. m. pä bordet lagda motioner: l:o Ang:de ett årligt anslag af 20,000 R:dr b:ko för inrättande af ett homeopatiskt sjukhus med klinik i hufvudstaden; och 2:o Ang:de civila och militära embetsoch tjenstemäns pensionering. Föredrogs och remitterades till LagUtsk. Frih. Hjertås, Fredr. Philip, d. 31 sisth Dec. e. m. på bordet lagda motion om utfärdande af en ny lag för egofrid, grundad på den princip, att en hvar är ansvarig för sina kreatur. Föredrogs och remitterades till det för behandling af frågor rör:de bränvins tillverkning och försäljning tillsatta Serskildta Utskott Frih. Hjertås, Fredr. Philip, d. 31 sisth Dec. e. m. på bordet lagda motion, ang:de restitution af den skatt, som blifvit erlagd för bränvin, hvilket bevisligen använts till sprit för tekniska ändamål.
Stockenström sann herr Ofwersten och Riddaren af Kongl. Masrts Swärds-Orden Skjöldebrand; af högwördige Preste-Ständet: herr Biskopen von Rosenstein, herr Biskopen och Ledamoten af Kongl. Majus Nordstjerne-Orden Doctor Nordin, En bland de Aderton af Swensta Akademien, herr Professoren Doctor Wijkman; af wälloft. Borgare-Ständet: 2 Protocoll den 12 Maji. herr Lagman Blom, En bland de Aderton af Swensta Akademien, herr Brukspatron Eberstein och herr Assessoren Gahn; samt af det hederwärda Bonde-Stäudet: Riksdagsmännen Mats Pehrsson frän Dalarne, And. Iansson Hyckert fran Uppland och Jon Jonsson fran Blekinge. Uppä Ordförandens herr Expeditions-Secreteraren Friherre Mannerheims hemställan antog Utskottet till Secreterare undertecknad ProtocollsSecreterare samt till vice Secreterare PresidentSecrcteraren Valerius och till Cancellisi Ord. Canccllisten uti Kongl. Majrts Justitioe-RevisionsExpedition Georgii, hwarefter och sedan öfwerenskommet blifwit, att något Protocoll öfwer hwad under discussionerne uti alla till Utskottet, sä wäl nu som under Riksdagens lopp, remitterade ärender yttrades icke behöfde föras, utan sä wida någon af Ledamöternc wore ifrän beslutet af skiljaktig tanke, öfwerlägguingarne angäende förslaget till Regeringsformen börjades och fortsattes till klockan 2 e. m., dä Utskottet ätskiljdes. In kusin Expeditioner till RLks-Ständen. 5 N:o 1. Med förslag till Regeringsform. Wördsamt Memorial. Det Utskott, som Riksens Högloft. Ständer sörordnat att utarbeta förslag till en ny Grundlag för Swea Rikes Styrelse, sär nn ett sadant till Riksens Ständers pröfning öfwerlemna.
Beträffande dernäst Borgare Ståndets oFvanberörde anmärkningar, har ConstitutionsUtskottet icke tvekat att desamma i det hela godkänna, och får således, i närmaste enlighet med Ståndets gemensamma tankar, till Riksens Ständers bifall, efter den i Grundlagen stadgade behandling, framställa en så lydande förbättrad och fullständigare redaction i32 Coust. Ut sk. Betänkanden. af det föreslagna tillägget i 14 §• Riksdagsordningen : 6:0 -»Bergsbruken, hvarunder innebegripas alla Inrättningar till da forsta förädlingarna af Mineral-Rikets producter, äge ock, jemte de af Bergs-Collegiiim privilegierade Jernoch Koppar - Manufacturer, att inom sig till Borgare-Ståndet utse fullmägtige, sorn ej till annat Riks-Stånd höra, och hvarvid ingen må välja, om han ej valbar är. Kalen skola ske inför Bergs-Col/egium å den dag, som allmänligen kungöres, samt r ös terne, personligen eller geuom Ombud, men alltid med förseglade eller slutna, sedlar afgifne, sålunda beräknas att privilegierad gående tillverkning af Etthundrade Skeppund Stångjern, eller ett deremot svarande värde i production af annan Bergsbruksrörelse lemnar ägaren en valröst, och att sedermera Tvåhundrade Trettio röster utgöra en fullmägtig; Rörandes härvid i öfrigt iakttagas, att rösterna af gifvas på så många personer, sorn, efter förenämnde grunder, af Bergscollegium i Kungörelsen blifvit utsattte, samt att, der Bruk eller annan BergsbruksInrättning äges af Bolag, hvarje förut icke representerad Bolagsman röstar efter sin andel, hvilken före Riksdagskallelsen skall inför Collegium vara uppgifven och styrkt. rj:o Andre Ofrälse Manuf acturister och Fabriks-Idkare på Landet vare berättigade att förena sig med närmaste Stad, för att der, i män aj erläggande Stadsafgifter, Const. Utsk. Betänkanden. i35 deltaga i Riksdags manna-valen, och jemväl sjelfve kanna till fullmägtige för Staden väljas.«
Prop. JVI 1, om Statsverket 1 )!;>(>. pedierande; — ali tillse, det inom Expeditionen föras de statistiska oell andra anteckningar, som för noggrann kännedom om undervisningens och läroverkens tillstånd äro nödiga; — att med sorgfällig uppmärksamhet följa alla frågor som röra allmänna uppfostran och undervisningen eller dermed ega sammanhang, samt för Departements-Chefen föreslå de åtgärder, som i dessa afseenden anses behöfliga och gagueliga; — alt utarbeta de förslag och utlåtanden i dithörande ämnen, hvarom han af Departements-Chefen erhåller uppdrag; — samt alt, efter derom af Departements-Chefen erhållen befallning, verkställa inspeklionsresor till läroverken, för att om deras tillstånd, de der följda undervisnings-methoder m. m. afgifva redogörelse. Dessa många och maktpåliggande angelägenheter lära svårligen kunna af bemälde Expeditions-Sekreterare behörigen skötas utan biträde af någon yngre tjensteman, som kan odeladt egna sin tid och uppmärksamhet åt de ärender, som inom denna afdelning af Departementet förekomma, särdeles i afseende å förandet af de statistiska anteckningarne och vid de tillfällen, då Expeditionssekreteraren är på inspektionsresor frånvarande. Expeditionens stat upplager för närvarande löner endast för två Expeditionssekreterare; men som desse, äfven med biträde af de yngre ordinarie tjenstemännen, icke kunnat medhinna uppsättande af de många och ofta särdeles besvärliga expeditionerna samt öfriga dem åliggande embetsskyldigheter, har sedan flera år tillbaka äldste Protokolls-Sekreteraren varit förordnad att såsom Expeditions-Sekreterare tjenslgöra, samt äldste Kanslisten förrättat Protokolls-Sekreteraretjenst, hvaraf åter blifvit en följd att tjenstgöringen inom Expeditionens Kansli måst i större män, än eljest varit nödigt, af Extraordinarie!’ bestridas.
Jag medgifver, säger lian ”vidare, att det är en skam för hela Euro”pa att i igide seklet en inqvisition skall ”finnas; men då Spanien bar ett inqvisi”tions-offer, har Sverige hundra brännvins”offer. ” 546 Den 28 November e. in. Derefter bevisar lian, att i ett hushåll af 16 personer, 8 mansamt 8 qvinnokön, åtgår c>5 R:dr mera för brännvin än bröd, ehuru endast 3 supar om dagen för hvarje karl blifvit beräknade, och brännvinspriset efter 10 års medelvärde på krogen. "Innan jag slutar detta bedröfliga äm”ne, fortfar han, må jag fråga, huru en "Nation kan förkofras, när den använder "så stor del af jordens produkter att förstöra dess invånare?” Erfarenheten ådagalägger också att, oaktadt så många med ymnig skörd välsignade år, sjelfva Nationen verkligen blifvit fattigare, ty det är icke så ravcket skattebördorne, ehuru dryga och i synnerhet ojemt fördelade de än må vara, som icke mera brännvinets mängd, som förvandlar sjelfva jordbrukarnes öfverflöd till en sålialind allmän nöd, gör dagakarlens stora förtjenst otillräcklig, undergräfver Fabriksidkares och handtverkares fordna välstånd, samt bereder med jettesteg ett allmänt elände bland alla andra folk-klasser, än de som utsuga Nationens merg och must, nemligen producenter och försäljare af denna vara, nästan de enda, som nu kunna påräkna att förtjena mer än de för dagen behöfva. Den öfverhufvud beräknade syndafloden af 60 millioner kannor brännvin, som Den 28 November e. m. 547 inom Sverige årligen konsumeras, kan, utan all öfverdrift, liknas vid Promethei roffogel, som med rastlös fart uppfräter våra inelfvor, jemte Nationens materiella och intellektuella förmögenheter.
Af dimman drypande, som höjs ur Lethes älf. Förgätenhetens lugn i alla känslor gjutes; Och menskan i hans band, der hon med vällust slutes, Begär sitt fängsel sjelf. Så syns det gudabarn, som Himlen fordom sände, När ändtlig, ömkande de dödligas elände, Han egnade en tröst åt deras plågors strid. Då sändes Sömnen ner, af aftonrodnan buren, Följd af hugsvalelsen och helsad af Naturen Och varelsernas frid. Med deras späda kung de lätta Drömmar föddes, Och på den vallmobädd, som kring hans vagga ströddes, Af rosor, lekande, sitt offer lade ner. Till honom Glädjen flög, att i hans famn sig sluta Och, af sin sällhet trött, i nöjets glömska njuta Ännu ett nöje mer. Till honom nalkades med nederslagna hjertan Besväret, Arbetet och Saknaden och Smärtan, Och Sjukdomen, förtärd, med döden i sitt bröst, Och Fattigdomen sist, af menniskor förskjuten; Och sökte stunders frid, och kallade minuten Af hans begärda tröst. Med Tystnan, Lindringen och Hvilan i sitt sköte, Utmed hans hufvudgärd var Glömskan dem till möte; Och, liknöjd mellan fröjd och sorg, dem komma såg. Ur kärl af elfenben, der hon sin vallmo doppar, Hon dem en döfdrick ger, af aftondaggens droppar, Bemängd med Lethes våg. Välkommen, hulda Sömn! blif åter jordens fägnad! Tag menskan i försvar, och gif de hjertan hägnad, Som under dagens tyngd förbidade din tröst! Till dig ej Löjet når, men Sorgen ock ej tränger; Och i den helgedom, du för dem bägge stänger, Hörs ingenderas röst. I djupet af ditt lugn der lifvets minnen vika, Liksom i grafvens natt, de dödeliga, lika, Ehur dem lyckan skilt, emotta samma rätt. När, säll att åt din makt sitt väsen öfverlåta, Sitt öga glädjen slöt, din hand på dem, som gråta, Är äfven lika lätt. Men jorden, mellertid förställd och stum och härjad, Af inga samljud väckt, af inga strålar färgad,
Upplåstes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige Skrivelser till Kongl. Maj:t; N;o i83, I anledning af Kongl. Majds Nådiga remiss uppå f. d. Rytt mästar en Fr. Rappes underdåniga ansökning om betalning för en till framlidne HofRådet Eckerdt utfärdad obligation å 5ooo R;dr Hamb. Banco. I anledning af väckt fråga om närmare bestämmande af Strand-ägares rätt till fiske. 492 Ben il September e. ni. Rörande öfverlemnande till RiksgäldsContoiret af Lotteri-fondens behållning. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss uppå Chefens för tredje CavalleriBrigaden underdåniga Memorial om utbekommande af Adjutants-arfvode m. m. I, anledning af vackt fråga om förlängning af arrendetiden å strömmingsfisken. I anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Bref, angående ersättning till innevånarna i Hertigdömena Sehleswig och Holstein för gjorde lefveranser m. m. till Svenska Arméen, efter freden i Kiel. Upplåstes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden 1 • . s ' Fran ConstitutionsUtskottet: Af den 3 dennes; N:o 46. Angående förslag till ändring och omflyttning af 2 momentet 56 §. RegeringsFormen. Af den 6 dennes: Angående ett tillägg i 37 §. Riksdagsordningen. D«n ii September e, m'. Angående åtskillige Grundlags åndrings-förslag , åsyftande Riksdags-årendernaa skyndsammare gång. Från StatsUtshottet: Af den 8 dennes: N:o 461. Öfver gjorde motioner, angående Hemmans-råntornes utgörande efter en förenklad beräkning eller sammanslående af Jordebokspersedlarne. Öfver räckt motion, rörande de för Örlogs-Flottans behof disponerade Statsmedel.
Arbeta hade han gjort ända » Fri, » utbrast Henriette harmsen, » ful, m e d från sin spädaste barndom, då han nystade garn sådana hjärtegoda ögon; han är vacker. » åt modern och sprang ärenden, arbetat hela sitt Margareta skrattade åter o c h blef rosenröd, så lif, aldrig såg man honom utan sysselsättning. kysste hon svägerskan och sprang sin väg. Och Henriette, h o n stod troget vid hans sida » Aha, » sade Henriette. och dref på sina kugghjul i maskineriet. Den unge förvaltaren v. Hertz hade alldeles Hur de mödosamt, men gladt, drogo strå efter uteblifvit från Annedal, han hade haft ett långt strå, dessa båda, till stacken, som dock var dömd samtal först med Torsten och sedan med Margaatt skingras som agnar för vinden! reta o c h rest, utan att komma åter. Margareta hade slutit sig närmare till svägerskan » Så tråkigt, att han aldrig kommer hit mera, » under denna tid, och Henriette såg med glädje, att suckade lilla Gina Blixt, då hon o c h Henriette hon vann den stolta flickans tillgifvenhet. tröskade igenom den evigt gamle Barberaren, som hon hade så svårt att lära sig, » så tråkigt, den Annie skref ofta till systern de mest muntra hygglige von Hertz. Hvarför kunde inte Margareta och tokroliga bref, som narrade henne att skratta, taga h o n o m? » fastän h o n var sorgsen och nedstämd. Annies bref förelästes vanligen högt, sedan aftonlampan » Sörj inte öfver det, Gina lilla, det är bäst var tänd o c h familjen samlad kring det hemtrefiiga hvad som sker; nu blir det någon annan, som runda bordet framför soffan. blir fru v. Hertz. » » Vet ni hvad? » sade Torsten en kväll, då ett Gina stirrade på notorna, drog upp näsduken dylikt bref uppmuntrat dem, » jag tror, att Annie att torka en tangent, som visst var försedd med och Otto äro smått förtjusta i hvarandra. » något damkorn, samt slog därefter an ett falskt ackord. Dagny 7: te haft. DAGNY. Lfjd$cc ' Wahlström, Fredrika Bremer. Ett biografiskt verk.
Ständer, att till Kongl. Maj:t ingå med underdånig anhållan, det täcktes Konungen låta genom sakkännare undersöka Militair-UndervisningsVerket i hela dess omfattning, hvarefter de ock egde, att sig yttra om beskaffenheten af den till Militairens egentliga yrke förberedande Undervisningen, lämpligheten af Militair-Lärares anställande vid Akademierne , behofvet af Applications - Scholor för de scientifike Corpserne, desse Läroverks organisation till särskilda Scholor eller till en Central-Inrättning m. m., hvarefter och sedan allt blifvit bragt till ett fullständigt Förslag, Kongl. Maj:t, så väl med afseende på sakens beskaffenhet såsom National-angelägenhet, som den förändring af Fonder och anslag, deraf kan föranledes, torde täckas inhemta Ständernas tanka härom vid nästa Riksdag. Att utsträcka denna Undersökning så vidt Herr Friherre Björnstjerna yrkat, lärer så mycket mera blifva öfverflödigt, som den af Kongl. Majit i Schol-Ordningen anbefalda Revision af Elementar-Läroverken, tvifvelsutan dessförinnan kommer att sammanträda. Då de uti Ingressen till detta Betänkande upptagne Motioner och särskildte anföranden alla innefatta framställningar, ensamt åsyftande förändring uti Militaira Läroverken och BetUnkandeh. 5o3 deras organiserande på det för den Militaira bildningens fullkomnande mäst tjenliga sätt, och detta ämne nu utaf Ekonomi-Utskottet, till hvars behandling det ock egentligen lärer höra, blifvit afhandladt och besvaradt, anser Stats-Utskottet sig icke behöfva att häröfver tillägga något yttrande ; och öfverlemnas ärendet nu till Riksens Höglofl. Ständers eget bepröfvande. Rikets Höglofl. Ständers Statsoch Bancc-Utskotts Betänkande, i anledning af väckt fråga om Lane - understöd af allmänne medel för Hamnbyggnaden uti Ystad.
Enär det förut va-» rit bestämdt, att tullen skulle erläggas i HamburgerBancOj blir det nödigt, att nu, då man vill förändra detta, man också bestämdt uttrycker det i den blifvande författningen. Herr Tham: Jemte det jag förenar mig med Herr Cederschjöld, bör jag upplysa, att Ständerne först vid i8a3 års Riksdag beslöto, att tullen, i stället för att erläggas i HamburgerBanco, borde utgöras i Svenskt Banco; men att skeppsumgälderne ännu clareras efter silfverberäkning. Jag tror derföre, att den föreslagne redactionen gerna kan bibehållas, men har icke något emot den ändring deri, som Herr Cederschjöld önskat. 366 Den 3o October f. m. Friherre Åkerhjelm: Det har oändligen lättat och förenklat tulluppbörden, att den fick ske i Svenskt Banco; och då nu, efter beslutad realisation, det torde vara nödigt, att modifiera Utskottets förslag i denna Grund, hemställer jag, att redactionen kunde blifva följande: bör i Svenska Bancosedlar utsättas, och i Svenskt mjnt erläggas. Deraf blefve en följd, att tullen fick erläggas antingen i silfver eller Svenska Bancosedlar. Herr Cederschjöld'. Det af den siste värde Talaren framställde förslag fruktar jag skulle innebära den oformlighet, att Svenska Bancosedeln vöre att anse, som hufvudmyntet, och silfver blott såsom representant deraf. Jag tror derföre,'att det vore bäst helt enkelt nyttja ordet Svenskt-mynt. Friherre Åkerhjelm: Om' man skulle få rättighet, att vid tull-liqvid välja det mynt, som blir faststäldt efter realisationens framgång, skulle man nödgas att för hvarje vara göra en särskild rnyntvalvation; och detta blefve efter min tanka ett onödigt besvär, då Bancosedlar icke äro förbjudna, utan få äfven efter realisationen finnas. Jag fortfar alltså i mitt yrkande, att tulluppbörden må få ske i Svenska Bancosedlar eller annat Svenskt mynt. Friherre Rantzou, Johan Albert, förenade sig med Friherre Åkerhjelm.
Sedan, tid efter annan, dessa betänkande^ hunnit inkomma, behagade Kongl. Maj;t den 4 October 1811 förordna ledamöter till den af Riksens Ständer Föreslagna comitén, och dertill i Nåder kalla Presidenterna i Dess och Rikets Krigs-, Kammar-, Bergsoch CommcrceCollegiér, samt Förvaltningen af Sjöärerderna SiatsContoiret och Kamma*Rätten, jemte en ledamot från hvarje CoIIegium, den Presidenten ägde att utse; och skulle denna Comité sammanträda under ordförande af StatsMinistern för Utrikes Årenderra, samt till Kongl. Maj:t i underdånighet insända 464 Serskildta Utskottets Betdnkandert. det förslag i ämnet, Sorn sluteligen kunde af densamma utarbetas. Tiil Comitén öfverlemnades de från Collegierna och Verken inkomna underdåniga yttranden, äfvensom en, till föl je af Kungörelsen i tidningarr.e insänd prisskrift, hvilka handlingar blefvo af Committerade granskade, hvarefter deras underdåniga Betänkande, den 2 Maj 1812, afgafs samt den 12 påföljande Juni i Nåder meddelades Rikets då församlade Ständers Statsutskott. De uti Coniitén förde Protocoll, hvaraf Serskildta Utskottet haft del, synas, äfvensom sjelfva Betänkandet, ådagalägga, att de flesta af Committerade hyst den öfvertygelse, att någon hufvudsaklig förändring i allmänna ärendernas behandlingssätt icke’ kunde tillstyrkas, och att Collegiernas samt Embetsverkens bibehållande i deras dåvarande skick vore i Grundlagen fdrsäkradt. Det lär hafva varit af sådan anledning, som Committerade s hela åtgärd stadnat i föreslående af ett eller annat Contoirs eller Departements flyttning från ett Collegii in«pection till ett anuats, samt någon obetydlig indragning vid vissa Verks personal, hvarmed doclt i hufvudsaken föga eller intet kunde sägas vara vunnet.