Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
1087 dens som Utskottens Secreterare, jemte den undse Riksdagar nödige Betjeningen uti Grandens Cancelliet samt Riksens Gränders Ullkotk, wld Rrks» bagens flut komma att erhälla, lämpad efter göromätens wigt och mängd, stall af Stats - Utstotret, etter öfwersäggnlng med LandtMarstallen och Talemännen förefläs , och, r sammanhang med Len öfriga Sratsreglermgen, af Riksens Ständer bestämmas: och något undantag för BvndeSkänders Secreterare härutinnan icke blifwit gjordt; fä har Stats - Utskottet, hwa^ken kunnat anse detta sästm en island Kona!. M chts boga rättigheter, eller fungit det utom gränjm al un befattning, akt med Fö stig härutinnan kill Riksens Högloft. Ständer inkomma. St ts Uttkottet öfwerlemnar fäledes tryggt b«tz söcbällande t denna omständighet lill Riksens Högloft. Ständers Eget upplysta bedömmande. Beträffande de has dtt Heder värd» BondeStändet tjenstgörande Ex-a C-ncell!st.r , fös hwilka Högloft. Ridd rst wek och Adela anmodat Stats , Wstottet, att med Fä fl a kill Da ramanten ittkvinma; lä har Ulstoktet ,!,i kasik detta ämne under fö" »ad ökwerlaaaning, och 'tv t anlsdniny ak förbervrde Högloft. Riddersswet och Adelns uttryckliga begäran kill R>klens Högloft. Ständers Eaet ompröl wande wördlammchgm hemställa, huruwida ett Mank Dactamenke för denna gängen, vch utan prejudicat för sramnden, mä bestäs, i hwilket fall Ulstottet fär iöreflä, att befte Extta Cancellister mä bewiljas ett lika Dactamenle som för Utstottens Cancellister, elier En Riksdaler Banco om dagen för hwardera.
Åbor erlägger skatt efter samma grund, som om de vore jordägare. Frälsehemman betalar 10 skillingar för varje rusttjänstmark. Utgör inte deras ränta i rusttjänstpersedlar beräknas bevillningen lika med ett närliggande frälsehemman av samma godhet och storlek. Postoch lotshemman som är frikallade från rotering och kronoskjuts betalar 2 riksdaler för varje helt hemman. Räknas upp alla yrken på landet, som skall betala skatt och hur mycket. Bevillning på bergverk. Järnverk, bergsmanshamrar och ankarsmedjor erlägger 12 skillingar på varje hundra riksdaler, som de anses vara värda. Räknas upp de yrken, som hör till bergsbruken och gruvor och vad de personerna skall betala. Av åtskilliga manufakturer, fabriker, verk och inrättningar på landet. Alunbruk, askekalsineringsbruk, beckbruk, berlinerblåtts fabrik, blyvittsfabriker, buldansoch segelduksfabriker, kattunsfabriker, koboltsverk, degelfabriker, florslinne fabriker, gevärsfaktorier, glasbruk, kalkugnar, kimröksbruk, klingeoch bajonettssmide, krutbruk, lädergarverier, oljeslagerier, pappersbruk, porslinsbruk, puderoch stärkelsebruk, repslageribanor, rödfärgssvaveloch vitriolbruk, skedvattenfabriker, sillsalterier, trankokningsverk, skeppsbyggeri, skålvästgötar som idka gårdfarihandel, sockerbruk, stenkärlsfabriker, såpbruk, tegelbruk, tobaksfabriker, snuskvarnar, tobakspipbruk, vitriololjebruk, valsverk, ättiksfabriker, alla betalar skatt. Bevillning av kvarnar. Alla mjölkvarnar, som gå för vatten, väder, eld eller luft i städer som på landet skall betala 12 skillingar på hundradet av sitt värde. Samma avgift för alla finoch flerbladiga sågkvarnar, som såga för tull liksom valkoch stampkvarnar. Undantag om kvarnen används för husbehov eller behövs vid fabriksinrättningar. Bevillning av kapital, vinstmedel, samt av åtskilliga societeter, kassor och verk. Det är tillåtet för en låntagare att dra ifrån vad han betalar i ränta innan beskattningen.
Då sålunda de uti Rikshufvud-boken intagne Riksgälds-medel icke kunna som serskild Reserv-fond anses, — och hvad desse medels afskiljda redovisning angår, densamma redan eger rum efter den för Rikshufvudboken antagne plan, till hvars förändring nu icke synes vara någon serskild »»ledning, har Utskottet ansett Herr von Hartmansdorff)^ ifrågavarande motion icke böra lill någon vidale åtgärd föranleda. Stockholm den 21 Januari 1841. Stats-Ut slottets Utlåtande, N\o 4ig. Ank. till Exp. Utsk. den aa Januari, kl. 3 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om ett räntefritt lån för Carlskrona Stads Pastorat. (Rgs Afd.) Enligt hvad Stats-TJtskottet, uti dess, angående regleringen af Riks‘Statens Tionde Hufvudtitel, afgifna Utlåtande, N:o 62, sid. t, anmält, liar till Utskottet blifvit remitterad en inom Vällofi. Borgare-Ståndet af Herr H. F. Christierson väckt motion om ett årligt anslag af i5o tunnor Kronotionde-spanmål till understöd för Carlskrona Stads Pastorat, samt om ett räntéfritt lån å 20,000 R:dr för samma Pastorat, hvilket lån, sorn ansågs böra från Riksgälds-Contoiret utgå,-skulle, efter 4 ^rs förlopp, med 5*-:del årligen återbetalas. Utskottet, som, uti åberopade och af Riket* Ständer, i afseende på denna fråga, gillade Utlåtande, afstyrkt det äskade spanmåls-anslaget, får nu, rörande det föreslagna lånebiträdet, afgifva det serskilda yttrande, som Utskottet vid berörde tillfälle förklarat sig vilja i anledning häraf meddela.
— N:o 138. angående tillstånd för Aktiebolaget för jernväg emellan Köping och Hult att återbekomma återstoden af de till säkerhet för jerovägs-anläggningens fullbordande i Stats-Kontoret deponerade medel: XI. 3. — N:o 139 angående förändrade föreskrifter i fråga om Kronogodsens framtida förvaltning och bortarrenderande: XI. 3. — N:o 140. angående folkskole-afgiftens utgörande: XI. 3. — N:o 141. örn jemkning i -gällande föreskrifter, angående tiden för Nattvardens begående: XI, 3. — N:o 142 angående förändring i föreskrifterna rörande vilkoren för kyrkors sammanbyggnad : XI. 3. — N:o 143. i fråga om undersökning af de angående jord och skogar inom Norrbottens Län utfärdade privilegier: XI. 3. — N:o 144. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ändring i ltegerings-Formens och Riksdags-Ordningeus föreskrifter om Riks-Styrelsens förande i vissa fall: XI. 3. — N:o 145. angående förnyad författning om utskrifningssiittet och inrättningen af allmänna beväringsmanskapet: XI. 3. — N:o 146. angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titel: XI. 3. — N:o 147. angående reglering en af utgifterna under Riks-Statens Femte Hufvud-Titel: XI. 3. — N:o 148. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse i fråga om förändrade grunder för mjöloch sågqvaruars beskattning: XI. 115. — N:o 149. i anledning af Kougl. Maj:ts Nådiga Proposition angående ytterligare anslag till iståndsättande af Linköpings Domkyrka: XI 115- N:o 150- i anledning af Kougl.
St:r öfverlemna! Hyp.-Bankens begäran, hvilket äfven kan anses betecknande. Hvad den andra frågan beträffar, så anser jag, att, då man ingått på den banan att bevilja kreditivrätt åt bolag, det skulle vara en orättvisa att inskränka detta endast till bolag med solidarisk ansvarsskyldighet, då äfven andra bolag kunna erbjuda lika god säkerhet. Skulle man anse att bankens tillgångar ej äro tillräckliga för detta utvidgade medgifvande, må man då heldre, än att gifva ett privilegium af större kreditiv till några få, nedsätta kreditivbeloppen, men låta alla bolag täfla med hvarandra i att erbjuda goda säkerheter. Jag tror icke att punkten, såsom här blifvit yrkadt, behöfver återremitteras, utan hemställer, att R. o. Ad. måtte, med afslag å Ulskds hemställan, bevilja kreditivrätt åt alla bolag, som icke ega rätt lill Digifvande af egna sedlar. Jag förnyar derjemte min anhållan, att särskilda propos:r måtte framställas å denna punkts olika delar. Hr Mannerskantz, Carl Axel: Som förut blifvit påpekadt, är bär fråga om 2:ne särskida saker, nemligen kreditivrätt, dels för hypoteksbanken och dels för icke solidariska bolag. Jag vill först fästa mig vid hypoteksbanken. En talare har sagt, alt denna inrättning icke vore i behof af kreditivrätt. Det förefaller mig besynnerligt, att en enskild person vill göra anspråk på att hans yttrande skall ega vitsord härvidlag, då hypotheksbankens både delegare och direktion sagt motsatsen, och om en medlem af direktionen, som icke blifvit vald af bolaget, dervid varit af olika åsigt, så är det dock eget, att han i en sådan sak, som dock alltid måste afse en fördel för bolaget, har velat reservera sig. Det kan icke nekas, att hypotheksbanken, näst R. Sl:rs bank, har den största rörelsen i landet, genom att inkassera och utbetala flera milloner om året; och vid sådana 570 Den i 7 Februari. förhållanden är det tydligt, att ett kreditiv för denna anstalt väl kan behöfvas.
Då härvid förekommer, att flere å landet skattlagde Mjöloch Sågqvarnar, såsom förenade med jord och utgörande rotering eller rustning, jemte andra praestationer, sorn vidlåda jordbruket, äro af väsendtligen skiljaktig beskaffenhet mot de i 24 § omnämnde Fabriker med flera inrättningar, Bevillnings-Utskottcts Betankande, N-o 11. för hvilka beskattningen endast utgår i bevillning och således icke lämpligen kunna till de under sistnämnde § upptagne Verk hänföras, samt föreskrifterne om tillämpningen af de uti 30§ bestämde olika grunder för bevillningens utgörande, nemligen efter 2 R;dr af Tusende för värdet af skattlagdt Mjölqvarnar, Sågar m. fl., och 5 för hundrade af behållna inkomsten af Tullmjölqvarnar i Städerna samt Legooch Salu-sågar, Valkoch Stampverk i Städerna och på landet, som antingen dädanefter inrättades, utan att grundränta för dem bestämdes, eller, ehuru redan anlagde, icke blifvit skattlagde, synas vara så tydligt uppfattade, att fiån berörde föreskrifter något misstag, i afseende på taxeringen af Mjöloch Sågqvarnar, icke skäligen kunnat härledas; så anser Utskottet den af motionären ifrågasatta förändring icke vara af behofvet påkallad. Hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln har Herr Grefve Anckarsvärd, C. Hsom ansett Bevillningsförordningen stadga en alltför hög afgift tor Inspectorer, föreslagit, att det nu gällande stadgandet om bevillning lör fnspectorer måtte sålunda förändras, att dessa må erlägga bevillning med viss procent af lönen, i den proportion, som Bevillnings-Utskottet kunde finna med billighet och rättvisa öfverensstämmande, samt att det stadgande, som för ett visst hemmantal ålägger afgift, såsom för Inspector, utan afseende, om ett sådant biträde begagnas eller ej, mätte ifrån Bevillningsförordningen utgå, såsom i motionärens tanka både obilligt och orättvist.
Grefve Lewenhaupt, Claes; Idéen till den motion jag nu går att väeÉ2il, till Ridd, o. Ad* Pr. i Band. 9?» Den 28 Februarii, ka, kar Jag hämtat i ett förslag om inrättning af privat Banker i Stockholm och landsorterre, hvilket för någon tid sedan åtföljde tidningarne. Projrctet har synts mig innefatta ganska goda, solide uttänkta och tor Samhället välmenande afsigter, genom befrämjandet af en mera liflig rörelse, producenter och afnämare emellan. Jag har förgäfves väntat att en skickligare penna än min, skulle upptaga och till öfverläggning framställa detta ämne; mea då motionstiden lider till slut, anser jag mig nu ej längre böra dröja med, att genom en så enkel framställning af ämnet sorn dess beskaffenhet medgifver, fästa Höglofl. Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på ett förslag, hvilket jag tror innefatta möjligheten att återställa förtroendet och fixera en för närvarande vacklande credit. Under en period då allmän förlägenhet öfverklagas, så af den mera bemedlade possessionaten, näringsidkaren och vår allmoge, förmodar jag att hvarje för sitt Fädernesland och sin enskildta trefnad nitisk medborgare, gerna understödjer de företag, hvilka åsyfta befordrandet af idoghet och välstånd i alla Classer, samt ej visa det minsta tecken till enskildt förmån på det allmännas bekostnad. Orsaken till den närvarande penningebristen, är mera uppkommen genom brist på afsättnings tillfälle för våra producter, än af öfverproduction eller en extenderad tillgång på varor, myntvärdets obestämdhet, förenadt i enskildt afseende med sådane stadganden, hvilkas obestridligt välgörande afsigter, för den skuldsatte, likväl kan hända för ofta gif - Den 28 Februarii, 979 yit anledning att missbruka ett lemnadt förtroende, hafva onekeligea varit hufvudskälet till stagnationen i all rörelselse, och åstadkommit det omvända förhållande i merkantilt afseende inom landet , att producenten ofta förgäfves söker consumenten, förgäfves till lågt pris och längre betalningstid utbjuder de courantaste aritklar, födoämnet.
— Anslaget för förändring och tillbyggnad af Kronans egendom JVs 4 på Riddarholmen, för inrymmande derstädes af Riks-arkivets samlingar, — 100,000: — Dito för ny hospitalsbyggnad vid Göteborg — 200,000: — Utaf anslaget, 91,748 R:dr 45 öre, för förbättringar och tillbyggnader vid hospitalen i Wexiö, Nyköping, Wisby och Upsala, — 27,49i;: 95. » dito, 15,500 R:dr, till löneförhöjning för lärare vid elementarläroverken, som under längre tid än 5 Transport: 5,919,669: 71. 12,144,368: 2. — 15 — Transport: 5,919,669: 71. 12,144,368: 2. år före verkställigheten af den vid 1856 —1858 års riksdag beslutade reglering af dessa läroverk varit anställde såsom vikarier — 2.000: Anslaget för bestridande af kostnaden för Sveriges deltagande i en medeleuropeisk gradmätning 25,000: Dito för fortsatt utgifvande af planchverk öfver svenska sigiller från medeltiden samt öfver antiqvariska och historiska märkvärdigheter i Historiska Riksmuseum 6,000: Utaf anslaget, 4,000 R:dr, för utgifvande af en handbok i svenska pomologien 2,500: » dito, 540,878 R:dr 35 öre, för Nationalmuseibyggnadens inredning, jemte andra i sammanhang dermed erforderliga kostnader, _ 442,851: 59. Anslaget för förbättring af Komministrars, Kapellpredikanters och Sockenadjunkters lönevilkor 30,000: Anslaget till ersättning åt 3: ne officers-enkor för hvad som under deras numera aflidne mäns krigsfången skap blifvit af desses aflöning innehållet — 505: 50.
Diakonissan, en ung flicka från den härliga ö n Wight, erhöll ett bref hemifrån, just då hon hade alla sina » gummor » omkring sig. I brefvet låg en liten bukett, bestå- ende af en snödroppe, två gullvifvor (primroses) och tre luktvioler (sweet violets). Det var ännu blott början af våren och dessa små vårbud hade vuxit ute; de spridde en ljuf doft till närmaste grannar o c h de bådo » få lukta på dem i kuvertet ». Endast den, som lefvat i Londons-öknen, d. v. s. de delar däraf, där inga vackra anläggningar finnas, samt sett människor i tusendetal lefva och dö där utan att hafva varit utom dess närmaste kvarter, släpande nästan dag och natt för att hålla hungern från dörren, kan fatta, hvilken tjusning de späda blommorna skänkte de fattiga kvinnorna. Sedan kuvertet med de nämda blommorna gjort sin rund kring bordet, skänktes två af de sex blommorna, till de tre äldsta kvinnorna, hvaraf den ena fanns d ö d i sin bädd följande morgon, med blommorna i handen. Sedan dess har Mildmay Missionens arbeterskor fortsatt regelbunden blomsterutdelning bland sina skyddslingar. En viss dag samlas några » systrar », att med hjälp af tillfälliga besökande binda små buketter o c h vid hvarje fästa ett vackert tänkespråk, helst textat af vänliga händer o c h p r y d t med ritade eller målade bilder för hand. Åtminstone gjordes det så i början, men alltefter det efterfrågningarna o c h bönerna o m blomstermissionsbesök ökades, blef det omöjligt att för hand pryda alla korten. Från hela landet kommo de dock i massor. Klena, blyga eller till annat arbete olämpliga personer, både barn, fruntimmer och män roa sig i hemmen att texta o c h måla sådana kort. Deras uppfinningsförmåga o c h skönhetssinne ökades allt jämt och då några kort snart vunno mera efterfrågan än andra, trycktes de o c h så småningom uppstod denna kolossala förbrukning af kort med alla dess variationer, i alla länder o c h alla språk t. o. m. de mest aflägsna öar i oceanen. o Försedda med dessa buketter gå nu * blomstersystrarna * till de mest otillgängliga hem.
Sl. Prot. 1840■ 6 Sami. 1 jlfd. 2 j Banco-Utskottels Utlåtande, N.-o 104• skillnaden t. ex. emellan låne-beloppet vid innevarande års början och sislai lånedageo den 8 i denna månad endast skall ulgjoil 16 R:dr, samt alt för det närvarande 222,414 R;dr 12 sk. å denna fond stå obegagnade. På grund häraf, och med tilikännagifvande, att, enligt Directionens. öfvertygelse,. 22,414 R*dr 12 sk. fullt skall motsvara den möjligen ökade effei frågan af lån från nästberörde fond, som, under närvarande förhållanden, kan uppkomma, har Discont-Directionen, på det ali Jåne-rörelsen mot. namn och reverser med omsältningsrält icke må underkastas ett kännbart albiou, föreslagit, alt Directionen måtte tillåtas få tillsvidare begagna, lill förstärkning af fonden för sistbesagde Jåne-rörelse, 200,000 R:dr af fonden, för belåning af adier och publika papper; men då, äfven med denna förstärkning, en återstående brist i den för det närvarande behöfliga lånesumma visade sig af ungefär 260,000 R:dr, har Directionen, under anförande, dels alt af den tredje under
Direktionen för skolan uti en af Kommerse-kollegium, uti skrifvelse den 11 Maj 1852, i underdånighet anmäld ansökning ånyo framställt angelägenheten af berörde lönetillökning, utan hvilken Direktionen ej såge sig i stånd att fortfarande bibehålla dåvarande Underläraren, elier att dertill erhålla någon annan lämplig person, så hade Kongl. Maj:t, under den 15 Juli samma år, i betraktande af hvad till stöd för nämnde framställning blifvit anfördt, tillåtit, att ett årligt belopp af 200 Riksdaler finge, såsom tillökning uti Underlärarens vid Götheborgs Navigationsskola arfvode, för nyssberörda och derpå följande tvänne år af Handelsoch Sjöfartsfonden utanordnas; vid hvilket förhållande och enär behöfligheten af denna anslagstillöknings fortfarande äfven efter utgången af den tid, för hvilken sednast fastställda statsreglering vore gällande, icke syntes Kollegium vara tvifvel underkastad, Kollegium i underdånighet tillstyrkt förnyad nådig framställning till Rikets Ständer, att, till förhöjning i arfvodet för Underläraren vid Götheborgs Navigationsskola en summa af 200 Riksdaler måtte varda å Riks-staten uppförd; hvarjemte Kollegium hemställt, att hos Rikets Ständer måtte ånyo äskas uppförande å Riks-staten af det vid sistlidne Riksdag utaf Kongl. Majit föreslagne, men af Rikets Ständer då icke beviljade anslag, 200 Riksdaler, till arfvode åt den lärare, hvilken, enligt föreskrifterne i Kongl, kungörelsen den 16 November 1849, vid Götheborgs Navigationsskola meddelar undervisning angående ångmachiners konstruktion och behandling.
Stadens inkomster och utgifter. 43 Angående ''Sällskapet för dygdigt och troget tjenstefolks belönande", hvilken välgörenhets-inrättning icke kunnat hänföras under någon af ofvannärnnde klasser, meddelas här följande redogörelse: Sällskapets kapitalfond, som under åren 1856—1860 blifvit ökad med en donation af 21,000 R:dr, uppgick vid sistnämnda års slut till 46,757 R:dr 57 öre. Inkomsterna, bestående af räntor, inträdesoch årsafgifter af ledamöter samt gåfvor, utgjorde vid samma års slut 3,293 R:dr 50 öre, hvaraf, i belöningar och understöd till 168 tjenstehjon, utdelades 2,895 R:dr och 326 R:dr 72 öre åtgingo till förvaltningskostnader. Beträffande Stockholms stads inkomster och utgifter samt kostnaderne för stadens styrelse får Öfver-Ståthållare-Embetet upplysa följande. Från stadens Drätselkommission meddelad uppgift på stadskassans inkomster och utgifter ifrågavaTab. Litt. rande fem år upptages i följande Tab. Litt. U. Tab. Litt. U. Stadens inkomster och utgifter 1856—1860. Summa. Medeltal. Af handel och sjöfart, efter afdrag af uppbärdskostnader, R:dr. ö. der sådane ägt rum: Af stadens tomter: tomtören och tretionde-penningar samt fritomteköps-afgifter 29,085 12 29,526 18 31,170 53 46,479 53 36,880 17 173,141 53 34,628 31 1) Hela tolagsbeloppet, som fördelas: med -^jj-delar till Stridskassan, med [V^-delar till Inqvarterings-kommissioncn, med ^y^-delar till Hamnoch Brobyggnadsfon den samt TJ0-delar till Stockholms Allmänna Barnhus, har, utan afdrag af kostnader, odeladt utgjort:
Då således upplyst är, icke allenast alt åtgärd redan blifvit vidtagen för att under en kortare tid af året bereda allmogen i de två nordligaste länen undervisning i ängsvattning af en sakkunnig, person på statens bekostnad, utan ock att Kongl. Maj:ts Nådiga afsigt är, att en agronom skall särskildt för dessa län anställas, så snart tillräckligt antal dertill tjenlige personer blifver att tillgå, hvilket, enligt hvad jemväl blifvit Utskottet meddeladt, förmodas snart inträffa, synes någon underdånig framställning i ämnet från Rikets Ständer icke vara behöflig; och hemställer Utskottet fördenskull, att någon åtgärd i anledning af förevarande motion ej må af Rikets Ständer vidtagas. Slockholm den 28 Februari 1854. Bih. till B. St. S Sami. 10 Hä't. 2 STOCKHOLM; tryckt hos ISAAC MARCHS; 1854; Allm. P.esv.- och Ekon-.lksk. Betänk. Ar.'o 63. t ‘ > \:o 63. Ånk. till Exp. Utsk. d.. S Mars 1854, kl. 11 f. m» Betänkande, i anledning af väckte motioner, dels om indragning af åtskilliga Biskops-embeten och dels om nedsättning i Biskop arnes aflöning.
Fä äro likaledes de semi skulle kunna ätaga sig den magtpälig» gande befattning, att skriftligen författa Protokoll och sjlfwa föreningen med den noggranna tydlighet och urskiljning, som är sä högst nödig, för att rig» tigt träffa och uttrycka wederbörandcs egentliga tan» kar, och sämedlst undgä, att, genom näaot antingen twetydigt Zeller icke nog bestämdt uttryck, gifwa tillfälle, vm icke werklig anledning, till föreningens mitzför, ständ och förlydning, med deraf följande nya stridigheter, de derefter hwad erfarenheten i dylika händelser ädagalagt, icke kunnat utan lika beswär, som sjelfws rnälet i defl första stick, inför Domstolen , efter ny Stäm, «ing och Processande, slutligen afgöras. De mäst up, lyste Den zo September. logg lyste och bäst kände, klifwa dessförutan wanligen npsökte och walde till Ledamöter af Härads-Räktcn, där de ärga det aldradast tjcnlige tillfälle för utöfningcn af FörNknings-Commissaricrs befattning. Och en hwar opar, liff lärer Med tillfredsställelse erkänna, att de fleste med hedrande tänkesätt och ofdrtrukit bemödande dä fullgöra den, samt sälunda fullkomligt swara emot det dem wisade förtroende. En sä bemedlad och träffad förlikning fär genast inför Domaren anmälas, det till äfwentyrs Lagstridige deruti, efter föreställning och gistren upplysning, wänligt bortjämkas, samt ParterncS egenteligc Mslut med tydlighet fbrklaradt, i Protocollet fdrdt, justeradt och domfäst, medförcr den önskade werkan: Rättegängcns stut för alltid och enighetens waragtiga äterftällande.
Och då älven på denna lägenhet all den skog, hvarmed den vid försäljningen från Kronan varit försedd, blifvit afverkad och jorden, som bestode af mager betesmark af flygandsnatur, således vore till odling oduglig, — af hvilken orsak del ock varit omöjligt för innehafvaren att utgöra den åsätta räntan, — hade Kongl. Maj:ls Befallningshafvande hemställt, att enahanda nedsättning i räntan som genom nyssnämnda Kongl. Bref den 30 Oktober 1845 medgifvils för ofvan omförmälda lägenheter, jemväl måtte fä ske för den nu ifrågavarande, hvarigenom hindret för försäljningen möjligen kunde undanrödjas. Dessutom hade uti en den 7 Augusti nästlidet år till E. K. Maj:t ingifven skrift egarne till skogslotterna N:ris 2, 6, 7, 8, 9 och 13 samt till adelar af N:o 10 och ^idel af N:o 11, med åberopande af ett bi fogad t, af förste Landtmätaren i länet samt Kronobetjeningen i orten, med biträde af nämndemän, upprättadt undersöknings-instrument jemte kartebeskrifning öfver dessa lotter, i underdånighet anhållit, alt E. K. Majit 38 Expeditions-Utskoltels Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 108. (äcktes antingen i nåder bevilja nedsättning i räntorna för dessa lägenheter till de af förrättningsmännen föreslagna belopp, eller för lotterna Niris 2, 7, 8 och 9 samt de omnämnda delarne af N:ris 10 och 11 till fidels kappe och för N.ris 6 och 13 till £ kappe säd per tunnlandet, eller ock, derest nedsättningen icke kunde af E. K. Majit bifallas, aflåta nådig framställning derom till Rikets Ständer, på sätt som skett vid 1853 års riksdag, i fråga om förmedlig af räntorna för lägenheter å f. d. kronoparken Strandskogen å Oland.