Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridd. och Adelns Prot. B. XVIII p. 289, B. XX p. 78, B. XXI p. 192. Préste-Slandets d:o B. XV p. 180, B. XVII p. 98, B. XVIII p. 296. Bjrgare-Ståndets d:o B. VIII p. 172, 472 B. B inde-Ståndets d:o B. IX p. 342, 735. 17:o Förslag till föreskrifter, rörande Bergsbrukens representation. Faldu Ber gslag ege ock de öfrige Bergsbruken, hvarunder inbegripas alla af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade Inrättningar till förädling af Mineral-Rikets produeter, att, inora sig, lill Borgare-Ståndet utse fern Fullmägtige, som ej till annat Riks-Stånd höra, och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den i 18 §. alla Christna Trosförvandter tillerkända valrätt, i öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är. Med valen förhålles sålunda, att Styrelsen öfver Bergverken bör, när Riksdag inträffar, uppgöra grunderne för denna representations - 6:o (7:o) Utom Fahlu Bergslag ege ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder inbegripas de af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade Inrättningar till förädling af Mineral-Rikets produeter, att till Borgare-Ståndet sända fem Fullmägtige, och vare såsom vallerättigad och valbar att anse hvarje ofrälse Bergsbruksegare, som minst tre
Då vid bestämmandet af ofvannämnde i medel-markegången ingående årspris, deputerade i något fall frånträda de på grund af pris-kuranterna uppgjorda medelpris, ega de att skälen dertill i protokollet anföra. b) Att, i likhet med hvad för närvarande eger rum, för året bestämma den serskilda markegång, efter hvilken ej mindre de af nuvarande indelningshafvare, som ej ingå på den föreslagna regleringen med medelpris samt deras ränteoch tiondegifvare komma att sig rätta, än äfven kronan skall emottaga den spannmål, som blifver till leverering in natura uppsagd, och hvilken markegång jemväl kommer att ligga till grund för de liqvider enskilde emellan, som äro en följd af på årlig markegång träffade öfverenskommelser. Denna markegångssättning afser det löpande årets skörd och grundar sig således på de priser, till hvilka densamma och öfriga i taxan upptagna persedlar förmodas kunna försäljas, då deremot det årspris, som enligt mom. A) sättes för markegångens bestämmande, grundar sig på kända och bestämdt uppgifna förhållanden. Före förrättningens början aflägga samtlige deputerade för markegångssättningen ed i hufvudsaklig öfverensstämmelse med den vid pröfningsoch taxeringskommittéer brukliga. Beträffande ordningen och sättet för bestämmandet af den serskilda års-markegången, äfvensom angående besvärs fullföljande i anledning af deputerades åtgärder, med afseende å såväl den tioåriga markegången som års-markegångssättningen, böra hittills gällande föreskrifter tjena till efterrättelse. I sammanhang med detta ärende hafva Rikets Ständer, med anledning af inom Riksstånden gjorda framställningar, för sin del beslutat: l:o. Att den uti Herjeådalen bland ordinarie räntan förekommande räntepersedel ost, som erlägges för hvarje underhållen ko, utan att likväl annan grund för beräkningen finnes stadgad, än att den skall motsvara en dags mjölkning, skall, sedan Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Skrifvelse, N:o 179. 489 sedan beloppet för hvarje hemman blifvit efter behörig utredning bestämdt, förvandlas i penningar. 2:o.
«Och nu sist hon deruppe, skolfröken,» tillade han och såg ned på kusinen, som gick med nedböjdt hufvud och ögonen i marken. Hon slog ett stolt och resolut kast med nacken och såg rakt framför sig, medan hon gick till, hastigt och spänstigt. «Hon såg ut att vara en rigtigt ond en,» sade hon bestämdt. Truls kände sig glad som ett barn, hvilket man gifvit rätten i ett tvistemål. Sällskapet hade åter hunnit upp till församlingsplatsen, der man nu höll på med diskussion. Ämnet: kvinnans ställning. De stodo en stund och hörde på samt gingo så vidare. Några hade utlöst sig ur gruppen under vandringen, och andra hade kommit till. De begge systrarna letade fram korgarne ur vagnen, svågern och Truls fingo dem i handen, och så styrde man kosan upp till de ensamt stående, urgamla och ärevördiga bokar, hvilka resa sig på backsluttningen. Det blef stort helsande, när förtruppen hann fram: idel slägt och bekanta. Truls, som kom en smula efter med Karna, hade icke lagt märke till, hvem det var, då han plötsligt fann två ögon hvila på sig. Det var Bengts syster. Hon stod ett stycke borta, men ögonen måste länge och spändt varit fästa på honom; det hade han på förnimmelsen. Karna hade redan gått hän till henne och helsat på. Truls följde efter. «God dag,» sade han naturligt, – han hade trott, han skulle känt sig mera brydd vid detta första möte. Hennes ögon flackade rundt öfver hans ansigte och veko undan. «God dag,» svarade hon något andfådt. Då måste ju äfven Bengt vara här, for det igenom Truls; och han kände ett stort obehag. I samma ögonblick fick han syn på den forne vännens lingula nacke. Bengt tog just Boel i hand, bytte några ord med henne, och gick så vidare med handtag genom raden af nykomna. Truls märkte, att Bengt redan visste af hans närvaro, ehuru han icke låtsade derom. Nu helsade han på Karna, – i nästa ögonblick stodo de ansigte mot ansigte. «God dag,» sade Bengt och sträckte handen fram.
Mig synes det rättvisast vara att Staten, vid inträffande missväxter, lindrar den vid sådant tillfälle särdeles tryckande skattebördan genom alt fördela den pä flere efterföljande är. Det är äfven denna åsigt som ligger till grund för förslaget om en tioårig medelmarkegång. Hr von Hartmansdorff har påstått att om vid det exempel han omnämnde, kronofogden haft uppbörden, skulle samma skonsamhet icke hafva varit iakttagen. Det är dock allmänt kändt att en som hade sin Konungsliga pligt i delta afseende alt uppfylla, nemi. K. M., att Han medgaf att i de orter som varit mest lidande af missvexteu der skulle hälften af skatten fä erläggas uti Irenne terminer under året efter det för hvilket de bordt utgöras. Frih. Palmstjerna: Med den hemställan Hr Sandströmer gjort, att i mitt förslag skulle i st. f. beräkningen efter årlig markegång, insättas ett bestämmande af innehåll alt ersättningen till löntagarne skulle utgå efter den markegång hvarefter de skatlskyldige sjelfve utgöra sina räntor, är jag ganska belåten och skall vidtaga den rättelse han åstundan Hvarföre jag nämnde årlig markegång var det, att jag ansåg att frågan om en medelmarkegångs antagande till rättesnöre vid räntornas utgörande, numera, till följd af R. o. Ad:s beslut ronde 3:dje punkten, förfallit. Har jag misstagit mig härutinnan, sä vore det mig kärt. Den rättelse som såväl Hr Sandströmer som Hr Rosenblad föreslagit är af beskaffenhet att den lämpar sig såväl efter det ena som det andra beslutet, det lärn - Den 9 September f. m. 203 par sig så väl efter den gamla ordningen med årlig markegång som efler den föreslagna förändringen med ett medelpris af flere års markegång. Jag vidtager således gerna denna förändring och har redan vidtagit den i milt förslag der den kommer alt inflyta på tvänne ställen nemi. såväl i det första som i det tredje mom.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 22 , innefattande yttrande öfver Rikets Ständers åren i83o och i832 församlade Revisorers Berättelser. (I. A.) Innan Utskottet lill besvarande upptager de vid serskilde §§. af nämnde Betänkande gjorda anmäi kningar, har, — i anledning af livad hos Ridderskåpet och Adelil af Grefve Cronhjelm, O. blifvit yltradt, rörande Betänkandets uppställning, nemi. att Grefven dermed i allmänhet icke vöre nöjd, enär de för frågornas utredande nödige upplysningar måste sökas i serskilde handlingar, såsom förhållandet vore med pyide, med flere <$$., alt, efter GreTvens tanke, Revisorernes Berättelser icke hort i SlatsUtskollét erhålla en så löslig behandling, in. m., — Utskottet skolat anföra: alt då Revisorernes Berättelser, jemte de förvaltande Verkens öfver dessa Berättelser afgifne underdåniga förklaringar, äro till trycket befordrade samt blifvit ibland Riks-Ståndens Ledamöter utdelade, och då Utskottet i hvarje punkt tillika hänvisat lill pag., så i Berällelserne, som Förklaringarne, liar Utskottet i de frågor, dem Utskottet för sin del ansett icke erfordra någon åtgärd , trott sig desto hellre böra så kort som möjligt vidröra ämnet, till besparing både i lid och kostnad, som hvarje representant lätteligen kunnat, enligt den meddelade anvisningen, derom inhemta fullständig kännedom, och denna method i öfrigt vid sisla Riksdagen af dåvarande Stats-Ulskolt begagnades, utan alt sådant, Utskottet veterligen, väckte något missnöje. Jemte det Utskottet sålunda förklarat anledningarne till Betänkandets uppställning i den form det eger, får Utskottet tillika yttra, det Utskottet, vid besvarandet af denna ålerremiss, följt samma ordning och, der det låtit sig göra, hän vist till hvad i de tryckta handlingarne fullständigare finnes anfördt och utredt. 1:0
M. tid efter annan förordnat om verkställighet redan under samma års sommar och höst af åtskilliga mindre reparationsoch byggnadsarbeten, hvarigenom myntoch kontroll-verkens flyttning till den nya lokalen förberedts och hvilka för öfrigt påkallats af omsorgen för egendomens behöriga vård; att kostnaderne för dessa arbeten blifvit anvisade att förskottsvis bestridas af myntverket; att, i sammanhang med nyssberörda köpeafhandling, jemväl fråga uppstått om inköp för kronans räkning af en staden tillhörig till £ d. Owenska faktoriegendomen gränsande och till dess innehafvare för längre tid utarrenderade strandtomt om 668 qvadratalnar, med derutanför belägen sjöplats, hvarigenom den fördel skulle vinnas, att egendomens område erhölle en mera regelbunden form och egen sjöstrand längs efter hela sin södra sida; och hade drätsel-kommissionen förklarat sig vilja å stadens vägnar medgifva den ifrågavarande strandtomtens och sjöplatsens afstående till kronan med full eganderätt, antingen emot en köpesumma af 1,666 r:dr 32 sk. banko eller ock emot det att den nedanföre stora mynthuset belägna kaj finge af staden öfvertagas, för att, jemte en kaj nedanföre den nya fängelsebyggnaden oc.i rådhuset, till allmänhetens begagnande upplåtas; samt slutligen att utöfver köpeskillingen för den till ny lokal för myntoch kontroll-verken inköpta egendom, 45,000 r:dr erfordrades, enligt af Öfverintendents-embetet godkända förslag, för verkställigheten af dessa verks flyttning till samma lokal, en kostnad af 50,000 r:dr, eller tillsammans 95,000 r:dr banko, hvilket belopp, då derifrån afräknades den. till afbetalning å förenämnda köpeskilling använda försäljningssumman för den mindre mynttomten 25,000 r:dr, minskades till ett belopp af 70,000 r:dr banko.
De äro utmärkte igenom 106 och 107 §§ af Constitutionen, och han kunde ej inse, huru det slags Commando-mål, som nu är i fråga, kan i enlighet dermed blifva ett föremål för Utskottets pröfning. Att Konungen låter en trouppe marchera ifrån en ort af riket till en annan synes icke vara af de mål, som antingen röra lagligheten af 2 18 Den 13 Augusti 1810 saken eller angå embetsmännens oväld, nit, skicklighet och drift. Om vidare intet protocoll finnes öfver ett sådant mål, blir det väl då Utskottets sak att bedömma nyttan af beslutet, och hvarpå skall ett sådant omdöme grundas, om icke på följderne och utgången, och är väl ett sådant omdöme altid billigt, är det icke ofta vådligt? För sin del trodde således Herr Grefven och Ordföranden icke detta slags Commando-mål vara af den art, att de någonsin böra komma under Utskottets pröfning, och kunde icke inse ändamålet dermed. Herr Törneblad svarade ändamålet vara att vinna uplysning, huruvida Konungens Rådgifvare gjort sin skyldighet. Friherre Cederström yrkade att Utskottets steg att infordra protocollen ej betydde, att man ärnade göra anmärkning. Utskottet vore blott granskare, ej domare. Det vore dess skyldighet att pröfva, huru Konungens Rådgifvare upfyllt ein pligt. Herr Professorn Doctor Wijkman ansåg frågan ej vara om detta protocolls infordrande, ulan ville hänföra den till det, huruvida en Ledamots önskan skulle kunna binda Utskottet att infordra protocoll. Friherre Cederström medgaf, att pluraliteten innom Utskottet deciderade. Han hade blott yttrat, att espriten af Utskottets åtgärd vore att granska, och att Utskottet derföre ej borde afslå en indit idus i sådant ändamål gjorda anmälan.
Jag tror, att saken är af stor vigt, och att den bör biträdas af R. o. Ad., dåden kan leda till ett stort mål. Jag anhåller derföre, lika med den siste talaren, att BorgareSlts inbjudning måtte läggas ad acta, likväl med skyldig erkänsla för Vallofl. BorgareSt:s ådagalagda benägenhet att inbjuda oss till den större local, nämnde Stånd äger; men jag anhåller tillika, alt Gr. Horns motion om en allmän klubb, dit alla äro lika kallade, och der ingen behöfver såsom visitaut infinna sig, måtte genast till afgörande företagas. Hr af Dalström, Gustaf Jac.: Jag är visserligen i hufvudsaken förekommen af Hr Rosenblad och Frih. Hamilton; meni anledn. af Hr Frih. o. Landtnäs framställning, och då jag tror mig äga kännedom om förhållandet, har jag ansett mig böra yttra, att jag icke tror det meningen med BorgareSt:s inbjudning till samtliga Stånden varit att erbjuda BorgareSt:s local lill en allmän klubb. Förhållandet är, att BorgareSt. hade ganska trångt utrymme på Börsen, men sedermera blef localen utvidgad genom begagnande af lilla Börssalen, och då förklarade BorgareSt., att de gerna skulle derstädes emottaga besök af de öfriga Ståndens ledamöter. Då åter fråga uppstod om användande af BorgareStts Den ig Februari f. m. iG5 local till en allmän klubb, bieF den nfslagen. Meningen var således endast ett tillkännagifvande, att de andra Stånden voro välkomna bos BorgareSt., på samma sätt som jag tror, att MedStm skulle vara det bos R. o. Ad. På sådan grund anser jag det icke behöfligt alt lenina något svar på ifrågavar. inbjudning, utan alt delta af BorgareStrs Talman meddelade lillkännagifvande allenast må läggas till handlingarna. Hr Lagerhjelm, Pehr:
För öfrigt torde, vid bedömmandet af nu förevarande fråga, ej eller böra lemnäs ur sigte, att, genom utsträckning till 20 år af betalningstiden för ifrågavarande räntefria lån, Staden Öregrund endast i den derför belöpande ränta efter 5 procent skulle erhålla en hela capital-beloppet motsvarande eftergift, samt att några serskilda, ändring i de stadgade betalnings-vilkoren påkallande omständigheter icke för nämnde Stad inträffat, sedan lånet af Rikets Ständer beviljades, äfvensom att, i följd af den Stats-Utskoltfts Utlåtandej No 24, 3 numera verkställda regleringen at Städernas Båtsmans-håll, nämnde Stad redan blifvit tillerkänd en efter dess nuvarande belägenhet lämpad lindring i den alltför tryckande börda, som Staden i detta afseende förut ålegat. Utskottet anser sig således icke kunna tillstyrka, hvarken den nu föreslagna eftergiften af omförmälde, Staden Öregrund beviljade lån, eller någon förlängning af de, vid detta Iåns meddelande, derför stadgade belalnings-terminer. Stockholm den 16 Mars 1840. Reservationer. Af Herr P rosten Björkman: Jag anser Höglofl. Stats-Utskoltets nu genom omröstning tillstyrkta afslag på Öregrunds Stads begäran af förlängd betalningstid å sitt af Slaten erhållna Ian både obilligt och orättvist: obilligt, enär af Molionärens anförda skäl Öregrunds nödställda belägenhet icke kan nekas och den begärda uppoffringen å Statens sida är så ringa; orättvist, då 9å mången annan Stad med vida större tillgångar och vida mindre olyckor förr fått sig beviljadt, hvad nu af så kallad princip anses böra afslås. Här visar sig, huru högsta rättvisa, i olid tillämpad, ofta blifver högsta orättvisa.
Direktioner eller deras Ombudsman ega att, utan uppehåll, af såväl Öfverstålhållare-Embetet i Stockholm, som samtlige Konungens Befallningshafvande och öfriga exekutorer, uppå skeende anmodan, erhålla erforderlig laga handräckning i alla de utsökningsmål, sorn af Diskont-verkens utlåningar härröra, och att de inllytande medlen skyndsamt bekomma. Anm. ■/. Då Tjenstgörings-ordningen har till föremål alt bestämma så väl göromålens fördelning på de särskilda tjenslemännen, som sättet för behandlingen af nämnde göromål; torde häraf tillräckligen förklaras anledningen till de gjorda uteslutningarne från 90 §:n 2:a och 4:e momenten. Det från 3:e punkten i 189 §. 1 mom. borttagna stadgandet återfinnes i de föreskrifter punkterne 67:o och 69:o mom. 4 och 70:o mom. 7 här nedan innefattar. Varder någon låntagare beträdd att hafva sökt och undfått lån vid flera än ett Diskont-verk, böra de till honom utgifna lån vid förfallodagen ovilkorligen indrifvas, utan beviljande af någon omsättning; och må honom, i sådan händelse, på ett års tid icke tillåtas att lån i någotdera Diskont-verket upptaga eller derstädes kunna såsom löftesman för andras lån godkännas. Dock må låntagare, som, efter att vid ett Diskont-verk hafva lån erhållit, till annat låne-distrikt afflyttat och vid dervarande Diskont-verk lån upptager, vid omsättnings-rätten bibehållas. Diskont-verken ega, uppå anmodan, att af så väl Ofverslåthållare-Embetet i Stockholm , som samtlige Konungens Befallningshafvande och öfrige exekutorer, skyndsamligen erhålla erforderlig laga handräckning i alla de utsökningsmål, som af Diskont-verkens utlåningar härröra, med åliggande för bemälde myndigheter att, efter skuldens indrifvande, de influtna medlen skyndsamt till Diskont-verken insända. Banko-Utskottets Betänkande, N:o 3 i. 63 Jemf. 201 §.
Jemte det Expedilions-Utskoltet härhos öfverlemnar uppsatt förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om pensioner ål f. d. Stats-Råden ra. m. Herr Friherre Åkerhjelm och Herr Grefve Hård> får Utskottet vördsamt anmäla, alt, då Utskottet saknat Rikets Ständers närmare bestämmande, i fråga om liden, från hvilken den Herr Grefve Hård beviljade pension bör utgå, men nödigt är, att, äfven i afseende härå, Rikets Ständers beslut varder bos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäldt, har Utskottet, som icke kunnat föreställa sig annat, än att meningen varit, det äfven denna pension, i likhet med hvad som vanligen eger rum med dylika, bör beräknas från den tid, den förut innehafda lönen upphörde alt utgå, i enlighet härmed uppställt ifrågavarande skrifvelse-förslag. Memorial till Rikets Ständer s med öfverlemnande af uppsatt förslag till underdånig skrifvelse> angående sökt befrielse från ersättandet af uppburne förskott till utgifter > i följd af Chöler a-far soten. Med öfverlemnande af uppsatt förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående sökt befrielse från ersättandet af uppburna förskott till utgifter i följd af Cholera-farsoten, får Expeditions-Utskottet vördsamt anmäla, att då, enligt hvad Utskottet inhemtat, det till utgifter i och för Cholera-farsoten inom Götheborgs och Bohus Län år 1834 beviljade förskott af 25,ooo R:dr blifvit af Kongl. f. d. Quarantaines-Commissionen till Konungens Befallningshafvande i nämnde Län afsändt, för att hållas vederbörande Sundhets-Nämnder tillhanda, hvilka derefter uppgjort räkningar öfver hvad, som i och för farsoten utbetalts, men återsändt de befintliga öfverskotten, hvilka, jemte berörde räkningar, ingått till Kongl.
Enär omdistillering af bränvin endast innefattar en förädling af det råämne, för tillverkning hvaraf den under namn af pannerymdsafgift bestämda skatt redan utgått, och genom sådan förädling varan blifver användbar till flera ändamål samt jemväl tjenlig till export, hafva utskotten, som inheintat att det stadgande i 1 mom. af förordningens 33 §, hvarigenom åt kommers-kollegium är uppdraget att i hvarje fall pröfva, huruvida och på hvad vilkor omdistillering af ratt bränvin må på andra tider, än de i 1 § lofgifna, eller för andra personer, än de till bränvinsbränning berättigade, under särskild kontroll tillåtas, blifvit sålunda tillämpad!, att erläggandet af ej allenast afgift efter bevillningsförordningen utan jern - BevillnLagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-V(sköttens Betänkande, N:o 1. 9 väl pannerymds-afgift efter förevarande författning blifvit stadgadt såsom vilkor för utöfningen af sålunda beviljad destilleringsrättighet, ansett sig böra föreslå det tillägg vid slutet af nyssnämnda moment, att en annan afgift, än den bevillningsförordningen för fabriksrörclse bestämmer, icke må åläggas den destillering, som i samma moment sist omförmäles.
Brolings och Directeuren G. D. af Uhrs, d, 3o Junii 1820, i anledning af då verkställd undersökning å StenkohlsVerket, afgifne utlåtande inhemtat: bland annat, att Ryds Schachtets sänkning tillden undra 'Kohl-flötsen icke kunnat fullföljas, så framt ej åtskilliga ytterligare kostnader först blefvo använde till Ång-machinens flyttande och uppsättning för vattenuppfordring, genom hvilka anstalter all farhoga för framtida hinder i arbetets fortsättning till berörde del förmodades skola undanrödjas; att, ehuru gamla Grufvorne i flere år torde kunna begagnas med någon inskränkning af arbetarenas antal och minskad Kohlbrytning, skulle likväl, 0111 det nya Grufvefältet öfvergåfves och de förberedande låtgärderne för framtida Kohltägt blefvo uraktlåtne, den tid snart inträffa, då, under en bristande tillgång inom Landet, utländska Stenkohl åter måste införas, hvilkas utträngande skulle medtaga en längre tid; att i StenkohlsLagret äfven funnes en nästan outtömlig tillgång af eldfast Lera, i 44» St a t s-Utskottets synnerhet användbar för anläggning afGIasBruk, PorcellainesFabriquer, Gjuterier, och alla sådane Inrättningar, der en lätt tillgång på bränsle underlättade tillverkningarne, och hafvets nära granskap tillika gynnade afsättningen; samt att föröfrigt, genom anställde borrningar och Schacht-arbeten , vore utröndt, att Stenkold träffas på en sträcka af flere mil omkring Höganäs. Efter öfvervägande häraf, och hvad först anginge det af GeneralLieutenanten m. m. Herr Grefve De la Gardie, å Delegarenas i Höganäs StenkohlsVerk vägnar, alternatift framstäldte förslag, att detta Verk måtte, för Statens räkning, inköpas; så bade R. St:r icke funnit skäl, att samma förslag antaga, enär, utom det att StatsVerkets tillgångar ej medgåfvo sådant, otvifvelaktig! vore, att ifrågavarande Inrättning bäst drifves och förvaltas af enskilte Delegare.
1 — 50 Kreatur, alla slag . 5 % af värdet Krita, hvit och Kritslen, omalen Centn. 1 — 10 Kött, alla slag .. skålp. 1 — i Lera Centn. 1 — 5 Lin, obäckladt och häckladt skålp. 1 — I Lumpor ... Centn. 1 — 10 Lunta ... 5 % - af värdet Läster, lill skoarbeten . skålp. 1 — 5 Magnetsten, oinfattad . • 5 % af värdet Mais ... tunna ■1 — 25 Mahn, alla slag, ej specificerad Centn. 1 — 25 Malmstuffer .. • 5 % af värdet Marienglas .. )) d:o d:o Marmor, oarbetad eller i block )) d-.o d:o Metaller, sammansatta, Marinmetall eller annan komposition i form af bleck och spik till förhydning af fartyg Centn. 1 — 25 » andra slag oarbetade » 1 — 25 » skrot samt gammal och brukad metall » 1 — 15 Mineralier, för Naturalie-samlingar • 5 % af värdet Musikalier . skålp. 1 — 18 Muskus eller Desman . 5 % af värdet Bevillnings-UIskottets Betänkande M 23. 7 QvanInförselstull. titet. Riksmynt R:dr. öre. Musslor, friska .. • o % af värdet Målningar oell ritningar, oinfaltade skölp. i 18 Naturalier, lill vetenskapliga samligar . 5 % af värdet Näfver ... Cenln. 1 50 Oljekakor ... ■ 5 % af värdet Ost, alla slag .. skålp. 1 1 Papper, förhydningsoch press. » 1 1 Perlemor, oarbetad . » 1 5 Perlor, äkta, oinfattade eller infattade . 5 % af värdet Pimpsten ... Centn. 50 Plantor ...