Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Krigsoch Kammar-kollegium uti ytterligare afgifvet gemensamt underdånigt utlåtande af den 4 Juni 1849 till Kongl. Maj:t insändt, inhemtades bland annat, att åbyggnadsvärdet med kapellans-bostället Wiskeryd N:o 2 med 138 K:dr 16 sk. understiger enahanda värde vid trumpetare-bostället Bjärstad, men att deremot behållna inkomsten af förstnämnda boställe med 18 R:dr 37 sk. öfverstiger behållningen af Bjärstads boställe med dertill hörande utjord; och hade förrättriingsmännen för sin del ansett öfvervägande skäl vara för handen till bifall ät det ifrågaställa bytet, dock under vilkor, dels att den kronan behållna hemmansränta samt den roteringsskyldighet, som borde från Wiskeryd utgöras, öfverflyttades till Bjärstad, för att derifrån, såsom kapellan-boslällets åliggande, fortfarande utgöras, dels ock att soldattorpet, med dertill hörande jord, fortfarande för framtiden linge på Wiskeryds egor qvarligga och af soldaten begagnas såsom någon ersättning för den mindre afkastning Bjärstads boställe lemnar.
•— - 32,833. 16. - 3,916. 32. - 54- 37- 4- •I06. 12. — 402. ‘— —- 315- 3- 2- 385. 12. 9- 14. 1. 6. 251. 45- 4- 3.U7- 3- 4- 2 41 ,Q(> 3 • 33- 1. 116,666. 32. — 821,452. 11. 6. 6:0 Banquens Fordran ultimo December 1822 Upplupen Ränta derå -—- Tillkommer förökning, enligt provisionel Calcul Ar 1823, med Då Banquens fordran sjculle vid detta års slut vara Örn derå afskrifves Återstår det belopp sorn kan anses betäckt af motstående tillgångar ■ — Summa R:dr B:co j:o Riksgälds-Contoirets Credit-Sedlar och Koppar-! olletter Afgår Polletternas kopparvärde Rester skuld, som genom Sedlarnes inlösen öfvertages af Banquen utan motsvarig Liquid derföre 2,989,022. 4. 22,304. 40. Allmänna Hingst-Medels-Cassan Bergs-Collegii Gassa — —• — Skånska H ingst-Premié-Cassan •— -—- .—■ Staden Ystads Lån . —- — D:o Malmö D.-o ■ Hans Excellens Grefve Ruuths Sterbhus — Räntor ballancerade från Ar 1822. LTvarå calculerats 1823 böra ingå ■ Resten utföres 3:0 Osäkre Fordringar: Af f. d. Konungens enskilda förmögenhet — Uti Sodemans Concours — * — —■ Af J. C. Hasselgren Utföres, såsom ingående, endast 5:o Odisponibla tillgångar: i Lombard-röreisen —• — —• — Assistance-Contoirets
Också hafva Rikets Ständer visat sig till fullo erkänna och uppskatta betydelsen af detta stilla, men trägna och välsignelsebringande arbete och med välvilligt deltagande komma till hjelp dess idkare, då de mer än en gång förunnat ålderstigna skollärare eller deras efterlemnade närmaste, som varit i behöfvande omständigheter, ett väl förtjent understöd. Rikets Ständer hafva ej begränsat detta erkännande och deltagande ensamt till sådana lärare, sorn varit anställda vid Statens offentliga skolor; äfven lärare vid privata läroverk hafva ej så alldeles sällan af samma välvilja fått röna vedermäle; så t ex extra-ordinarie Adjunkten Ramström, såsom föreståndare för lyceum, herr Reuter, som var anställd vid Hillska skolan å Barnängen och vid sednaste riksdag privat-skolläraren S. A. Dahls efterlemnade enka. Icke desto mindre skulle jag mycket draga i betänkande, att i förevarande fall göra en anmälan om beviljande af en pension, ifall Tyska nationallyceum i Stockholm vöre uteslutande inrättadt för och besökt af härvarande Tyska församlingsmedlemmars barn samt i sådant fall väl kunde betraktas såsom denna församlings ensak och närmast vört att ställa i full paritet med ett privatläroverk. Men saken ställer sig något annorlunda, ifall man tager närmare kännedom om, af hvilka denna skola varit besökt, äfvensom gör sig reda för den betydelse, den såsom läroanstalt här i Stockholm haft: då det visar sig, att det öfvervägande antalet af dess lärjungar varit svenska och andra församlingar tillhörande gossar och ynglingar och att den. om ock ej till namnet och underhållet en Statens skola, dock i sak, utöfver sin uppgift såsom en läroanstalt för Tyska församlingsmedlemmars barn, varit ett väl behöfligt och flitigt begagnadt supplement till hufvudstadens egentligen offentliga skolor, specielt såsom en praktisk eller real-skola, hvilken såsom sådan, synnerligen före sednaste skolförordningen, fyllt ett tomrum vid den offentliga anordningen af skolundervisningen. För att i nyssnämnda hänseende inskränka mig endast till de data, som omedelbart angå aflidne
Memorial om inköpande af framlidne Professoren Acharii efterlemnade Ortoch Laf-samling till RiksMusasurn; af Herr G. R. Prytz’*, om nedsättning af Quarantaines-afgiflerne vid Känsö; af Herrar H. A. Falkmans och J. Möllers Memorial om bidrag från Staten till inqvarteringen för den i Malmö förlagde Garnizon, jemte flere Ledamöters tillägg; af Herr J. Hågards Memorial, om anslag till Kyrkoherdes aflönande i Strömstad; af Herrar B. H. Santessons, G. R. Prytz’s och E. U. Lefflers Memorial om Staders Götheborgs CassernByggnads öfvertagande af Staten; af Herr /.Danielssons, om Förvaltningens af SjÖÅrendernes upphörande; af Herr E. M. Lefflers, om öfverlåtelse till Götheborgs Fattigförsörjnings-anstalt af den vid Auctioner å confiscerade varor utgående Fattig-procent, hvilken fördel jemväl Herrar Eckhoff och Lagenberg för alla Städer förbehållit; af Herr P, Lindqvists, om anslag af Stats-medlen till hamnbyggnad vid Jönköping; af Herr M. Bagges, om arfvode* förbättring för Ledamöterne i Rikets Allmänna Ärendens Beredning, och om ersättning till Uddevalla Stad för Tertial och Sextal af Accis och Bakugns-penningarne; af Herr J.
I afseende på Underrättelserna om hvad vid Taxans verkställighet iatjUatjas bär} har blifvit vrkadt vid 5 §• i Borgare-Ståndet: att den ofria tullen ej bör vara lika för alla främmande nationer, utan lämpas efter hvad af Svensk man i utländska hamnar erlägges och att ordet ”blifvit” i slutet af denna § bör utbytas emot uttrycket ”blifvit eller blifva”. 6 §. i Preste-Ståndet: att lastpenningar, 12 sk. för hvarje fartygs-läst, böra erläggas endast för lastade fartyg, men ballastade derifrån befrias; och hos Borgare-Ståndet likaledes, att Svenska fartyg ej böra vid inkommande vidkännas läste ta ls-a (gift oftare, än de innehafva last, utan vara från slik afgift fria, då de vid inkommandet äro toma eller endast ballastade; samt att den ofria läsle-afgifien ej bör vara enahanda för alla nationer, utan lämpas efter hvad för Svenska fartyg i utländska hamnar erlägges. 52 Bevillnings-Utskottels Utlåtandej N\o 30. 7 §• lios Ridderskapet och Adeln: dels alt Utskottets förslag uti a:dra jiioiii. till förlängd tid för förlullning af varor efter värde vore overkställbar^ emedan Packhusen i allmänhet, synnerligast i Stockholm, icke äro så stora, att alla varor, som efter värde förtullas, der kunna qvarligga 4 dygn; dels att ingen värde-vara borde få förtullas, utan i närvaro af tillkallade värderingsman och att på hvarje tullplats, der införsel af Fabriksoch Handtverkeri-varor är medgifven, det må vara Fabriksoch Handtyerkeri-Societeterna eller begge i förening efterlåtet att hålla ett ombud, hvilket Tullkammaren skall vara pligtig att vid hvarje förtullning af Fabriksoch Handtverkeri-varor tillkalla, äfvensom att för sådana varor, å hvilka placatsedel kan användas, ombudets namnteckning och sigill erfordras på placalstämpeln £som hör upptaga den förtullade varans alntal, vigt ocli förlullnings-värde) på det att för tull ningen skall vara gilltig och varan icke confiscabel; i Preste-Ständet: att värde-varor icke böra få förtullas, utan i närvaro af tillkallade sakkunnige värderingsman; och hos BorgareStåndet: att en varas värde bör bestämmas efter dess pris å inköpsorten och utan, ej med, tillägg af frakt, assurance och all annan kostnad; att den i i mom. föreslagna tid vore för kort och borde utsträckas till 8 eller io dagar; att i nämnde mom. bör införas, att vid alla varor,
Län skattlagde, oroterade hemman, i stället alt användas till de gamla rotarnes förstärkning, erlade rolefi i hels-a fgift lill Statsverket. Ständerne funno väl, lika med hvad Collegierne uti jemkningsfrågan tjllstyrkt, att undersökning om rotarnes beskaffenhet och förmoner borde föregå tilldelningen af <1 et understöd, genom nyhemmans inrotering, hvartill sva^a rotar kunde finnas berättigade, men kunde icke instämma i Collegiernes tolkning af 1767 års Roteringsverk och Kongl. Brefvet d. 9 September 1801, utan ansågo icke någon viss del af nybyggena, men alla sådana, utan undanlag, böra användas till förstärkning af Westerbottens Regementes ordinarie rotering. I denna öfvertygelse anhöllo Ständerne å nyo om rotejemkningens skyndsamma företagande och om en Commissions "tillförordnande och sammansättning af personer, hvaraf åtminstone hälften borde utses bland ortens jordbrukare, att Commissionen måtte med Instruction förses, och anbefallas alt verket med ordning och drift företaga, samt alt Rotejemknirigs-förslaget, med vederbörandes utlåtanden, mätte derefter Ständerna föreläggas, till den åtgärd Regeringsformens 8o:de §. föranleder. För öfrigt funno Ständerne väl icke skäligt bifalla hos dem gjordt yrkande, alt den till Statsverket redan influlne rolefrihets-afgiften måtte Rotehållarne återställas, men ansågo billigt, alt vid det ytterligare uppehåll, som med rotejemkningen inträffade, Rotehållarne icke lemnades i saknad af allt understöd, och anslogo derföre den af nyhemman i Westerbottens och Norrbottens Län under påföljande år inflytande rotefrihets-afgift, beräknad enligt 1827 års räkenskaper, i Westerbottens län till 743 R:dr 1 sk. y r:st. och i Norrbottens län till 954 R:dr 4 sk. 11 r.*st., eller tillhopa 12 Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrifvelse N.o 22. 1697
Hotel Victoria pr Billigaste betalningsvilkor. Begagnade instrument tagas i utS ' S, R 10°| „el. tages 3 G. K! OM &gt; tTasOukar fe - CO ra med kulörta bårder Marmelad. C C [2856] LOV) 3Tö8öukar Stenia. FI48 - |, I. Konfekt. Marmeladkonfekt. svenskt fabrikat, gifver. linnet, utan att förstöra det, en bländande hvit färg. Till salu hos alla specerihandlande i ri[2919] Marzipan. Marzipankonfekt. Stärkelse, af kinesiska laekérarbeten utföras väl. Observatoriegatan 15 ö. g. Martin Ekström. Stenia. Snögubbe. En tom trådrulle viras med linnelappar, tills den bildar en jämn cylinder. Därpå fästes en kula af vadd såsom hufvud, som fått ett par svarta pärlor till ögon, ett svart streck till näsa och ett rödt dito till mun. Kroppen lindas äfven med vadd, af hvilken upptill rullas båda armarne, som läggas ihop framtill. En viken trekantig hatt af svart papper med någon V AF i handeln Öfverdragna mandlar. R Bärsafter och Ättika (rätt dyra karameller kan man mycket billigare bereda själf: § kg. vatten inkokas till hälften med | kg. rostadt kornmalt, silas och tillsättes | kg. socker, hvarmed dekokten kokas, tills den håller karamellprofvet. Slås på marmorhäll e. d. och behandlas som Gräddoch Mandelkarameller. Ä R I N G 1: Salongsbord, Stolar, [3022] ~ I P som spridt hans rykte i alla länder. Fin iakttagelseförmågå oeh älskvärd h u - mor täfla m e d hvarandra i denna tjusande bok, som öfverallt, där moderslycka och fadersstolthet finnes, skall finna öppna hjärtan. (Adolf Bonniers förlag; 2: 50.) 127511 nyss i H E N R I K OBS.! Finnes endast att erhålla i Sverige genom L A B A T T, Stockholm, 27 Drottninggatan 27, 1 tr. upp.
Sedan Kongl. Maj:t genom nådigt bref den 5 Oktober 1849 förklarat det vilkor, hvarunder egaren af berörde kalkugn sålunda tillkännagilvit sig vilja afstå rättigheten att disponera den till ugnen anslagna ränte-ved, icke kunna antagas, samt följaktligen funnit den af ofvannämnde kommitté väckta frågan om inlösande till Kronan af dispositions-rätten öfver samma ränte-ved böra för det då närvarande förfalla, äfvensom den af Bonde-ståndets fullmäktige från Gottland gjorda ofvannämnda framställning om upphörande af ved-levereringen eller förändrad beräkningsgrund för den ersättning, hvilken af kalk-ugnsegaren utgifves, blef utan afseende lemnad; anmälde Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Gottlands län år 1855, att åtskilliga hemmans skyldighet att lemna ränte-ved till Wisby kalkugn försvårade verkställigheten inom länet af Kongl. Kungörelsen den 11 Maj samma år om de i ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling. Jemte det Kongl. Majit, tiil följd häraf, den 23 November 1855 meddelade nådig föreskrift, huru med ifrågavarande kalkugns-veds utgörande tills vidare borde förhållas, anbefallde Kongl. Majit samma dag Kammar-kollegium att ytterligare låta böra egaren af Wisby kalkugn, huruvida han, vid numera förändrade förhållanden, kunde vara benägen, antingen att frånsäga sig dispositions-rätten till den för berörda kalkugn anslagna ränte-ved, emot åtnjutande af ersättning, på en gång eller årligen, till ett vedens värde ungefärligen motsvarande belopp, eller ock att, mot skäligt pris, hvilket af honom borde uppgifvas, kalkugnen till Kronan försälja, hvarom Kollegium derefter borde med utlåtande till Kongl. Majit inkomma. Till följd häraf har Kammar-kollegium, efter infordrande af underdånig förklaring i ämnet från handlanden Hägg, som fortfarande eger kalkugnen, och efter inhemtande tillika af Kongl. Maj:ts Befallningshalvandes i Gottlands län yttrande, den 25 September sistlidet år underdånigt utlåtande i denna fråga afgifvit. Af Kongl. Maj:ls Nåd.
Brefvet den 17 Mars 1832, gjordes, att af det anslagna beloppet 2,000 R:dr B:ko finge användas emot allenast personlig ansvarighets förbindelse af sådane fattige, som ej kunde anskaffa borgen och ej heller af församlingarne erhålla tillräckligt understöd. Genom Kongl. Brefvet den 26 Maj 1832 beviljades än ytterligare på samma vilkor som de förstnämnde Således tillsammans efter 1831 års svaga skörd 40,000 Till 25 Till inköp af sädeskorn efter 1833 års mindre goda skörd, beviljades genom Kongl. Brefvet den 12 April 1834 4,(XX) ali åt dem af Länets innevånare, som bevisligen saknade tillgång till sådan spannemål, utdelas såsom lån till hälften emot antaglig borgen och till hälften emot endast personlig återbetahiingsskyÄrlighet, som för alla borde vara fullgjord inom 1835 års slut. Efter i underdånighet gjord anmälan om inträffade frostskador å 1836 års gröda, beviljades genom Kongl. Brefvet den 18 Octo ber 1836 15,000 alt såsom ränlefritt län till 1837 års slut, emot godkänd säkerhet, lemnäs åt någon person, som emot den betalning i penningar eller varor, sorn Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ägde bestämma , åtoge sig tillhandahålla allmogen inom de delar af Länet, som mest lidit af frost, 500 tunnor lill utsäde tjenlig! korn af ortens säd samt 600 tunnor råg och 1000 tunnor korn tili brödföda. Till afhjeipande af nöden inom Sollefteå, Ramsele, Resele och Junsele pastorater, som lidit af frostskada å 1837 års skörd, beviljades genom Kongl. Brefvet den 18 October 1837, till anskaffande af 500 tunnor spannemål för nämnde Socknars behof, på e nahanda sätt, som nyss är nämndt 4,000 alt återbetalas vid 1839 års slut.
Vishet rigtad och med Vishet förenad Kärlek, uttrycka de likväl i sin inbördes motsats, eller i sitt förhållande till hvarandra, denna grundegenskap på olika sätt; Mannens form uttrycker den nämligen mera såsom en Kärlek af Vishet, Qvinnans form åter mera såsom en Kärlek till Vishet: och härifrån kommer, att det älskande, såsom sådant, framträder hos henne klarast. Endast i Qvinnan incarnerar sig fördenskull det Ljufva och Hulda af Kärlekens väsende så, att det är ett genast vid första anblicken och i första känslan förnimmeligt: och derföre kan sägas med fullt skäl, att af Qvinnans kön eller form uppenbaras detta väsende företrädesvis såsom Behag, som i sitt utbildade och fullständiga hela är Skönhet; då det deremot af Mannens kön eller form företrädesvis uppenbaras såsom Kraft, som i sitt utbildade och fullständiga hela är Sanning. Huru skulle nu någondera kunna umbära den andra? Blott tillsammans utgöra de den hela Menniskan; lika skön som sann, och lika sann som skön. Sådan är det menskliga köns-förhållandets allmänna inre betydelse. Äktenskap åter, i ordets rätta mening, är hvar och en förbindelse, hvari tvenne sålunda motsatta köns-personligheter, dragna till hvarandra af en för dem egendomlig motsvarighet och sympathi, sammansluta sig på det redan tecknade viset – och alltså på äkta vis – till en gemensam och enda mennisko-personlighet. Det är den fulla sjelfbekräftelsen af deras inbördes kärlek, såsom invigd åt evigheten genom ett band, hvilket Gud ursprungligen stiftat med afsigt, att i hvarje verkligt kärleks-par förena den högsta af alla nyttor med det sällaste af alla nöjen. Orsaken, hvarföre något verkligt äktenskap hvarken kan vara mellan en man och flera qvinnor, eller mellan en qvinna och flera män, är ock af det föregående tydlig. Det är den, att hvarje köns-individuum är ämnadt till personification af ett visst eget slags Godt (Godt såsom Sannt, eller Godt såsom Skönt); hvilket således, Ömsesidigt, endast kan förbindas med ett sig enkom motsvarande slag af sitt motsatta, – så vida någon verklig enhet och helhet skall vinnas.
Utskottet föreställer sig ock, att någon besparing i dessa utgifter bör genom omtänksam hushållning kunna vinnas, och får i sådant afseende åberopa hvad bär ofvan (uti 28 punkten mom. litt. d) blifvit anfördt dels angående nödvändigheten för Ivrigs-styrelsen att begagna de omvexlingar i prisen på beklädnads-artilclar, som under loppet af en längre tid alltid inträffa, dels ock i fråga om vissa förändringar af nu gällande föreskrifter, rörande upphandlingaf varor m. m., i ändamål att underlätta spekulanternas täflan och på samma gång bereda någon minskning i Statens utgifter. Derjemte har Utskottet ansett sig böra erinra, att, då, på sätt ofvan är anfördt, vid 1853 och 1854 årens riksdag det betydliga anslag, 1,074,000 Ridr Runt, som Kongl. Majit, med hufvudsakligt afseende på dåvarande politiska för hållanden, ansåg behöflig! för åstadkommande af en fullständig beklädnad och utredning för Bevar i ngs-man s kap o t, blef af Rikets Ständer till hela det äskade beloppet beviljadt, så bordo i följd häraf kunna antagas, att beklädnadsoch utrednings-förråden ännu skulle befinna sig i ett någorlunda tillfredsställande skick. Men om, detta oaktadt, såsom Depärtcments-chefetis underdåniga yttrande i ämnet antyder, genom nedsättning af den nu begärda aiislags-summan skulle uppkomma någon brist i de beräknade behofven för nästkommande statsrcglefings-pcriöd, torde denna kunna för tillfället fyllas genom anlitande af reservförråden, till hvil kas kompletterande Rikets Ständer framdeles, när rikligare tillgångar blifva för 76 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 84. Statsverket påräkneliga eller politiska förhållanden göra det oundgängligen nödigt, säkerligen ej lära undandraga sig att anvisa erforderliga medel.
Omkring 100 barn begagna den förra och 15 å 20 den sednare ; hvarförutan staden på sin enskilda bekostnad i en annan dertill inköpt gård låtit ordna en flick-skola, der omkring 50 barn undervisas af en antagen lärarinna äf - 46 ven i qvinnoslöjder. Härförulan hålles i förstnämnde lokal söndags-skola tillgänglig för stadens fabriksoch handtverkslärlingar samt andra, hvilka önska begagna densamma. Denna sednare besökes temligen regelmässigt af handtverkslärlingarne. Deras skolgång skulle dock sannolikt omfattas af dem sjelfva med mera ifver, om de fordringar på kännedom i skrifoch räknekonsten, hvilka enligt 1846 års handtverksordning ifrågakomma vid mästerskaps beviljande, kunde påyrkas redan vid lärlingarnes antagande till gesäller. Afven vid samtliga desssa skolinrättningar utdelas årliga premier i så väl böcker som penningar; i hvilket sednare hänseende en särskild assosiation åtagit sig att, för en lid af 30 år, tillhandahålla skolstyrelsen årligen ett belopp af tjugu R:dr banko, enär någon för ändamålet tillräcklig fond icke förut finnes anslagen. I afseende på stadens fattigförsörjning har nytt reglemente blifvit upprättadt. Oberäknadt räntorna af äldre fonder i kapitalbelopp af 7,133 R:dr 28 sk. 3 r:st banko, samt afkastningen af donerad jord, 17 tunne243V kappland, äfvensom de i Kongl, förordningen den 25 Maj 1847 bestämda personella afgifter, uttaxeras från stadens invånare 14 sk. på hvarje R:dr efter andra artikeln i bevillningsförordningen.
Då jag derjemte, enligt opinionernas vanliga gång, måste vänta mig att af dem, som fördöma tidningen Fäderneslandet och dess uphofsmän, betraktas såsom försvarare af tryckfrihetens missbruk, när jag beifrar ett lagstridigt förfarande, som haft den välmenta syftningen att straffa denna tidnings utgifning och spridning: är det kanhända en pligt att icke dölja min mening, eftersom jag har en, om förhållandet emellan det onda och det goda, som af tryckfriheten härflyter, samt om sättet att minska det förra, i händelse det skulle vara öfvervägande. Den art af missbruk som Consist. Acad. företagit sig att rätta, synes mig ingalunda vara den svåraste. Den vida svårare arten, den som utföres med verklig talent och syselsätter sig med vigtigare ämnen, än som kommit under Consistiii behandling, vigtigare än all personlig smädelse, denna skulle än mindre kunna afhjelpas på det sätt, hvarmed Consist. nu så fullkomligt misslyckats, om än detta sätt vore lofligt och komme allmänt i bruk, der det med lika skäl kunde användas. Om man, med upmark - I)en 6 December. 99 samheten fästad på denna vigtigaste oell verkligen i stort eftertänkliga art af tryckfrihets-missbruk, måste stanna i högsta ovisshet, huruvida de förderflig» verkningar, tryckfriheten åstadkommit, verkligen upvägas .af de goda; så följer dock deraf ännu ingen villfarelse i frågan, huruvida olägenheterna skulle kunna afhjelpas genom frihetens afskaffande — antaget, att detta ville låta sig göra. Ty huru långt man än må känna sig höjd att skaffa de utlofvade stora välgerningarna af denna tryckfrihet, sedan man haft tillfälle att se dem i erfarenheten realiserade; så lärer dock ingen kännare af ämnet derföre falla på den tanken, att icke frihetens våldförande — såsom dess afskaffande alltid skulle heta — måste hafva en ännu förderfligare verkan, än frihetens utöfning någonsin kunnat medföra. An mindre kan någon sakkännare föreställa sig, att halfva och vanmäktiga medel skulle i ringaste mån verka till minskning i det stora, verkligen oåtkomliga onda, och icke tvertom bidraga att förstärka detsamma genom sitt fruktlösa motstånd.
Kammar-Collega Skrifvelse, så lydande: ”Högvälborne Baron och Jjandshöfdlnge samt Riddare af Kongl. Majus Nordstjerne Orden Herr Claes Gustaf Rålamb ! Såsom Hans Kongl. Majit medelst Skrifvelse af den 21 sisth Juli i Nåder behagat gifva Kongl. Collegio tillkänna, det Hans Kongl. Maj:t lemnat Rådmannen här i Staden Gustaf Kierrman den försäkran, att så länge han Krono-Hemmanet Lindö-mantalet halft till Får-afvelns underhållande nyttjar, hvilket han nu under åboende-rättighet besitter såsom "varande tjenligt till bete för de baggar, sorn en yiss tid om året böra frän tackorna vara afskilj do, 874 Den 7 Juli. de, nia vid dess åbo-rättighet orubbadt blifva bibehållen; alltså har Kongl. Collegium Herr landshöfdingen sådant härmedelst velat notifice* ra, med begäran, det Herr Landshöfdingen behagade, till underdånigst följe af Högstberörde Hans Kongl. Majus Nådiga Förordnande , bibehålla Rådmannen Kierrman vid åbo-rättigheten af ofvanberörde Lindö-hemman, så länge han detsamma till Fårafvelns underhållande nyttjar ; och Vi befalle Herr Landshöfdingen samt Riddaren af Kongl. Nordstjerne Orden Gud Allsmägtig. Stockholm den ig Aug. 1752. Rå Dragande Kall och Embetets vägnar. R. Dufva. Olof Leyonstedt. Adlerstedt. Wullfenstjerna. J. Braunerhjelm. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 lil meinorialer oftast på flere ark, innefattande mer oell mindre vidlyftiga utredningar af till sedelfrågan hörande ämnen. Bland dessa prof hafva efter mitt omdöme funnits flere ej så alldeles förkastliga, men efter inhemtande af utlåtanden deröfver af särskildte personer, som måst anses för sakkunnige, såsom Bankens Tryckeriföreståndare.