Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
(R:gs-Afd.) Enligt hvad Kongl. Majit uti Nådig skrifvelse till Rikets Ständer af den 3 December sistlidet år (JVs 36 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Stats-Ulskottets Utlåtande JK 176. Protokoll) erinrat, anvisades vid 1850 och 1851 års Riksdag ett anslag utan återbetalnings-skvldighet å 75,000 R:dr och ett låneunderstöd af 150,000 R:dr B:ko lör anläggningen af en jernbana med 3 fots spårvidd mellan städerna Orebro och Nora, hvilken jernbana var alsedd att begagnas med hästkraft; hvarefter och sedan Rikets Ständer under samma Riksdag meddelat ränte-garanti för jernvägs anläggande från Köping öfver Örebro lill Hult, samt det för detta företags utförande bildade bolag erhållit Kongl. Maj:ts Nådiga oktroj, derigenom en ändring i planen för förstnämnde jernbanas anläggning blef nödvändig, emedan vägsträckningen mellan Örebro och Ervalla var gemensam för begge jernbanorna, träffades den öfverenskommelse mellan Köping-Hult och Örebro-Nora jernvägs-bolagen, att det sednare bolaget skuile inskränka sig till anläggandet af jernvägen mellan Nora och Ervalla, eller något mer än hälften af den väglängd, som enligt det ursprungliga förslaget borde af detta bolag åstadkommas, samt verkställa den jernvägs-anläggning, hvilken af bolaget komme att utföras, med större dimensioner, så att den blefve af enahanda beskaffenhet och kunde begagnas af samma Iransport-materiel, som Köping-Hult-jernvägen, hvaremot det förra, eller Köping-Hult-bolaget, skulle ombesörja trafiken å samt underhållandet af och förvaltnings-bestyren vid jernvägen mellan Nora och Ervalla.
Jag anhåller vördsamt, att denna mia framställning må de öfrige PiksStånden meddelas och till behörigt Utskott remitteras. Herr Gyllenheim, Eric Gurtaf: Val hafva åtskillige värda och insigtsfulla ledamöter inora denna upplysta samling ioo6 Den 28 Februarii,'' redan kraftigt framställt olämplighetén ocK skadan af de inom vårt land ännu gällande lika felaktiga som förderfliga fängelse-anstalter och straff-lagar $ och i öfvertygelse att motioner härom, öppnade af dem hvilkas skicklighet och förtroende äga anspråk på en valviljande uppmärksamhet, utgjorde ett betydligt vilkor för framgången af det åsyftade bättre ändamålet, har, under kännedom af egen ringare förmåga jag hittills innehållit med antydandet af de begrepp och åsigter i samma ämnen, en längre forskning och erfarenhet vid Domarekallets utöfning mig bibragt, Ehuru således till det mästa förekommed genom de yttranden som, utom flere andra, Herrar Ehrenborg och Morath afgifvit, och hvari jag hufvudsakeligen får äran instämma, torde, sedan det otvifvelagteligen icke är utan nytta, att frågor af vigt betragtas från serskildte sidor, nu tillåtas mig att lemna ett bi* drag åt ofvannämnde förslag och de omständigheter, som dermed stå i omedelbart sammanhang. Öfver en ovanligt ökad personal i fängelserne och öfver den excessiva progression af grofva missdåd som å de fleste orter i riket dessa senare åren ägt rum, hafva allas sinnen, med skäl, blifvit intagna af häpnad och förskräckelse, Man har trodt detta onda härröra från olika anledningar, såsom: Från en mindre vårdad uppfostran, från uppkommen brist på lofliga förtjenster och näringsgrenar, och Ben 28 Februarii' än mer, från ett omättligt bruk af bränvia bland lägre folk-classerne, derigenom en mängd beröfvar sig både förnuft, hälsa och välstånd. Visserligen kunna dessa med flera orsaker i sin mohn och på fjermare eller närmare afstånd vara medverkande till brottens talrikhet och svårare art.
Arosenius, angående statsanslag för Tätning af segelleden från Nyqvarns hamn vid Linköping till sjön Hoxen; 3:o af Professor Lindgren, om förhöjning af de vid Upsala och Lunds Universiteter befintliga Profesors-lönerna å 1,600 R:dr banko, jemte de yttranden, som med föranledande deraf blifvit i Ståndet denne dag afgifne; 4:o af Professor Lindgren, angående förhöjd lön åt en Förste Provincialläkare i hvarje län, tillika med hvad i ämnet nu blifvit yttradt och anfördt; och 5:o af Domprosten Björling, om anslag till ett årligt arfvode af 200 R:dr för en Bibliothekarie vid Westerås Gymnasium, jemte ett med anledning deraf i Ståndet den 24 dennes af Doktor Säve lemnadt yttrande. S. D. Till Banko-Utskottet remitterades en af Professor Agardh den 24 dennes väckt motion, med förslag rörande medlen att motverka den genom Hypotheksföreningarne tilltagande utländska skuldsättningen, tillika med hvad i ämnet denne dag blifvit inom Ståndet anfördt. S. D. Remitterades till Rikets Ständers Särskilda Utskott, för behandling af frågar rörande bränvins-tillverkning och försäljning: l:o Lektor Sondéns, den 24 innevarande månad bordlagda motion, angående bränvinstillgångens förminskande; och 2:o en af Prosten Lagergren, denna dag väckt motion, att den nya bränvinsbrännings-förordningen måtte vinna tillämpning redan nästa höst, i stället för den 1 Januari 1855. S. D. Föredrogs och remitterades till Lag-Utskottet 2:ne af Prosten P. C. Arose nius den 24 dennes i Ståndet väckta motioner: l:o om verkställighet af Konungens Befallningshafvandes utslag, emot borgen, utan hinder af anförda besvär; och 2:o angående förenklad rättegångs-ordning inför Läns-styrelserna.
Rörande det öde kapitlet inskränker jag mig tili att åberopa hvad Biskop Anjou i sin reservation anfört.» Af Herr Prosten Emanuelsson, hvilken instämt med Herr Professor Sundberg. Af Herr Prosten Falck, hvilken förenat sig med Herr Biskop Anjou i fråga om förslaget till nya predikotexter. Al Herr Staaff: »Itrågavarande Betänkande, hvilket afstvrker antagande af de utaf Kongl. Majit öfverlemnade förslag till ny kyrkohandbok och tvänne årgångar nya predikotexter har jag biträdt; och har jag till förrberörda afstyrkande desto mera funnit mig befogad, som jag hoppas den tid ej skall vara aflägsen, då allmänna kyrkomöten skola lagligen ega rum, å hvilka det sannskyldiga behofvet af reformer, sådana som de ifrågavarande, först med fullkomlig visshet kan utrönas.» Af Herr Kistner: »Då de förslag, som i detta Betänkande omförmäias, hos Utskottet första gången förekommo, yrkade jag, att Utskottet i afseende å dem icke borde ingå i pröfning, utan i stället föreslå Rikets Ständer att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att behandlingen af dessa ärenden måtte öfverlenmas till ett af lekmän och andlige sammansatt kyrkomöte; men som denna min åsigt icke gillades af Utskottet, har jag angående ifrågavarande förslag deltagit i öfverläggningarne och kommit till det slut, hvari Utskottets majoritet stadnat.» Af Riksdagslullmägtige Lundahl från Skaraborgs län och Uhr från Örebro län, hvilka instämt i Herr Professor Sundbergs reservation, för så vidt densamma åsyftar antagandet af de kapitel i nya handboks-förslaget, om hvilka Preste-Ståndet vid granskning deraf varit enigt. Stockholm, tkyckt hos Sam. Sammansatta Lagsamt Allm. Best.- och Ekon.-Utskottets Betänkande JW 2. i N:o 2. Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Jan. 1860, kl. 10 f. m.
Jag förenar mig med Herr von Hartmansdorff, och tror mig derigenom hafva besvarat Friherrarne Åkerhjelm och Cederström, ehuru, hvad den senare beträffar, lian icke behöfver någon vederläggning. Ilans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till antagande af Utskottens tillstyrkande i förevarande punkt. Ropades starka Ja, blandade med Nej. Herr Rosenqvist begärde votering. Hvarefter Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde följande Voterings-proposition: Den 20 Januarii e. m. 5t Den, som bifaller Lagoch EkonomiUtskottens tillstyrkande, att 4 Art. i §. af Förslag till HandelsOrdning, samt 2 Art. 2, 3 och 4 §§• af Förslag lill Förordning angående llandlverkerierne i Riket, hvilka förslag Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag lill Kongl. Maj:t i underdånighet inlemna!, måtte, på sätt Utskotten i deras första Betänkande pag. 20 och 21 hemstält, varda, såsom tillägg till 1 Art. af Lego* Stadgan, antagne, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; anses Ridderskapet och Adelil, med afslag å Lagoch EkonomiUtskottens ofvanberörde tillstyrkande, instämma uti Välloflige BorgareSlåndets i denna omständighet fattade beslut, hvarigenom, med ogillande af hvad Utskotten, angående IlandelsBetjentes, HandtverksGesällers och Lärlingars ställande under TjenstehjonsStadgan, sig utlåtit, BorgareStåndet ansett förhållanderne emellan dels Handlande och IlandelsBetjente, dels HandtverksMästare samt Gesäller och Lärlingar icke höra i LegoStadgan intagas, och i följd deraf dels funnit, frågan om Contract emelian Hand* lande och HandelsBetjente, samt HandtverksMästare och Gesäller jemte Lärlingar förfalla; dels ock* hvad FabriksMuraress H. 4* 5?.
Och när boktryckerikonsten slutligen skall mångfaldiga den i skrift samlade litteraturens alster, fogar kanske en slump att den första på svenska språket tryckta bok, blir en öfversättning af Pariserrektorn Jean Gersons Tentation du diable, på vårt språk känd under namnet Djefulsens Frästilse. Utom de många studerande Sverge sände till Paris-Universitetet berätta urkunderna om Svenska personers resor i Frankrike i olika ärenden.Sålunda besöktes Sens af Sverges förste ärkebiskop Stefan från Alvastra, hvilken i nämnda stad mottager kon-sekrationen af påfven, som för tillfället uppehöll sig der-städes. Sålunda infinner sig hertig Erik, Birgers son, i Vienne vid kyrkomötet. Ärkebiskop Nicolaus Ragvaldi nådde den äran att blifva nämnd såsom medlare vid fredskongressen i Arras mellan konung Karl VII och hertigen af Burgund. Ärkebiskop Hemming från Upsala reser till Paris 1323 och tjugo år senare är han hos Clemens VI i Avignon i kyrkliga angelägenheter. Den heliga Birgitta, drottning Blanches hofmästarinna infinner sig i Avignon, emedan hon tror sig kallad att återföra påfvarne till Rom; hvarefter hon vallfärdar till Marseille för att öfva sin andakt vid Maria Magdalenas qvarlefvor. Först vid medeltidens utgång finna vi dock politiska relationer i regelrätt form upptagna mellan Frankrike och de nordiska länderna. Kristiern I afslutar nämligen en traktat med Karl VII år 1456, året innan han blir konung i Sverge, och i denna förbundstraktat mot gemensamma fiender uppräknas äfven Svensken, ehuru den gången utan vidare följder. Sverges första traktat med Frankrike deremot ingicks mellan konung Hans och Ludvig XII under bemedling af konung Jakob i Skottland och är gifven i Nantes den 17 Januari 1498.
R:dr 3,000 — Sjukvårdskostnader » » 8,000 — Andel af förvaltningskostnaderne samt underhållet af sjukhus och magasins inventai iepersedlar förslagsvis >> 38,000 — Anslag till verktyg och materialier för timmermännens öfningar . försl. » 1,000 — Diverse kostnader såsom för lägerhalm, kokstänger m. m. förslagsvis » 6,000 • 56,000: Indelda Kavalleriet. Befälsmöte. Marschkostnad: Underhåll, beräknadt för 5 marschdagar i medeltal för hvarje man fram och åter mellan skvadronsoch regementssamlingspatserne, utgörande: För 214 underofficerare (efter afdrag af dem, som äro kommenderade till exercis-skvadronerne), 1,070 portioner efter 48 öre R:dr 513: 60. För 370 man i n:r, 1,850 portioner efter 56 öre » 1,036: Möteskoslnad: Underhåll i 10 dagar: Marschkostnad: Underhåll i 5 dagar: För 30 underofficera, 150 portioner efter 48 öre ... R:dr 72: » 450 man i N:r, 2,250 portioner efter 56 öre ... » 1,260: » 480 hästar, 2,400 rationer efter 1 R:dr » 2,400: Möteskostnad .- Dagaflöning för hefälet och underbefälet i 90 dagar . Underhåll, samma tid För 450 man, 40,500 portioner efter 51 öre » 20,655: » 509 hästar, 45,810 rationer efter 80 öre » 36,648: Expenser, såsom lysning, eldning m. m » 5,000: Regementsmöte. Marschkostnad: Möteskostnad: Underhåll i 26 dagar: » 3,458 man i n:r, 89,908 portioner efter 51 öre » 45,853: 08. _ Öfverföres: R:dr 246,693: 40.
^ »/ /^/zrAdz-r/^ //»'S ^ Orefve d/ö/zrez' oell 13 iilei-e Acre'/ nc>» 53o/^/e/». 3'. f Ilepai tsmenis-Ollefen, 8ta!8-?.ädet c«/ /^/»gd/c/ nppläste till juste-. ring elen bkritvelse, som, i följd af Longi. Lb-j^ts clen i innevarande mänad Nleddeldte Nådiga beslut, borrie till llilcets 8tänders 8tal8-I7tsIiott »llätaz i fräga om anvisande af wedel till ersättning gf ett genom Ililrets 8tänder iildraget 8tats-an8lag lör Long!. ddleatern. 8edan 8tat8-bädet underdänigt Lberopat det till berörde dags krotoeoll afgilne vltrande i detta ämne, bebagade Longi. Näjd i ljäder gill» den ifrägavarande 8!irifvels6n, enligt det eoneept, som är Lrotooollet bifogsdt, oell ilomms alltsä samma 8Irrifve!se att, ätföljd af deri sberopade bandlingar, till Libets 8tänders 8tat8-HtsIiott expedieras. Lx krotoeollo, ä'. 6. ^e/r/^ez-g. TVäcbAa » 7V:o'702. n-o W2. ^riL. till Lxp. Disk.
I en consul 1 hvartdera Riket; q° t? nlen’ ( (redan verksteldt.) 0.0 Hogland, J 9:0 Frankrike, en consul för hamnarna vid Canalen och Atlantiska hafvet; en d:o för hamnarna vid Medelhafvet; 10:0 Spanien, en consul vid Atlantiska hafvet; endro vid Medelhafvet, eller alternativt att consuls-befaltningen förenas med beskickningen; i 1 :o Portugal, cn consul; (redan verksteldt.) 12:0 Italien, en d:o; (redan verksteldt.) 13:o Sicilien, en d:o; (skulle kunna förenas med den uti Italien.) i4:o Österrike, en consul i Triest; i5:o Grekland, en consul; (redan verksteldt.) 16:0 Turkiet, en d:o d:o. 17:0 15a r ba r es k-s t a t e rna; (torde böra bero på särskild pröfninig.) Amerika: 18:0 Förenta Staterna, en consul i New York ; (redan verksteldt.) 19:0 Brasilien, en consul i Rio de Janeiro; 20:0 Monte Video, en consul; (denna befattning synes kunna indragas.) Enl. de till K. Commerce-colkm inkomna förteckningar öfver Svenska och Norrska skepp, som besökt främmande hamnar under loppet af år i8>8, har deras sammanräknade lästetal uppgått till mera än 3oo,ooo läster. Jag torde härvid böra anmärka, att. detta höga lästetal uppkommit deraf, att samma fartyg besökt flera hamnar under loppet af samma år. Då nui consulad-afgift af hvarje fartyg erlägges jispecies per läst, så hafva de begge nationernas sjöfart med öfver 20,000 r:dr Hainb. b:co bidragit till consulernes »Honing. Men om härtill ytterligare lägges hvad circa 2000 3 H. 45 354 Den j Mars e. ra.
Vi, äldre ledamöter af detta Högvördiga Stånd, vi isynnerhet, som kände ho nom frän läng tid tillbaka, minnas alla, med hvilken fasthet i grundsatser samt på hvilket humant och värdigt sätt han här uppträdde, och med hvilken värma han alltid förfäktade, hvad han ansåg för rätt. Det beståendes rätt hade uti honom alltid en väpnad försvarare. Men äfven utom sitt Stånd var han aktad Motioner i Preste-Ståndet 1865. N:o 70. 159 och värderad. Uti hans sätt var något vinnande, så att hvar och en, med hvilken han kom i beröring, kände sig dragen till honom. Han hade gåfvan att så umgås med alla, att han hvarken slotte sig med någon, eller deni till behag uppoffrade sin egen öfvertygelse, om icke skälen dertill voro desto starkare. I sådant fall kunde han lätt gifva efter och gå in på andras mera välgrundade åsigter. Nåväl! Det är denne mans efterlemnade, i behof och bekymmer stadda maka, enkefru prostinnan Anna Catharina Berlin, född Nordström, jag vågar anbefalla ät. Rikets Höglofliga Ständers välvilliga åtanka. Hon är deraf destomera i behof, som hon, utom tre oförsörjda döttrar, har en son att vid offentligläroanstalt underhålla. I följd af hvad jag nu haft äran anföra, anhåller jag, att Rikets Höglofliga Ständer ville, såsom ett erkännande af framlidne Prosten och Kommendören m. m. Chr. G. Berlins sällsynta riksdagsmeriter, ä allmänna indragningsstaten, eller nionde Hufvudtiteln, ät haris efterlemnade enka anslå en lifstidspension att från och med nästa år med 600 R:dr R:mt årligen utgå. Betyg om de oförsörjda barnens ålder m. m. skola, så fort de hinna anskaffas, till Höglofliga Stats-Utskottet blifva inlemnade, dit jag vördsamt anhåller, att denna motion må varda remitterad. Stockholm den 15 November 1865. J. "fernström. Af Doktor Ternström:
Af en Ledamot inom Borgare-Ståndet, att han ej kunde inse vigten af alt bestämma en mynt-enhet för hela landet, som, efter hans tanka, mera låg i ord än i sak, i synnerhet, då denna enhet föreslogs till ett värde, som hvarken equivalerade med Bankens nya eller gamla R:drs ^ärde eller utgjorde värdet af det största eller minsta silfvermynt, utan ett mynt deremellan. Af en Ledamot inom Preste-Slåndet, alt naturligast vöre att låta myntet gälla hvad prägeln utvisade, i hvilken händelse ostridigt rälta mynt-enten vore r R:dr i silfver och de lägre myntsorterne delar deraf. Af någre Ledamöter inom Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden, alt Mynt-enheten syntes böra blifva 1 R:dr B:o, till stöd för hvilken mening blifvit anfördt, att uti Myntbeslämnings-Lagen vöre antydt, det Banco-TJtsfcottcts Mern, N:n >14, 9 det enheten siv tille utgöra 1 Rrdr Brco; att raan kunde med visshet antaga, att om nya silfvermyntet bringades i öfverensstämmelse med Baneosedelns värde och benämning, skulle, när Riksgäldssedlarne försvunno, Bancoräkliingen innan kort blifva folkets allmänna räkningsgrund; och att då folket under de några och 5o år, sorn förflutit efter Bancoräknesältets införande, haft tillräckligt rådrum att dermed införlifva sig, och detta räknesätt nu vore allmänt rådande i alla offentliga celi de flesta enskilda Förhandlingar, syntes anledning ej vara för handen att bestämma annan enhet.
Tariff\ enligt hvilken sådana full vigti ga utländska mynt.sorter, som efter stycketal blifvit invexlade, kunnafrän Banken och Låne-Contoren, efter allmänna Silfver-vex/ingens början„ föryttras. le ■war?«r«a. 1) En Hollsteinsk, Dansk eller Norrsk Specie 2) En Engelsk Krona 3) En Tysk Conventions-Specie . 4) En Spansk Piaster eller Americansk Dollar 5_) Pilt Franskt Femfrancs-slycke 6) En Preusisk Thaler 7) En Rysk Rubel (sedan 18 m) 8) Ett Liineburger eller Mechleuburger Zweidriltel-stycke N:o 3. Tarijf, för invexling af utländskt Silfverniynt, dä af någon sort erbjiules minst fem marker victua/ie-vigt och derutöfver. För 1 Mark. För 1 lod. Tariff, för utvexling af utländskt Silfvermynt till stycketal, att följas, enär af någon sort erbjudes mindre, än fem marker victualie-vigt. Piecens rätta bruttovigt i Ass. Fulivi' iga styr .ets in kö /s-pris i Tanco,edlar. Högsta tillåtna undervigt. Procent. Minsta antagliga vigt i Ass Minskning i priset för hvarje felande Am. En Preusisk Thaler .
Jag tror Den 6 November e. m. 10T icke, alt man al' föräldrar, sorn vore nog omoraliska att förleda sina barn lill kroll, för alt fä dem uppfostrade på ett räddningsinstitut, kan vänta all de sjelfva skola uppfostra sina barn bättre. Sådana föräldrar hafva, efter min tanke, redan inom sig beslut all uppoffra sina hanis välfärd, för att vinna egna fördelar, t. ex. genom tjufnader eller andra brott. Deremot skulle jag icke tro, ali välsinnade föräldrar skulle beqväma sig lill eu sådan åtgärd, för alt'fä sina barn insalta i en sådan anstalt. Ku värd talare bar yttrat, att del väl nu finues endast eu sådan iiirälluiug i landet, men alt flera kunna uppkomma. Sä mycket bättre. Desto mera blefvo de då underkastade den allmänna granskningen, oell nian kunde se hvad verkan de, pä ena eller andra sältet inrättade, medförde. Samme talare bar äfven sagt: menniskovänuerna inom communen böra åtaga sig denna omsorg. Jag hemställer lill den värde talaren sjelf, som säkerligen, liksom jag, icke är utan erfarenhet deruti, huru lätt del är. all inom conimuneriia linna menniskovänner, som åtaga sig sådana barn, som K. Bef:b:de ålagt dem alt mottaga, och burn dessa barn blifva behandlade. Kan man våga af dem hoppas nyttiga medborgare i samhället? Min erfarenhet ger icke anleda, till ett sådant hopp. Jag förnyar min anhållan om nterremiss af betänk, i denna punkt, med del förklarande jag förra gängen hade äran framställa. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla 20 punkten i SlalsUlskts förevar, utlät. Ropades starka nej, blandade med ja. Proiios. om IL o. Ad. ansäge de emot denna punkt gjorde anmärkn.r föranleda lill densammas återremitterande blcf härefter framställd och besvarad med starka ja, blandade med nej ; hvarpå H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, det lian trott sig tinna, alt R. o. Ad. bifallit denna sednare propus.
Ständers Allmänna Beswärsoch Oeconomie - Utskotts sammanträde, den 20 Julik 1.809. S. D. DL Den 11 Augusti. 9AZ S. D Dä i anledning af Herr Prosten ?ebr kollen L-t8j)!tr8sons lil Hägwördige Preste-Stän» det ingifne och til Utskottet remitterade Memorial, Utskottet tog under öfverläggning den fräga, huruwida de Hemman, som undergäct förmedling, böra efter deras oförmedlade Hemmantal, deltaga uti allmänna wägars rödjande och at fästom följd deraf, Kongl. Brefvet as den 22 September 1790, borde til sin werkan uphora; sä inhämtade Utskottet, at hwad Kongl. Maj t derigenom i Räder forordnat, endast bade afseende pä de omständigheter, dä npa wägdelningar förehafva och at derwid 52 §. af 1734 ärs Kongl. Resolution pä Allmogens allmänna Beswär, sä mycket mindre borde tjena til rättesnöre, som sistnämnde Stadgande grundar sig pä det skäl at derigenom skulle förekommas de olägenheter och beswär, som af förändringar uti wägdelningar, ne nödwändiqt skutte upstä; Och enär Utskottet nu äfven fann, at derest lindring uti Allmänna Utskylder icke skulle wara en följd utaf skedde förmedlingar, ändamälet dermedskulle förfelas; sä ansäg wäl Utskottet ä ena sidan, sig icke böra tilstyrka Herr Prosten einarsson!; anmälan, men äfven ä den andra, föresiä, at skäl til rubbning nti skedde och faststälde wägdelningaricke mä hämtas af förmedlade Hemmans begäran, atutiwägrödjning erhälla lindring. Hwilket genom Protocolls-Utdrag Riksens Hogloff. Ständerwördsamt hemställas ffulle. Ut supra. Lx protocollc», k. f. dletrsl. Utskottets Secreterare.
Under de sist förflutna åren bar tackjernspriset vid hyttorna högst uppgått till 11 å 12 rtdr pr skepptd, hvaraf synes alt tillverkningspriset står öfver go proc. af försäljningspriset, och att således, då tiondejernet, utgörande 4 proc. af bruttoinkomsten, afdrages från de återstående 8 å g proetn, så visar della, att skatten uppgår till nära 5o proc. af behållningen. Till följe af hvad jag nu haft äran anföra, tror jag mig hafva ådagalagt, alt en under full gång varande hytta icke med nuvar. tackjernspriser kan ersätta det tiondetack jern, som blifvit erlagdt under den tid bon drifvits med förlust, d. v. s. under den tid då, innan pipa och murar blifvit uppvärmda, hon consumerar mera biännmaterialier, än hvad det tillverkade tackjernet kan ersätta. På dessa skäl bar StatsUtsk. grundat sitt tillstyrkande, att 8 fridygn, i stället för 3, må beviljas för tackjernsblåsande hyttor. Jag anhåller om propos. på bifall å betänkandet. Hr Lagerhjelm: Att efter en sådan calcul, som den värde talaren uppgjorde, leta sig fram till säkra grunder för bedömmande af förhållandet, torde vara svårt. Talaren sade bland annat, alt till 1 skepptd tackjern skulle erfordras 18 Itr kol. Härmed förhåller det sig mycket olika på olika ställen. Jag skulle kunna anföra exempel på hyttor, der ända till 48 t:r kol erfordras till hvarje skepptd tackjern; men jag känner också hyttor , hvarest icke behöfvas mer än 7, 9 å 10 Ur kol. Jag vet hyttor, der man producerar blott 7 a 10 skepptd tackjern på dygnet; men jag vet äfven andra, der produetionen uppgår ända til! 3o skepptd och derutöfver. >44 Den 22 Ma j. Förhållandet varierar efter malmens olika beskaffenhet. Prisen på malmen äro äfven mycket olika. Malmen i Westerbergslagen, åtminstone från vissa grufvor, fås för godt pris, för 24 å 28 sk. lasset.