Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Directionen lid ester annan försträckt he twenne sista Könungarne, StatsMerket samt Krigsoch Sjölörwaltningarne, och sa widare; men alla desse anmärkningar stola ofelbart förfalla, sä framt man Drn 5 Zebruarii. 87 man opartistt undersöker, om ofwannämnde olägenheter antingen aro frän fielfwa inrättningen ostiljaglige eller blott lillfällige och beroende c,f mindre fullständiga instructioner eller mist ag i förwaltningen; utan twifwel stall hwarje uppmärksam granstare finna, att icke den förra, utan de twänne senare om. ständigheterne, bidragit till den miftcredit Allmänna Magasinerne hos mänga erhållit, och det är en sadan misicredit Utskotten önsta, att genom deras nu afgifwande ftrftager, kunna, sä midt möjligt är, för alltid häfwa. Harwid förekomma likwäl nägre i sakens natur grundade och mera än de ofwannämnde eftertanklige svårigheter, kill exempel: i:o att kunna ivarda den upplagde Spanmälen för betydlige förluster 2:2 att kunna controllera Maqafinernes förwalrning z:o att kunna förekomma Spanmälsregwifttioner frän mindre behöfwande, och 4:0 att kunna hindra förlust för Inrättningen, när i ett ymnigt är, Spanmäl blifivit för skäligt pris upphandlad, men en någorlunda god störd det nästföljande äret förekommer Landsvrkernes behof; i hwit. ket fall nödigt blifwer,att försälja den gamla Spanmälen, som eljest kunde taga stada och upphandla af nya ärswäxten. H.oad första och fjerde fivärigheterne angar, sä äro de noal obestridliga, men dä förmänerne af Inrättningen, efter U stottens tanka, wida öswerwäga dem, bör någon twekan häraf icke föranledas, hälst en utwäg till omsättning af äldre upphandlad Spanmäl, blir öppen, sä framt Riksens Högloft.
May.ts Nådiga Proposition N:o 10. a5 Utskott tillställde; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, Nåd och ynnest städse välbevågen. Gifven som ofvan. CARL JOHAN. Aug. von Hartmansdorff. Transsumt af Protocollet, hållet inför Kongl. Maj.t i Stats-Rådef, vid Ecclesiastik-Expeditionens underdåniga föredragning, å Stockholms Slott den 18 Januarii 1834- Närvarandei Hans Excellence Justi tias Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gref ve af IVetter st tult , Stats-fiåden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm , Ilerr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius, HoL-Cancelleren Friherre von Schulzenheim , Stats-Secreteraren von Hartmansdorff. Slats-Seereteraren uppläste i underdånighet till justering ett af hanem, på Kongl. Majits höga befallning, förfäitadt Förslag till Nådig Proposition lill Rikets Ständer, angående afskrifning af Allmänna Hospitalsooh Rat »husfondens skuld till Stats-Verket för uppburna Konungens Ensaks®ch Yitesbötes-medel, äfvensom af Veneriska Curhusens i Södermanlands »arnt Götheborgs och Bolms Län erhållne, men oersatte förskott af Statsmedel och af Medicinal-fonden. Uppå Stats-Rådets härtill i underdånighet afgifna enhälliga tillstyrkande, behagade Kongl. Majit ofvannämnde Förslag, sådant det finnes Proåihang tilt R, S. Ninius Nådiga Skrifvelse N;o n. tocollet vidfogadt, i Nåder gilla och befallde, att, i öfverensstämmelse dermed, Nådig Proposition skulle till Rikets Ständer i vanlig ordning öfverlemnas. Ex Protocollo Gust.
Riksdags-Ordningen, böra utsätta tiden för den Revision af Stats-, Bancooch Riksgälds-Verkens räkenskaper, hvilken, näst efter Riksdag, skall ega rum, och till hvilken förrättning de af Rikets Ständer utvalde Revisorer böra af Kongl. Majrt kallas; alltså och då, hvad Stats-Verket beträffar, i83i års räkenskaper äro de sista, som nu undergått granskning, och afslutade räkenskaper för åren i832 och i833 blifva nästinstundande höst att tillgå, bar Utskottet, på grund dels häraf och dels af från Borgare-Ståndet, genom Protocolls-Utdrag, erhållen serskild anmodan, skolat tillstyrka: att tiden för Rikets Ständers Revisorers nästa sammanträde, till granskning af ofvannämnde Verks tillstånd, styrelse och förvaltning, måtte bestämmas till den l5 September innevarande år. Stockholm den 29 April i835. Arlom till Exp.-Utsk. den 1 Maji. Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande Friherre Franc Sparres motion, om medels anvisande d 8:de Hufvud-titeln, sd väl för underhållet af Arbets-compagnien på\ Kungsholmen, som för dessas sysselsättande med fästningsbyggnads-arbetet vid Carlskrona. Sedan Utskottet först uti Betänkande N:o 439 yttrat sig icke kunna tillstyrka bifall till ofvanberörde motion, men derjemte hemställt, ”det ”Rikets Ständer må förklara, att, så vida Kongl. Majrt finner arbetet å Hill. lill RSt. 1 Stats-Ulskottels Memorial IV. o 4,61.
Riks-Nämnd, om grundlagsändrings-förslag rörande vissa riksdagsärendens behandlande af Riks-stånden gemensamt uti så kallad. VIII. B. 257, 408, 417. A. 432. Rikssalen, om erhållande af biljetter till. I. 9. XI. 464. Eiks-St.aten, angående den upprättade nya. XI. B. 460- A. 461. E. 466- Riks-Statens Hufvudtitlar, om föreläggande för Stats-Utskottet, att skyndsamligen inkomma med de återstående. V. 345, 415. A. 416. — första Hufvud-Titel, angående samman Töring af åtskilliga anslag tillhörande. IV. B. 202, 208, 211. A. 250. —- Första Hufvud-Titel, angående regleringen af utgifterna under. — Andra Hufvud-Titel, angående regleringen af utgifterna under. IX. U. 476, 494. A. 496. X. U. 205, 248. XI. E. 21, 43. — Fjerde Hufvud-Titel, angående reglering af utgifterna under. •— Sjette Hufvud-Titel, angående regleringen af utgifterna under. — Sjunde Hufvud-Titel, angående reglering af utgifterna under. — Åttonde Hufvud Titel, angående reglering af utgifterna under. Se äfven Sammansatta Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer Nio 20 och 34. Riks-Styrelsens förande under Hans Majit Konungens sjukdom, angående. VIH. K. 220. B. 290, 297, 299- A. 319. E. 342. — förande i vissa fall, angående förändring i föreskrifterna rörande. Se Grundlagsändrings-förslag.
De till Lag-Utskottet i detta ämne öfveriemnado motioner hafva blifvit väckta inom högloflig» Riddersknpet och Adeln af friherrarno <'rentz, S., och Cedarström, T.t samt herr Tersmeden, P. B., och inom v alio Diga Borgsre-ståtfdet af herrar Spängberg och Henschen, hvilk* yrkat: a) Friherre Gederström o«h henr Tersmeden: att 1 .kap» 3 j!j 'iRs^gprnings-balken, 7 kap. 4 § Ärfda-balkcn »arnt 1 kap. 2 § Kyrko-lagcti, enligt hvilka den, sorn faller från var rätt» Kvangolisk» lära och träder till en villfarande, skall, der han ej later sig rätt», förvisas riket samt förlora tätt HH: Lag-Utskottets Betänkande, N:o 33. 5 arf och annan borgerlig rättighet inom Sveriges rike, måtto upphäfva-? och tilt ail verkan förfalla; b) Friherre Creutz: att Norrska Dissentcr-lagen af år 1845 måtte till lag här i landet varda antagen samt, i sammanhang dermed, alla de lagar, sorn lägga binder i vägen för en fri religions-öfning afskaffas; c) Herr Henschen: att berörde Dissenfcr-Iag matte upphöjas till lag äfven För Sverige, med de ändringar, sorn Lag-Utskottet kan finna nödiga, dock »•i att den ej kommer att gälla-för dem, som tillhöra Grekiskteller Romersktkntholska kyrkorna, mormoner eller de sekter, hvilka regeringen, efter Theologi? k a Fakulteternas hörande, anser skadliga för det borgerliga samhällets val; äfvensom att, i följd deraf, förenämnde lagrum samt dermed sammanhängande »tadganden varda så modifierade, att de fortfarande kunna tillämpas på de leii gions-bekänn are och sekter, för hvilka
"att hittebarn och sådane i Stockholm befintlige värnlösa barn, hvilkas föräldrar eller vårdare arlidit, blifvit häktade eller intagne på dårhus, sjukhus eller annan välgörenhets-anstalt, skola, om nöden så fordrar, efter skriftlig anmälan från Poliskammaren eller Styrelsen öfver offenilig dårhuseller sjukhus-inrättning, provisoriskt emottagas å Barnhuset, intilldess föräldrarno blifvit upptäckta, från häkte frigifna, eller tillfrisknat, och pröfvas vara i tillfälle att barnen återtaga; — att ogifta och mindre bemedlade mödrars i Stockholm födda barn få, så vidt tillgångar och utrymme medgifva, i Barnhuset inlösas emot minst hälften af den vid intagningstiden fastställda afgift1;; — samt »att Stockholms stads Allmänna Fattigvårds-styrelse må, så vidt Barnhusets tillgångar och utrymme det medgifva, mot nedsatt och för hvarje år af Direktionen bestämd summa, hvilken icke får understiga halfva inlösningsafgiften, å Barnhuset inlösa barn, tillhörande Stockholms stads fattigvårds-samhälle. » Hvad Ofverståthållare-Embetet, uti dess ofvan omförmälda den 27 Mars förlidet år till Kongl. Majit afgifna underdåniga utlåtande, i detta ämne anfört, torde, såsom närmare utredande förhållandet, jemväl böra meddelas.
R:dr 832,040 Antalet vakante nummer. l:o af rusto.rotehållsreg:a. 317 nummer lill löne,fyllnad för Underofficera re. 849 nummer til! musikens underhållande. 90 nummer til! aflönandel af gevärshandtverkare. 9 nummer lill hingstbållning. 4 » vid Kronobergs re gemente. 3 nummer vid Dalregementet ali ersättas vid inbrytande krig. nummer vid Norrbottens regemente. nummer vid Skånska infanteriregementerna (för statens Stats-Utskottets Utlåtande, M 85. 31 24,148 N:r. Transport R:dr 769,243. Antalet vakante nummer. räkning), nummer vid Jemtlands fältjägareregemente till understöd för rotehållet i Jemtland. 2:o. Ny ordinarie rotering. nummer för statens räkning. Af rustoch rotehållsregem. 248 nummer vid Jemtlands fältjägareregemente till understöd för rotehållet i Jemtland. 5 nummer vid Dalregementet att ersättas vid inbrytande krig. 90 390 248 2,200. S;a kostnad för infanteriet 852.040. 2,493 nummer, hvilka tillsammanlagde med summan effektivt manskap (21,299 man), utgör 23,794 man, eller summan af indelda infanteriets och nya ordinarie roteringens lfa plan. 23,794 N:r. Summa kostnad för infanteriet 769,243. Nummer, hvilka tillsammanlagde med summan effektivt manskap, 1(24,148 man) utgör 124,399 man eller indelda /infanteriets och nya or''tdinarie roteringens l:a ~ -1 Jplan, jemte de från kaF val leri till infanteri förvandlade 405 rusthållsi och 200 rothåltsnummer. Besparing 62,797 R:dr. hvartill ytterligare kommer Statsverket Transport R:dr 832,040. 24,399 N:r.
Det är emellertid en bekant sak, alt sprit blir lättare, ju starkare den är, så att en viss och lika afgift för hvarje procent sprilstvrka per skålpund skulle, gynna den Starkare. Dä man icke vill beskatta det valten, som i större eller mindre män förekommer uti sprildrvckerne, utan den alkohol, sorn deri innehalies, måste man alltså söka att få Expe(lilions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 16&. 467 denna alkohol till beloppet noggrant bestämd, och denna uppgift är, efter hvad Rikets Ständer inhemta!, icke blott vetenskapligt löst, ulan också i andra länder praktiskt tillämpad, med ledning af upprallade tabeller, för hvilkas användande med fullkomlig säkerhet och enkelhet endast erfordras att känna den ifrågakommande spritdryckens alkohols-procent och vigt. Då man på delta säll finner huru många skålpund alkohol eli för fortullning undersökt kärl innehåller, så uppnås ock säkrast ändamålet alt rättvist lull besk atta varan, genom ali bestämma tull-satsen per skålpund alkohol, och detta ulan afseende å beskaffenheten af det karl, Iivari spritdrycken förekommer. Nu skulle, enligt det förhållande som emellan tillverkningsoch tull-afgiflerne för närvarande eger rum, den förhöjda lillverknings-skalten rätteligen föranleda lill en lullafgift af omkring 43^ öre per skålpund alkohol; men då en sådan tullsats icke vore lämplig, och Rikets Ständer ansett sig hellre böra något höja än minska lull-algiften utöfver förhållandet emellan närvarande lulloch lillverkniiigs-skalt, hafva Rikets Ständer funnit lull-algiften böra bestämmas till 45 öre för skålpund alkohol, hvilket motsvarar 2 R:dr 20 öre per kanna alkohol, eller 1 R:dr 10 öre per kanna bränvin af 50 procent styrka, och således öfverstiger den nya tijlverkniugs-skallen med 50 öre kannan af sislnämde styrka.
Direktin, det den hänskjutit frågan till Ståndet, ty jag har tvärtom hemburit Direktin min tacksamhet för denna sin åtgärd. Om Hr Ehrenhoff gjort denna förebiåelse, vet jag icke, men tviflar derpå. Ingalunda kan jag dela Hr Carlesons åsigter. emedan jag tror, att denna fråga kan och hör behandlas af SISndet, och att det är af vigt, att Ståndets ledamöter lemnäs öppet att samfäldt yttra sina tankar i ämnet, äfven om än resultatet icke blir tillfredsställande. Att dessa platser, som under eli. par ålhundraden varit af våra förfäder begagnade, skola, såsom Gr. Sparre yttrat, innefatta en tortur, var en nyhet, som jag icke väntat att få höra åtminstone på detta rum. Med tortur förhåller sig som med hvarjehanda andra svårigheter här i verlden, att den verkar försvagande icke blott i psykiskt utan äfven i fysiskt hänseende, men icke kan jag förnimma att en sådan verkan träffat Hr Grins person hvarken i det ena elier andra fallet. Den ädle Grin har äfven sagt, att vi samlas Den 22 Februari. 365 här icke för att promenera utan för att afhöra discussioner. Minst hade jag väntat mig att få höra detta skäl för förändringen anföras af Hr Grin, som är den, hvilken måhända flitigast piomenerar på gången i Uiddarhus-salen, och således borde snarare försvara förmånen att kunna stiga upp och röra på sig, då man sitterthär 4 å ö timmar, än vilja hålla oss likasom fastspikade vid våra platser utan möjlighet att komma ut med mindre än man generar sina grannar på bänken. Om man under ett plenum besöker de öfrige Stånden, skall man snart erfara, hurusom den ledamot, hvilken sitter längst in på bänken, alltid måste besvära de öfriga för att komina ut. Denna obeqvämlighet är väl vida större än olägenhe ten att sakna de så mycket beprisade pulpeterna.
Cl § (S 61)- Efter slutadt Landsting läte ordföranden uppsätta berättelse om hvad vid Tinget afgjordt och beslutadt blifvit med upplysning huruvida, vid de särskilda frågornas afgörande, omröstning egt rum och, i sådant fall, huru stor röstofvervigten varit; hvarjemte berättelsen bör åtföljas af, dels den för följande året uppgjorda utgiftsoch inkomststat samt uppgift om beloppet af de för särskilda ändamål till uttaxering beslutade bidrag jemte de för hvardera bestämda taxeringsgrunder, så inrättad, att de skattskyldige må kunna, med tillhjelp deraf, 226 uträkna huruvida de blifvit rätteligen debiterade, dels summariskt utdrag af föregående årets räkenskaper samt underrättelse om hvad revisorerna dervid anmärkt och hvad Tinget i anledning deraf beslutat. 62 § (§ 63). Är, med hänsigt till läge eller andra naturförhållanden, ett län så beskaffadt, att ombud för länets samtliga orter anses ej lämpligen kunna samverka till det med Landstings inrättande åsyftade ändamål, då må i sådant län kunna bildas två Landsting, eller så många som af ofvananlörda förhållanden påkallas, när så väl samfällda Landstinget, som ombuden för de delar af länet, hvilka, enligt det derom väckta förslag, skola till särskilda Landstingsområden afskiljas, genom hvar för sig i förut stadgad ordning fattade beslut, derom öfverenskomma. 63 §. Beslutas, på sätt nyss sagdt är, ett läns fördelning i två eiler flere landstingsområden, då skola ombuden för hvardera området hvar för sig sammanträda och verkställa områdenas indelning i valkretsar samt ordna de öfriga förhållanden, som dermed stå i sammanhang; kunnande dervid, med afseende på folkmängden inom hvardera området, inskränkning ske uti det i 5 § bestämda minsta antal af ombud i Landsting. Vid de tillfällen, hvarom nu sagdt är, före den af konungen utnämnde ordförande ordet i afdelningen för det område inom hvilket länets residensstad är beläget, och i de öfrige det ombud, som af nyssnämnde ordförande dertill förordnas. 6 4 §•
Efter den wid Hawburgsta Post,Amtet fast, ställde princip uphbjcS Porto sä snäre brelwsnS wigt Lfwerstiger 4 lod, sä att bara ett bref af 4 lod paS« scrar för simple» om det wäger H lod bctalaS 14 gäng simple porto. i lod betalas 2 gänger simple porto. i4 Z Den ri September. 243 15 lod betalas 19 sänger simple porto. 154 194 16 20 164 2o4 17 21 i?4 21L 18 22 >184 224 ly 2Z 194 2Z4 20 24 Om wigken bfwerstiger 20 lod, sä betalaS för hivarje lod dcröfwer en gäng simple porto. Remitterades till Bcwillnings - Utskottet. Kongl. Ma):ts Nädkga Proposition till Riksens Ständer, angäende dispositionen af den till Riksens Ständers Banks säkerhet fbreskrifna hälft af Tull - Inkomsten. GIfwen Stockholms Slott den 7rdc September 1809. Dä Kongl. Majit ben 5 sistledne Julii genom en särskild Nädig Proposition underrättade Riksens Ständers Stats - Utskott om Stats» Derkcts tillständ och behof, anmärkte Kongl. Maj:t i Räder , akt StatsWcrkets tillgängar under loppet af betta är blifwit till Krigsomkostnader sä mrdtagne, att dek icke utan 244 Den 11 September. a<t crhälla ersättning derföre kunde bestrida Lönkrgsvch andre oumbärlige utgifter fbr äret.
Hr Lefre'n följande: Hr Stiernsvärd har gjort mångå och långa anmärkmr, jag vill göra några få och korta till bemötande af hans. Hufvudgrundeu på hvilken Sveriges Landtförsvar hvilar är förträfflig och bör omsorgsfullt uprällhållas och vårdas af hvarje Svensk man, som älskar sitt fädernesland och med uplysl sannt fosterländskt sinne tänker på dess framtid. Denna hufvudgrund är: En stående armé, som i behofvets stund förslärkes af Bevärings-manskap. Stående arméen utgör stammen eller kärnan, omkring hvilken Bevärings-manskapet samlas, för att, i oskiljaktig förening, utgöra Landtkrigsmakten. Både stam och beväring måste under freden erhålla tillbörlig öfning, för att i farans stund kunna oförtöfvadt möta fienden. Ju fullständigare stamtrupperna bildas och öfvas, desto skickligare blifva de alt vid krigets utbrott kunna med sig införlifva bevärings-manskapet, fullända dess krigsbildning, sköta och vårda detsamma i läger och på marscher, samt leda detsamma i striden. Den oeftergifliga grundsatsen, att stamtruppernas öfningar måste fulländas och Beväringens öfningar åtminstone i någon mån utsträckas, har Krigsstyrelsen aldrig lemnat utur sigte, hvilket nogsamt bevisas af de framställningar, som, tid efter annan, blifvit lill R. St. gjorda om erhållande af dertill nödiga anslag. R. St. hafva hittills mött dessa framslällluingar med föga benägenhet, dels emedan man drömt om den s. k. eviga freden, dels emedan frågorna om landets försvars-anstalter städse indragits inom de politiska partistridernas område. Så gör man icke i andra konstitutionella länder, der partierna ofta strida med hvarandra på lif och död om politiska grundsatser, men alla partiåsigter tystna, så fort fråga är om landets försvar och koslnaderne för dess ordnande. Följom detta vackra efterdöme, som hedrar hvarje uplyst, om sitt fäderneslands ära och sanna fördelar våldsam man, våldsamt folk. Anmärkaren är obenägen mot Krigsförvaltningens collegiala form.
Mitt yttrande är förvaradt i Högloflige Ridderskapet och Adelns Protocoll, och 28 Bil. till LagUtskottets Betänkande N:o 11. derjemte till innehållet anmärkt uti Högloflige LagUtskottets, i anledning af skedd återremiss, i detta ämne afgifne förnyade Betänkande. — Till undvikande af all vidlyftighet åberopar jag nu endast detta yttrande och förenar mig således hufvudsakligen med Herr Domprosten Holmström, samt de Herrar Ledamöter inom Högloflige Utskottet, som röstat för afslag af Motionen. Om denna mening skulle i respective Stånden blifva gällande, torde den föreslagne utvägen medelst giftermilsansökningarnas aflemnande hos vederbörande Consistorier för att till Kongl. Majtt i underdånighet insändas, icke böra lemnäs utan uppmärksamhet, då en verklig besparing i den eljest visst icke dryga kostnaden för Si’-plicanterne der-* Igenom beredes. Om åter det Betänkande, hvarom Högloflige LagUtskottets pluralitet sig nu förenat, skulle vinna Bespective Ståndens bifall,' anser jag för en pligt, att vördsamt påminna om nödvändigheten , att på ett eller annat sätt indemnisera de tjenstemän inom JustitiseExpeditionen af Kongl. Majus Cancellie, hvil. ka, såsom lönevilkor, åtnjuta den för i fråga varande Giftermåls-resolutioner inflytande lösen, hvars belopp för hvarje år lärer utgö-' ra omkring Ett 'jEh?®1! I^sdaler Banco; Oclj Billill LagVtsiottets BgtcinlanJ» N:o iT. skulle dessa yttranden åtfölja Utskottets Be^ tänkande till de respective RiksStånden. IJt Supra. Ex PrafocolloJ P. Hernblomj Rättelse: Sid. 9 rad. I, står i en del exemplar: Utskottets 53 och 87 läs: Utskottets i 53 och 87 SJ, STOCKHOLM, Elméns och Granbergs Tryckeri, 1829.
Enär denna föreskrift, hvilken således lydde på husets ovilkorliga inköpande inom viss förelagd tid, icke åt Fullmäktige inrymde någon rättighet eller ens gjorde det för Fullmäktige möjligt, att ingå i någon slags pröfning af sådana omständigheter, hvilka före köpets formliga afslutande kunde yppas och verka till rubbning uti detsamma eller uti de för köpet bestämda vilkor, anse Fullmäktige sig förvissade derom, att någon uraktlåtenhet, i hvad på Fullmäktige berott, uti förevarande afseende icke rättvisligen må kunna läggas Fullmäktige till last; börande Fullmäktige sintligen erinra, att Rikets Ständers Stats-Utskott vid sista Riksdag, på sätt af Utskottets protokoll lärer kunna närmare inhemtas, innan beslutet fattades om egendomens inköpande för Statens räkning, derstädes infann sig, för att om densammas beskaffenhet taga fullständig och tillförlitlig kännedom. Under granskningen af de rörande utredningen af Götha Kanal-Bolags och Malmö f. d. Diskonter för åren 1845 och 1846 förda räkenskaper, hafva Revisorerne (pag.85) funnit anledning erinra, att bevis angående beloppet af de å Diskontutredningens räkningar i Rikets Ständers Bank, vid livartdera årets slut, innestående behållningar icke blifvit dessa räkenskaper bifogade. Då numera Diskontutredningens Räkenskapsförare blifvit förständigad om hvad i detta sålunda anmärkta afseende bör iakttagas, torde vidare åtgärd härutinnan icke erfordras. Hvad Revisorerne i öfrigt uti nu ifrågavarande Berättelse anfört, upplyst och yttrat, hafva Fullmäktige icke ansett föranleda någon för — 98 — klaring, ytterligare upplysning eller särskild åtgärd från Fullmäktiges sida. Transsumt af Fullmäktiges protokoll för denne dag, innefattande 2:ne Fullmäktiges särskilda tankar uti en af de här ofvan omförmälda frågor, bifogas. Stockholm den 17 December 1847. JACOB CEDERSTRÖM. C. PRINTZENSKÖLD. N. H. SELANDER. L. LÖHMAN. E. DELIN. G. HOLM.