Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den djerfve blaserade spelaren (hos Sue och andra), som utan att röra en muskel i sitt marmorbleka ansigte vinner och åter förlorar tusen sinom tusende, har blifvit en föråldrad figur, som på sin höjd spökar en och annan gång i en dålig följetongs magra spalter, och det är numera blott på en landsortsteater, som man gråter åt Trettio år af en spelares lif. Denna typ har fått undergå samma öde som så många andra af våra fäders ideal, dem vår realistiska tid har afklädt deras falska, prunkande kostym, och hvilka belysta af realitetens nyktra solljus mer och mer förlora den gloria, hvaraf de aldrig bort vara i besittning. Spellustan, fordomtima ansedd som en ädel passion, som karakteriserade stora, oförvägna naturer, har nu fått sin rätta plats bland mensklighetens öfriga skötesynder, och ett spelhus, som förr betraktades som en tornerplats, der menniskornas sinnesstyrka pröfvades, har nu blifvit en fästning, mot hvilken alla uppriktiga sedlighetssträfvare känna sig förpligtade att draga sina bästa trupper i elden. Med denna förändring i åsigterna följer som en naturlig konseqvens, att spelhusens inflytande numera röjer sig betydligt mindre än fordom. Enligt all sannolikhet skola de offentliga hasardspelen snart försvinna och råka i glömska för att blott då och då dragas fram af någon vetenskapsman ur de historiska skräpkamrarne bland andra fossila fornlemningar som spelat en roll fordomdags. Monte Carlo är den sista qvarlefvan af en försvunnen tid och intresserar en iakttagare icke minst, emedan han vet med sig, att han står inför en institution, hvars dagar äro räknade, inför en företeelse, hvars inflytande att döma efter alla tidens tecken för länge sedan bort upphöra att existera.
Vidare bar samma Ledamot anmärkt emot Herr Hjerta, att han i denna sak inblandat 1807 års Författning. Der omtalas likväl gruriderne för åtal i allmänhet; de angå väl der egenteligen domare, men då principen måtte vara enahanda, lär framställningen ej kunna sägas vara främmande för ämnet. Det har äfven högeligen fästat min uppmärksamhet att raan velat fråntaga, att jag så må säga, det vapen Herr Hjerta haft uti sin hand, all kraft, för det att den eller de, som detsamma förfärdigat, eller som utfärdat det omtalade circulairet, voro döde. Kunde sådane skäl antagas, hvad kraft skulle väl då de fleste af våra författningar, ja sjelfva vår lag, äga. För öfrigt lärer sjelfva saken vara så utredd, att endast Herr Grefvens och LandtMarskalkens förväntade proposition till återretniss behöfver ske, för att med ett allmänt ja besvaras. Herr Rosenblad: Jag anser mig endast böra tillägga att, i fall återremiss beslutas, Den 19 Mars e. m. »49 och Ekonomiutskottet vill inhämta underrättelse om hvad i andra länder är stadgadt, i afseende på dylika ämnen, som det nu ifrågavarande, kan jag lemna del af de Författningar, som gälla i Preussen. Hvad den Författning angår, som i Frankrike utkom mot slutet af år 1827, bör den förtjena förtroende, då den är berömd af alla i Frankrike, ehuru utkommen under den Villelska Ministeren, och då den nu med mycket loford omtalas i Engelska parlamentet. Den finnes i sednare hälften af 1827 års Moniteur. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMurskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid Lagoch EkonomiUtskottens ifrågavarande Utlåtande gjorde anmärkningar böra föranleda till detsammas återremitterande. Ropades Ja. Ånyo föredrogs och bifölls
Oscars grufvan, på Getön i sjön Yngen äfven inom bergslagen, har lemnat 870 skeppund blyglans, hvaraf vid Hellefors silfververk blifvit tillgodogjorde 600 skeppund, som lemnat 300 lod silfver. Den betydligaste tillverkningen har dock ägt rum vid ett i Vermskogs socken af Gillbergs härad anlagdt silfveroch kopparverk, hvarest 1,157 skeppund fmskrädd blyglans och aphtonit gifvit 583 lödiga marker 8 lod fint silfver. Tillgången å aphtonit synes vilja fortfara och försäkra verket om ett längre bestånd. Den vid nyssnämnde verk från flera grufvor särdeles Grimsbohl erhållna dels gula kopparkis och dels grå kopparmalm har ännu icke blifvit tiilgodogjord. Utur de till Jansbrohults kopparverk i Gunnarskogs socken hörande grufvor hafva under sednare åren erhållits 1,156 skeppund stuffmalm och 1,272$ skeppund vaskmalm, men någon smältning deraf är ej anställd. Skiffer-brotten i Glafva socken af Gillbergs härad hafva fortfarande varit med vinst för ägarne bearbetade; men tälgstensbrottet i Tyksmarks socken af Nordmarks härad deremot föga drifvet. Fabriker, brak och öfriga näringar, hvilka icke höra lill bergsrörelsen. Det största antalet af så beskaffade bruk eller inrättningar i länet, bestå afsalu-och lego-sågar, hvilka år 1847 utgjorde 145 stycken. Under en sådan period för trävaruhandeln, sorn de sista fem åren, då plankor voro till export lätt afsättliga, efter höga pris, har det för sågarnes ägare väl lönat sig att drifva dessa verk, hvilket ock skett med all möjlig omtanka; men äfven i allmännare hänseende, än hvad ägarne beträffar, hafva sågverken varit vinstgifvande för provinsen, enär månsa arbetare vid dem haft sysselsättning och förädlingskostnaden för större delen af 20 det från länets skogar under de omförmälda åren utdrifna timmer samt för betydliga partier sågblockar hem tade från Norrige tillfallit orten.
Herr Lamberg förmodar äfven att rätta ändamålet med Lots-inrättningen skulle kunna vinnas så derigenom, som ock att Staten skänkte några dylika Lotsbåtar till private eller fiskare, på det desse, emot något understöd i början, kunde täfla med Kronans Lotsar, till frälsning af många menniskors lif och egendom. 4:o Af Herr B. IL Santesson, som, instämmande med Herrar Kleman och Lamberg och med det tillågg, alt derest Skeppare berättigades att få afsäga sig Betänkande o. aai Lots-biträde, dermed äfven borde följa befrielse från Lotspenningarnes erläggande, föreslagit, att alla Lotsoch Båk*inlomster och deribland äfven den ersättning Danska Regeringen årligen lemnar för underhållet af Svenska Fyrarne i Sundet, men hvilken hittills skall användts för LandshöfdingeResidencers byggande och underhållande, i första rummet begagnas till alla nödiga förbättringar af Lotsoch Fyrbåks-anstalterne samt sjöfartens betryggande, och det år, derpå blefve öfverskott, sådant reserverades till ett påföljande, och då desse öfverskott tillika skulle ådagalägga, att afgifterne ej fordrades så höga, som de nu äro, en proportionerad nedsättning uti dem ock måtte äga rum. Den derigenom uppkommande minskningen för Statsverket af en föga betydande inkomst skulle, i Herr Santessons tanka, mångfalldigt ersättas af den åt handeln och sjöfarten leranade lättnad och uppmuntran, och hvilka ej skulle underlåta att återgifva sin gärd åt Staten; samt 5:o Af Herr J. U. Winberg, att de, genom K:gl. Förordningen den 16 Maji 1827, angående Lotsoch Båk-inrättningen i Riket, stadgade afgifter äro högst tryckande, serdeles som Svenska sjöfarten och Skeppsrederierne i öfrigt hafva att kämpa med mänga svårigheter.
Ständerna kunna behöfva derom ingå med särskild skrifvelse till K. M., ty Konungen kan i alla fall bifalla en sådan reservenng från ena året till det andia, likasom nu äger rum i flera andra fall. Jag tillstyrker således enkelt bifall till det sednare utlåt. Hr von Hartmansdorff: Så vidt jag vet, är det endast i de fall, R. St. uttryckligen medgifva, som reservationer, sådana som den ifrågaställa, få ske. Det är just för att förekomma anmärkningar från revisorerna, som jag uppgifvit nyssnämnde förslag. Om det i Frih. Palmstjernas tanke är öfverflödigt, torde det dock icke skada. Min mening är visst icke att inskränka Konungens magt; men jag betviflar, att någon sådan inskränkning genom mitt förslag åstadkommes. Frih. Ehrenborgh, C asp. Wilh.: Mig synes, som både Hr Rosenblads och FIr v. Hartmansdorffs föreslagna tillägg äro öfverflödiga: den förres, emedan den rätt, som skall förvaras, beseglas lika väl af jordeböckerna som hufvudtiteln; den sednares derföre, att det beror på K. M. alt använda uppkommande besparingar. På denna grund föreslår jag bifall till Utsk:s sednare utlåt. Frih. Boye: De correctiv, som den siste talaren velat finna genom anteckningar i jordeböckerna, synas icke vara 64 Den i5 Augusti e. m. nog befästande för äganderätten, om man först stolle lata dem vidkännas en sådan rubbning, som den Utsk. föreslagit. Bättre synes det vara att förekomma en sådan rubbning derigenom, att man fäster K. M:s nåd. uppmärksamhet på äganderättsfrågan; jag är då öfvertygad, att Konungen icke träder den för nära. Hr Rosenblad: Oberäknad! den omständighet, Frih. Boye vidrört, visar sig jemväl en annan del af Utskrs förslag olämplig. Konungen äger använda besparingarna, dock icke till nya eller förhöjda löner; men just här måste man föresätta behofvet af nya löner till nya kyrkoherdar eller capellpredikanter.
R:dr 46 öre kunde påräknas blifva staden godtgjordt och då omförmälda lilla samhälle, efter den svåra olycka, af hvilken detsamma hemsökts, och hvarigenom stadens bäst bebygda del blifvit ödelagd samt nära en tredjedel af dess invånare beröfvats tak öfver hufvudet, saknade utväg till tomtregleringens verkställande, helst stadens inkomster lemnade obetydligt öfverskott utöfver de löpande utgifterna och stadskassans förut egande ringa besparing medtoges af andra genom eldsvådan föranledda utgifter, såsom för uppförande af nytt rådhus i det nedbrunnas stalie och anskaffandet af ny brandredskap m m, Kongl Maj:t måtte till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om beviljande för den nya tomtregleringen af ett statsbidrag af 99,408 R:dr 29 öre, af hvilken summa 6,765 R:dr 46 öre skulle utgå såsom lån och det öfriga såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet; varande dessutom af Magistraten i underdånighet anmäldt: att genom det ersättnings-belopp, Stats^Utskottets Utlåtande M S3. 11 83,702 R:dr 28 sk.
Jag anhåller att få till prot. anmäla min reservation emot detta beslut. 3: d j e och 4: d e punkterna,. Dessa håda punkter voro af BondeSt. bifallna och bi-. fÖllos nu likaledes af R. o. Ad. 5: t e punkten. Denna punkt hade af BondeSt. blifvit antagen i sin helhet, med den enda förändring, att sista meningen 1 rista moni., sorn begynner med ordet ”börande,1’ skulle lyda sålunda: "börande för öfrigt, vid utöfningen af städerna* Den ao O e t o t) e r f, m. ”brännvinsbränningsrättighet, iakttagas, att, likasom förut ”varit stadgadt, de brännerier, som hädanefter anläggas, ”varda utom stadens staket på lämpligt afstånd från andra ”byggnader uppförda.” R. o. Ad. biföll den nu föredragna 5;te punkten af utlåt. N:o 5. 6:te punkten, BondeSt. hade gillat denna punkt med ändring till en fjerdedel från en femtedel af jordens taxeringsvärde, R. o. Ad. biföll 6.’te punkten oförändrad. y:d e punkten. BondeSt. hade beslutat, att denna punkt skulle blifva af följande förkortade lydelse: ”Att deu pannerymd, som får ”nyttjas, må bestämmas efter innevar. års taxeringsvärde å ”jord, i enlighet med den i 3 § af i83o års förorda, om "brännvinsbränningen intagna tarif,” samt att hvad Utsk:n tillstyrkt i öfriga delar af denna punkt ansågs förfalla. Ilr Gunther: Sedan R. o.
— Snart är bordet dukadt som i en tomtelek: hvit är den grofva duken, hvita de stora porslinskopparne, hvit kannan med den ångande mjölken och hvit den lilla serveteu i brödkorgen; framför modern puttrar teköket, af våra serveter ha de små skälmungarne format skepp och som segel stuckit dit fällda blad, dem de samlat i blomsterfönstret; midt på bordet tronar en gräsbukett, och rundt om den läckra skinkan är lagd en krans af persilja; allt är nätt, prydligt, aptitretande, allt glänser, från de glada barnaögonen till teskedarne; alla munnar låta sig väl smaka, och jag ser tiden fly som i en dröm. Modern sätter mig in i sina uppfostrarplaner, till hvilka jag gillande lyssnar, och hennes barns hörsamhet och ordningssinne beröra mig angenämt; ett ord, ja, en blick från modern är nog, som på ett kommando lösa de sina serveter, ordna dem i skänklådan, rödja på nytt utaf bordet, skynda så tillbaka till arbete eller lek. P å hvarje ansikte står det tydligt skrifvet: «Jag är ett lyckligt barn! » ingen ro, förr än du åter berättar dem en af dina sagor. Stanna och drick te hos mig, och jag skall låta de små få deltaga. » » Mademoiselle » har blifvit underrättad; hon har klädt barnen till presentation: där böljar det af spetsar, broderier och band, så prydligt och vackert som i ett litet dockskåp, och den ena efter den andra gör mig gratiöst sin instuderade » reverence ». Men jag ser med vemod de ungas bleka kinder, medan modern med rörelse säger: » ser du inte, hur glada de bli, hur deras ögon lysa af förväntan? » Den livréklädde anmäler, att bordet är serveradt, och vi förpassa oss till renaissancematsalen. Vapenporslinet glänser, tryflelpastejen doftar, läckra kakor ligga i silfverkorgar, och sydländska drufvor och persikor smycka kristallskålarne. Den lilla Erna kryper upp i moderns knä och begär mjölk, Valter vill ha choklad och Frida te, under det Kurt envisas efter portvinet.
Stockholm den 18 Februari 1863. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 11 Febr. 1865. Preste-Ståndet den 11 Borgare-Ståndet den 14 • Bonde-Ståndet den 18 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående åtgärders vidtagande till större säkerhet för de i lösväskor befordrade postför sändningar. (Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 33.) S. A. K. Med anledning af hos Rikets Ständer gjord framställning, att Postverket borae åläggas ansvara för enskilde eller kommuner tillhöriga så kallade löspostväskor, så länge dessa befunnes under de i Postverkets tjenst antagna postiljoner eller posttjenstemäns uppsigt och vård, så att, i händelse dylik väska förkomme, ersättning till visst belopp skulle dess egare af Postverket tilläggas, få Rikets Ständer, som ej funnit lämpligt att för E. K. Maj:t framlägga något särskildt förslag till vinnande af det med berörda framställning afsedda ändamål, härmed endast i underdånighet anhålla, det E. K. Maj:t täcktes i nåder anbefalla vederbörande att tillse, det åtgärder, ledande lill större säkerhet för de i lösväskor befordrade postförsändningar, än den som för närvarande kommer dessa till del, måtte, der ske kan, varda vidtagna. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 18 Februari 1863. Expeditions-Utskottets Förslag' tilt underd. Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 11 Febr. 1865. Preste-Ståndet den 11 Borgare-Ståndet den 14 Bonde-Ståndet den 18 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående utsträckning af tiden Jör auktioners hållande på landet.
Finaste rekommendationer öfver hela landet. Förfrågningar besvaras omgående. Telegrafadress ÖRNS, Stockholm. (S. T. A. 58410) HISSENS världsberömda £ _ Bröstkaramelier Ä.-B, AF OLGA MAMBER6 FltlNE.5 I ALLA BOKLÅDOR Broken Orange Pekoe ä 6:40 pr kg. | Bilfler ocli Bei ättelser. Bemyndigad öfversätlning af H. M. KOriSTVÄPMÄD h u s m a n s k o s t, ETT PTLT OCH BILLIGT BORDSSMÖR Is Tillhandahålles äfven på 5-kilos lådor. i Billigast, bäst, elegantast, modernast af alla Skandinaviens modetidningar är och förblir Iduns Modetidning, som under år 1900 utk o m m e r i tvänne upplagor, båda med två stora 8-sidiga nummer i månaden och hvartdera innehållande 70 — 80 charmanta illustrationer samt åtföljdt af en stor dubbelsidig mönsterbilaga af ovanligt rikhaltigt innehåll. Den dyrare upplagan, kallad planschupplagan, har därjämte med sitt första nummer i hvarje månad en fin-fin kolorerad modeplansch med moderna hårfrisyrer på baksidan samt med sitt andra nummer i hvarje månad en uteslutande för denna planschupplaga framställd handarbetstidning med vackra och moderna svenska mönster för handarbeten, läderplastik, glödritning m. m. Prenumerationspriset för helår å planschupplagan är som hittills e n d a s t 5 J t r o n o i *, å den andra upplagan (utan planscher och handarbetstidning) e n d a s t 3 k r o n o r. — du, som får skåda hvad vi ej seit, glöm att vi vacklat och felat! Du, som skall gifva, hvad vi ej gett, tänk att som du vi velat! Tänk i kärlek på oss, då du nått det, hvarefter vi famla: Lilllebroi ' du som i dag har stått spörjande späd bland oss gamla!
Diplomatarium, och fördelningen deraf ske på föreslaget sätt, hvartill ibland annat hörde, att 1 exemplar ansloges till hvarje Contract i Riket, enär ålskillige, för arbetets ut«if'vande, erforderlige upplysningar, rörande Orters rälta läge och närvarande benämning, endast af Rikets Presterskap kunna meddelas. Af den vid remissens meddelande inom Preste-Ståndet förefallna discussion, har Utskottet derjemte inhemta!, att Ståndet enhälligt instämt uti den af Prosten Ahlquist väckta motion; dock, med tillägg af Herr1 Biskopen Doctor Thyselius, hvilket af många Ledamöter blifvit understödt, att kostnaden för de 1-75 exemplar, som skulle utdelas i Contrac ten ej borde drabba Stats-Cassan, utan bestridas af Ståndets Archivicassa, äfven om sådant skulle föranleda till en ökad afgift till nämnde Cassa. Utskottet anser lika med Motionairen det vara af vigt, att ifrågaställde manuscriptsamlingar, medan tid är, förvaras ifrån förgängelse; och då arbetet i öfrigt är af den beskaffenhet, att det, förenadt med dryga kostnader, icke i Bokhandeln kan påräkna någon stark efterfrågan, såsom i allmänhet begärligt endast för fornforskaren och samlaren, samt utgifvandet deraf alltså kan anses snarare vara en uppoffring för ett gagneligt ändamål, än såsom ett på vinst beräknadt företag, finner Utskottet sig böra tillstyrka: att ett årligt anslag intill nästa Riksdag af 600 R:dr, ungefärligen motsvarande kostnaden för 125 exemplar af Svenskt Diplomatarium efter den derföre nu utgifna plan, må å Allmänna Indragnings-Staten uppföras, för att af Kongl. Majit JNådigst till Ulgifvaren disponeras i den mon arbetet fortgår. I händelse Rikets Ständer härtill lemna bifall, torde, jemte underdånig - Slats-Utshollets Utlåtande No 8 g. , ^ dånig anmälan af tiel fattade beslutet, till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna?
Dä jag icke kan fö? rena mig deruti, att ett nytt lUstott wäljes för detta Wals utarbetande, grundas mitt wagrande derpå, att jag anser alla förekommande frågor kunna hänwisas M Något af de i Regeringsformen stadgade Utstött, pch pgärng medger tillsättandet af flera 'än de derstädes uppräknade; hwart dey förewarande Kongl, Maj.ts fstädiga Proposition bör remitteras, tycker fag icke wara underk-.stadt föx nägon willrädighct, W första orden af den der ivid följande plan meh Uppmärksamhet läses, Jag hemställer hwart en Författning hörer som afgör ägandet af MedborgsmanNg rättf Ian något annat än GonstilutionsUtstottet fomma i frgga, att öfwer ett sadans ämne sig utlåta d Mäspm stöd för min tanka bör jag också erinra, sl't j de Stater som antagit Confcriptionen, utgörg Aörfattningarne derom en del af Grundlagen. Herv 'Oakm, ?ssir, erindrade^ att om Ridder? Wpet och dfdeln beflöt att nedsätta ett nytt Utstött, stM kgnffe den hädelsen inträffa, att ett helt Skäntz Den 7 November.' §39 deri aldeles icke deltoge. Det wore således hans tanka att saken lill ConstitutionsUtffottet hänwistes, hwilket i sädant fall kanffe med nägra Ledamöter torde böra förstärkas» Herr 6nxenvalstt, ^zcob Lric, anmärkte att saken wore den samma i ett äldre som i ett nytt
Tel. 62 79 i &lt;tä » &gt; {&lt;S$ l:a häftet —; har och innehåller •Mjm f följande I utkommit början af i * m K % ifjfj verk: sättare — äldre och nu lefvande — under redaktion af D:r K A R L V A L E N T I N, med fris af GUNNAR HALLSTRÖM. FREDMANS EPISTLAR, texten genomsedd af Kand. O. J. E N G S T R Ö M. Musiken arrangerad af D.r K A R L V A L E N - TIN. Med en inledande essay af Prof. OSCAR L E V E R T I N och rikt illustrerad af A L F WALLANDER. MUSIKEN I FORNA DAGAR, illustr. allmän musikhistoria af D:r KARL VALENTIN. Af den svenska musikens historia kommer D:r A D O L F LINDGREN att gifva en kort framställning. ALL VÄRLDENS MELODIER, under redaktion af kapellmä- staren BJÖRN H A L L D É N med fris af GUNNAR HALLSTRÖM. e kvartalet (12 haft.). Expeditionen af STOCKHOLM. N ä r d e t f GAMMALT OCH NYTT, sånger och visor af svenska tonPRENUMERA TION verkställes i hvarje boklåda, musikhandel, tidningskontor och postkontor samt ä A K T I E B O L A G E T Det b ä s t a rengöringsmedel för kokkärl, bleckkärl och träkärl är Lagermans Kraft-Skur-Pulver, hvilket linnes hos alla Specerister och Järnhandlare i riket. Ende tillverkare KRAFTVÅL-FABRIKeN, JJnWping. Gustaf Adolfs Torg e-.r 14, o. TIDSKRIFT m. m. Stockholms-Tidningen utkommer 7 gånger i veckan och Hvad Nytt i dag? i SVENSK SÄNG m. fl. fall af blodstockningar, vid sensträckningar Aktiebolaget Hufvudkontor: R E G E R I N G S G. Stockholm. Afdelningskontor: H Ö T O R G E T!
Utskits hemställanden rör:de punkterne b och c. Dessa hemställanden blefvo likaledes af R. o. Ad. bifallne. Utskits hemställan rör:de punkten d. Hr von Koch, Nils Samuel: Förra gången detta ärende här förevar, yttrade jag mig så vidlyftigt, att jag nu kan vara särdeles kort. Jag inskränker mig derföre allenast till den hemställan, att statens bidrag till skjutslagen måtte bestämmas till V3:del, i st. f. '/aidel, såsom här blifvit föreslaget. Hr Hjärne, Harald: Tre Stånd hafva återremitterat Utsk:ts förra Betän.k. och dervid bifogat ganska vidlyftiga diskussioner, hvilka dock mera åsyftade frågan i allmänhet, än några särskilda punkter. Beträffande frågan om statens öfvertagande af skjutsen, så hade de tre St:n temligen tydligt uttryckt den åsigt, att sådant för närv:de icke borde ske. Deremot hade BondeSt:t ansett, att hela entreprenadkostnaden borde öfvertagas af staten. Utsk:t ansåg sig likväl, på samma gång det ville ställa sig till efterrättelse de hufvudsakliga åsigter, som blifvit uttalade, icke böra frånträda den grundsats, som det förut uttalat, nemi. att skjutsbesväret icke är ett bestyr, som bör läggas endast på en enda klass, utan hvartill alla klasser inom samhället böra bidraga. Utgående från denna princip såsom grundsats, kunde dock Utsk:t icke vidhålla sitt förslag i förra Betänk:t, emedan det af 3 Stånd ogillats; likväl hade åtskilliga ledamöter inom dessa Stånd yttrat sig till förmån för principen, ehuru de för närv:de icke ansett den böra tillämpas, enär medel till dess bringande i verkställighet saknades. Såsom R. o. Ad. torde erinra sig, upgick den beräknade summan, hvarmed Statsverket skulle betungas, till 670,000 rdr, och man var temligen allmänt öfverens derom, att denna summa var för lågt beräknad. Man ansåg sig emellertid inom Utsk:t, när principen i allmänhet ej blifvit antagen, kunna gå den medelvägen, att vid denna riksdag till en del antaga den.
I öfverensstämmelse med det villkor Riksens Stan-* der, år 1818, fästade vid afskrifningen af Bolagets skuld, 1,080,877 R:d. 38 sk. 2 rst. till Götha-Canal-Discont, håfve Vi oek funnit Oss bö-^ ra med de nu bevilljade Låne-anslagen förena det bestämda förklarande, att någon skyldighet^ å Statens sida, ej erkännes, att ersätta Actieegare ränta efter byggnads-åren; och hvad slutligen angår en af Bolaget väckt fråga om belänings-rätt för Aetierne uti Statens PenningeVerk, så håfve Vi, på sätt Reglementet om Publique pappers belänande uti Banco-Discontea innehåller, afsatt nödig Fond härtill, och bestämt de villkor, hvarunder Vi funnit Oss kunna ea sådan belänings-rätt medgifva. Genom Remiss, af den 20 FebruarK innevarande år, har Kongl.
Af omförmälde donations-medel utgick, till 5y personer, i Gratificalioner och Pensioner ett belopp af 4>04^ R-‘dr 16 sk.; och af EnkeCassan erhöllo 172 Pensionstagande tillsammans 14,329 R:dr 22 sk. 5 rst. Det har icke kunnat upplysas, huru stort antal af dessa Cassors Pensionairer vistas i Hufvudstaden. 3:o Civil-Slatens Pensions-Inrättning. Dess Cäpital-fönder och Cassör voro vid 1837 års slut 964,631 R:dr 10 sk. 3 rst. Inberäknadt årligt Statsanslag 40,000 R:dr, utgjorde inkomsterne nämnde år 111,339 R:dr 28 sk. 6 rst.; utgifterne åter uppgingo till 82,094 R:dr 18' sk., deraf anslag till Pensioner 63,653 R:dr 34 sk. 7 rst. Pensionairerne voro samma år: å Allmänna Enkeoch Pupill-fonden 320, med 12,811 R:dr 32 sk.; å enskilda Enkeoch Pupill-fonden io3, nied 14,568 R:dr 2 sk. 8 rst.; och å dela - 91 jarnes Pensions-fond a5, med 11,513 R:dr 16 sk. Huru många af dessa Pensionärer tillhöra Stockholm, är icke urskiljdt. 4:o Pensioner, betalde af Kongl. Con voy-Commissariatet, hafva år 1837 utgjort 1,912 R:dr 5 sk. 3 rst., till 6, dels personer, dels Sterbhus. 5:o Pensioner af Poslmedlen hafva nämnde år utbetalts med 383 R:dr 16 sk., till 4 Personer. 6:0 Tull-Statens Pensions-Inrätfning.