Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då likväl denna bevillning, som utgör ersättning för vissa ifrågavarande hemman förunnade förmåner, synes vara af samma beskaffenhet, som den^i II § omförmiilde bevillning af frälse-egendomar, har Utskottet icke funnit skäl att föreslå någon ändring uti de rörande den särskilda bevillningen för ofvanberörda Postoch Lotshemman hittills gällande föreskrifter. De uti 18 § af Kommitterades förslag intagne föreskrifter angående bevillning för frälseräntor hafva utaf Utskottet blifvit uteslutne, då Utskottet, såsom ofvan är nämndt, ansett frälseränta lika med sådan fastighet, som afses i mom. 2:o af 2 §. % IS I afseende på bankbolag hafva Kommitterade, från hvilkas förslag (S 21) ofvanstående § är hemtad, yttrat, att Kommitterade ansåge bankrörelse rätteligen hafva bort beskattas lika med annan rörelse. De sedelutgifvande bankerna vore emellertid nu undei kastade särski'd högre beskattning och Rikets Ständer torde icke vara villige att eftergifva den inkomst Staten härutaf haft. Ett undantag i afseende å dem torde, enligt Kommitterades förmenande, äfven möjligen kunna ällfärdigas, då rättigheten till sedelutgifning beror på särskildt privilegium. Men derföre syntes det ock lämpligast, att särskildt beskatta just denna rättighet och icke den del af dessa bankers rörelse, som kunde drifvas af hvar och en annan, utan att vara underkastad särskild bevillning. Kommitterade hade derföre ansett sig böra föreslå, att bankrörelse först beskattades såsom annan rörelse, men att bank, som har sedelutgifnings-rätt, för denna rätt ålades särskild afgift. Förutsättande, att Rikets Ständer af de sedelutgifvande bankerna ville uttaga ungefär samma bevillningsbelopp som hittills, hafva Kommitterade derföre föreslagit, att för hvarje 1,000 R:dr af det högsta beloppet under föregående året på en gång utelöpande sedlar borde erläggas Två Riksdaler i bevillning. Bilagan litt.
Län för egen del och såsom Ombud för allmogen inom Ölands Södra Mot, under åberopande af Rikets Ständers tneranämnde skrifvelse gjorda underdåniga anhållan, att anläggandet af ifrågavarande kronomagasin måtte, så fort ske kunde, sättas i verket, Kongl. Maj:t, efter det Kongl. Stats-Kontoret blifvit i frågan bordt, jemlikt Nådigt Bref den 24 April 1852 funnit, i betraktande af den betydliga kostnad, som, enligt hvad upplyst blifvit, uppförande af särskildt kronomagasin å södra delen af Öland skulle för Statsverket medföra och hvartill något bidrag icke vore att från räntegifvarnes sida påräkna, skäligt låta den härom väckta frågan förfalla, men deremot, med afseende å de olägenheter, som, i anseende till den under vintern oftast försvårade kommunikationen emellan Öland och fasta landet, voro förenade med räntegifvarnes inom Ölands Södra Mot åliggande att, vid den i allmänhet stadgade tiden, uti Kalmar aflemna deras till leverering in natura uppsagda räntespanmål, i Nåder tillåtit bemälde.räntegifvare att i April eller Maj månad hyarje år berörde levereringsskyldighet fullgöra, under förbehåll likväl, att åbo, dom vårfrudagen hemmanet afträdde, skulle densamma derförinnan sig afbörda. Då förevarande fråga således redan blifvit, efter föregången utredning, af Kongl. Maj:t i Nåder pröfvad och afgjord, på ett sätt, som under nuvarande förhållanden synes bereda de levereringsskyldige all billig lättnad, hemställer Utskottet, att den nu väckta motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Ani. till Exp.-Utsk. dea 21 Jan. 1854, kl. 2 e. m. Memorial.
Samtidigt var hon en deltagarinna i det glada, yra sällskapslif, som då brusade i Vermland, och hvarom Knut Lilljebjörn och Eva Fryxell — att ej tala om Gösta Berlings författarinna — vetat att förtälja. Frän denna tid visste hon också att hela sitt lif igenom bevara en mängd minnen af karaktäristiska personer och händelser, och hon berättade därom för barn och barnbarn gärna och med humor och känsla. Claudius. höök och om den elake brukspatron M — rs (» Sintrams ») färder efter tjurarne med sin hemska gynnare och om spöket i gungstolen. Den täcka, talangfulla och förmögna Märtha-Stina Åberg fick naturligtvis flere giljare. Af dem valde hon apotekaren Lovens Fredrik Schöldström, då nyligen bosatt i Kongsbacka, och deras bröllop stod den 28 december 1839. T denna stad har hon allt sedan lefvat sitt lif, nöjd, verksam, fridsäll, utan buller och bång, spridande kring sig en rik andes välsignelser samt ej minst den doft af förfining i sällskapslifvet, hvilken god börd och god uppfostran medföra. Det var ock med skäl den vänliga hand, som i Göteborgs Handelstidning skrifvit den lilla runan öfver Martha Stina Schöldström, betonat, huru hon på 1840-, f&gt;0- och liO-talet » visste att föra ett fint hus i den lilla apotekarebostaden i Kongsbacka ». Djupt musikalisk, var hon förtrogen med det bästa inom tonernas värld och visste att vid pianot vara en gedigen tolk däraf. I yngre år sjöng hon med en ej stor, men behaglig röst Crusells och Geijers kompositioner, men helst Adolf Fredrik Lindblads visor. Mozart och Beethoven voro eljes hennes högsta musikaliska idoler.
— Ehuru ett sädant förhällande i sa mälto är skadligt, att'EmbetS°Wer?en derigenom kunna komma alt lida brist pä skickelig» Ledamöter, hwilkas lediga rum i stället till att syllas as sä till sägan» des inom Merker upfostrade subjecter as Betjeningen, i följd as sadan sakernes ordning, skola intagas af osta okunnige och wid rjenstgöringen altid owane parvenuer, hwilkas första merit således blir en snäll saklningsgäfwa att lära sig göra den tjenst, för hwars Utöfning de redan, wid enmlagandcr deras, borde wara - gagna Bukarne, men alia öfrige omkostnader bestridas af enskilde personer, Utskottet icke torde hast tillräcklig anledning till det yttrande arr Lots och Väk.-Jarätkningarne nudcrhällas genom publiquc älgärb; och behöfwer man blott läsa Kongl. Vrefwek till Usni-raliters Collcgium af de» I2:te Iuin r: 1757, för <m härom fä en annan öswertygelse. — Lärandes dc kostnader, som kunnat ätgä tili CbartX - Werket, lrka litet som andre as Lotsmcdlei! gsorde utgifter förändra, den.sanning, akt af nämnde medel finnas öswersrott, som äro till Skars Comoim astäninade. Den tanken att Lotsmedel kunna lika som Stars» medel anwändas till allo. allmänna ändamål uran åtskillnad, more af sä mycket mera cstertäiikelig följd, som derigenom alla occonomiika inrättningars bestånd ? alles i äfwemyr, ty med lika skal skulle af Brand, rfäkringens, Ie'rn»Contoirers och Sjö-Afiurmieenö; fl. fonder, öfwerskotlen blott genom ett penndrag. dirlifwaS med Stats, Werket såsom del ock redan isolt med Manusactur-Fonden.
Credit Utgifter: Aflöning öö Beklädnad till stallbetjeningen 32b: 28. Reseoch traktaments-penningar 133: 44. Skrifmaterialier och expenser 709: 9. Byggnader och reparationer 1148: 37. Inköp af inventarier och förbruknings-persedlar 353: — Dito af spanmål m. 2,731: 65. Utskylder ^l_r£2. Medikamenter och läkare-arfvode 154: 73. Balans till ur 1859: Arets arrende af Flyinge oell Dahlby kungsgårdar har, enligt särskild redogörelse, utgjort: Penningar R:dr R:mt 354: 50. Påg Tunnor 114. Korn » 114. Hafre » 614. Hö lispund 17,850. Halm » 8,300. A kungsgårdarnes icke utarrenderade ängar har höskörden uppgått till 8,518 Lft. § 2. För dc vid Flyinge stuteri-inrättning befintliga kreatur redogöres sålunda: Behållning Behållning från till år 1857. Tillkomst. Afgång. är 1859. Emot räkenskapen har å Revisorernes sida någon anmärkning ej förekommit, Stam-I io 11 an c 1 e riem a. Räkenskapen, hvilken blifvit utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten och från Revisorernes sida icke heller föranledt till någon erinran, visar följande förhållande : Jj ebet. Balans från år 1857: Credit. Utgifter: Balans till ur 1859: Kontant behållning Säkerhetshandlingarne befunnos i god ordning. Kongl. Landtbruks-akademien. Dess räkenskap, sorn utan anmärkning blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten, visar följande förhållande: Debet. Balans till år 1859: Balans från år 1857: Utgifter: Fastighets-onera Hus-reparationer Extra utgifter Jettoner Experiinental-fältet Löneförhöjning åt Experimental-fältets Insoektor... Balans till år 1850: Kontant behållning Utlänta medel och öfriga fordringar
Arthur tyckte, att hennes leende och hennes blick voro mer hänförande än någonsin, och han darrade vid tanken att förlora sin ängel. Men höststormarne, den molntunga himlen kom åter och snart bäddades den ständiga sjukbädden i det forna paradiset. Och så gick vintern, och en ny vår kom med kalla solstrålar. ' Marias utseende blef allt mer förklaradt, ögonens glans blef allt mera öfverjordisk, och de fina små händerna blefvo allt genomskinligare. Med trötta handrörelser smekte hon sin vän och hviskade med afbrott. » Din lilla Maja går snart b o r t. min stackars gosse men tack för all kärlek. och denna korta lyeka. Lef för din konst ..., arbeta, det ger mod och styrka Icke sant, min Arthur, du går ibland till din lilla Majas graf och lägger där några enkla blommor ... endast enkla — några för-gätmig-ej och hvitsippor. &gt; Och så kom april, och då var den korta sagan slut. Med Arthurs hand i sin slumrade Maria in stilla och leende, just som morgonsolen glänste fram i all sin glans. En liten blomstersmyckad grafkulle är nu allt, som vittnar om den unge konstnärens sköna ungdomsdröm. ' •IIIIIIIMIIIII Hylin &amp; C * KONGL. HOFLEVERANTÖR Hyacinthe, Heliotrope, Syren m. fl. prisbelönta vid iSgj års utställning med GULDMEDALJ Förtviflade ha mor och far Den lilla saknat nyss; De ropa — skogen ger ej svar, Hur ångestfullt man lyss. T. A. T. : [1 samt kos alla finare Parfymhandlande i riket *: tiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiitiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiittiiiiiitiiiiiiitiiiiiiiitiiiiiiiitiiiiiiiiiT Snart skola köld och mörker rå: Det skymmer redan nu! O, du, som tog dig an de små, Vårt barn beskydda du! songen gifva tre abonnementskonserter. Den första af dessa hålles tisdagen den 14 november, och därvid gifves en repris af F. Liszts i våras med så- dant intresse mottagna världsliga oratorium » Legenden om den heliga Elisabeth », denna gång i förkortadt skick.
Ett äldre dylikt fanns förut i Strengnäs, som väl i början icke var mycket besökt, men antalet lärjungar har på sednare tider ökats. Sedan likväl nu dessa två andra blifvit ordnade, skulle det i Strengnäs upphöra, och som det icke heller numera torde behöfvas, får jag anhålla om bifall till StatsUtsk:ts Utlåt, i det nu föredragna mormt samt afslag å Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Utlåt. N:o 6 Gr. von Rosen, Fredrik: Jag har reserverat mig mot det beslut, hvartill Sammans. Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t kommit i denna punkt, ty lika med Gr. Posse anser jag att det ringa afståndet från Stockholm gör ett Seminarium i Strengnäs öfverflödigt. Jag får derföre anhålla om bifall till Stats-lJtsk:ts Utlåt, samt afslag å det Sammans. Utsk:ts förslag. Frih. Gederström, Rudolf: Jag är i detta fall af olika tanke med Gr. von Rosen. Strengnäs’ läge kan icke vara annat än förmonligare, då man jemnför detsamma med Stockholms; men då ödet, i skepnad af tre Stånds beslut, redan godkänt Stats-Utsk:ts Utlåt., så utgör detta en anledning för mig att icke framställa något yrkande, utan endast tillkännagifva min åsigt. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till Stats-Utsk:ts hemställan i förevarande mom. och afslag å Sammans. Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Utlåt., dels ock af Frih. Cederström, att R. o. Ad., med afslag å Stats-Utsk:ts hemställan, måtte bifalla sistnämnde Utlåt. Härvid anmälde sig och yttrade: Frih. Gederström: Jag är tacksam för Hr Gr:s o. Landtm:s uppfattning af den verkliga andemeningen i mitt tal; men jag nödgades sluta med att, då 3 Stånd redan fattat sitt beslut i frågan, så kunde jag icke framställa något yrkande.
Län icke är tjenligt till odling och sädesproduetion. Yi veta, hvad sädes-odlingen stigit i Österbotten, som ligger i grad högre i Norr, än Jemtland, och vi böra således ej tvifla, att ju icke Jemtland är för sädes-odling förmånligt.. En communication är äfven öppnad, nemligen ifrån Berg och Åsarne i Jemtland genom Hogdal i Gefleborgs Län, till Dalarne ock Wermland. — Det var till befrämjande af alla dessa olika syftemål, sorn Regeringen ansåg nödigt, Den 57 November e. tn. 643 alt Jemtland bordejiafva en särskild Styrelse, och derföre afsondras från "Wester-Norrlands Län, och om alla de 11,000 personerne, hvilkas talan man åberopar sig föra, voroTilstädes här, skulle de likväl troligen icke förstå att bedömma så beskaffade ändamål och förhållanden. Jag hör således att, häldre än att nedbryta hela denna grund, det är bättre att låta bero vid hvad Jlegeringen funnit för godt förordna. Herr Lilliestråle, Gustaaf, uppläste följande: (Se Bilagan N:o 2.) Herr Hjerta Gustaf: Jag förenar mig i den åsigt Grefve von Platen yttrat, att Jemtlands Län bör bibehållas såsom särskildt Höfdingedöme. Dess belägenhet vid Norrska Gränsen är, i afseende på handeln, förmonlig, och jag tror, att Läns-Styrelsen derstädes kan uträtta mycket, genom öppnande af nya communicationer och befrämjande af odlings-företag, fastän frukten af allt detta icke genast kan visa sig.
Cabinettets, Hof-Caneellers-Expeditionens, Riks-Archi vets och Kongl. Bibliothekets aflöntngssummor komme att förhöjas tillsammans med nära 8,000 R:dr, eller omkring | af det belopp, som för löneregleringen inom alla Stats-Expeditionerne och öfrige Cancelliets »fdelningar blifvit begärdt, och att således Stats-Expeditionernas reglering, i Utskottets tanka, den vigtigaste, derigenom icke i någon hufvudsaklig mon befrämjades; dels alt, hvad arbetsordningen angår, inom Kammaroch Finance-Expeditionerne, följes en från Camiterades förslag skiljaktig grund, hvilken, om den blifver tillämpad, skall vid löneregleringen visa ett annat, eller ett mindre Statsbidrag erfordrande resultat; samt dels, att då behof för Rikets försvar af den mest angelägna beskaffenhet nu blifvit för Rikets Ständer anmälde, såsom till Beväringsmanskapets exercice, Flottans öfning m. m., och å hvilka i första rummet afseende måste lemnäs, Utskottet, i betraktande derjemte af StatsVerkets närvarande ställning, finner sig nödsakadt i allmänhet afstyrka sådane utgifter, som afse löneförbättring åt Embetsoch Tjenstemannapersonalen. På grund af hyad nu blifvit anfördt, vidbiifver Utskottet sina förra, i frågan om Kongl. Cancelliets lönereglering, gifne tillstyrkanden, men med hemställan derjemte, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. 1 underdånighet anhålla, alt, så vida Kongl. Majit icke, med den af Utskottet föreslagne tillökning i tillgångarne för Kongl. Majits Cancellie, skulle i Nåder finna för godt vidtaga någon reglering, frågan deröm tills vidare må uppskjutas, och Rikets Ständers 1 detta ändamål gjorde anslag således besparas.
Prop. A. ”Den, som vill, att nedanstående §§. skola erhålla följande lydelse; Regerings-Formen. §. 53. ”Rikets Ständer välje — • i Stats-Rådet förda Protocoll; Ett Statsoch Bevillnings-Utskott, bestående af Två Hufvud-Af delningar, att utreda och för Rikets Ständer uppgifva Statsverkets och Riksgäldsverkets tillstånd, förvaltning och behof, samt att föreslå Bevillningens grunder och fördelning; Ett Banco-Utskott, att m. m.” §. 58. ”Vid hvarje Riksdag för det Statsoch Bevillnings-XJlskott, som m. m.” 4 Constituiiors-\Jtskottets Memorial Nio 117. §• 62. •'Sedan Stats-Verkets behof blifvit af Statsoch Bevillnings-Utskottet uppgifne m. m.” §. 66. "Bikels Ständers sedan Statsoch Bevillnings-T]tskottet öfver m. m.° §. 69. ”Uppstå, betänkligheter att antaga hvad Statsoch Bevilltiings-Vtskottet tillstyrkt samt meddelas Statsoch Bevillnings Utskottet, som Anser Statsoch B evil In rhgsU t s ko 11 e t sig Stadna två Stånd emot två, då skall Statsoch Bevillnings-U tsk ott e t förökas — eller förkastande af hvad Statsoch Bevillnings-Ulskollel tillstyrkt m. m.” §• 7°- "Rikets Ständers valda Statsock Bevillnings-JJtskolt åligge ” §•
Och jag lemnir åt hvar och en att bedomina, huruvida det är ett tecken till vanmagt, att allmogen från en enda provins förmådde, att under Gustafs anförande kasta en mägtig Tyrann ifrån Thronen. Jemte bifall till första punkten af Utskot Ridd. 0. Ad. Prut. VII. Band. 30 4«S Den 14 4i igust i f. rii. tets Betänkande, får jag vördsamt hemställa om icke , för enhetens Jkull uti principen , det tillägg borde göras, att äfven alla inhemjka varor måtte, mot afpasfad tull, /ritt jä utJöras. Friherre BjSrn/ljerna, Maqnus-. Flerevärde talarebafva så väl utvecklat detta ämne, att jag anser onödigt att upptaga tiden, och ingå uti någon afhandling derom. Jag anhåller således blott att få göra några mindre anmärkningar. Den af theo* rien i allmänhet framstälde satts, att ett land ej bör tillverka annat än det, som det kan tillverka för bättre pris än andra länder, mäste jag betvifla, i synnerhet i afseeode på Sverige. Man kan ej citera någon product, som icke kan erhållas till bättre pris utifrån. Ehuru låga Spanoemålspriserne nu äro i Sverige, kan man likväl erhålla säd för ännu bättre köp från Dannemark och Pommern; Jern, denna vår hufvudproduct,erhålles, ehuru af mindre god qvalitet, dock för vida bättre köp från England, i dess mer och mindre förädlade skick, och vi hafva sett Vedevåg icke kunna uppehålla sig. I kläden undersäljas vi både af England, Frankrike och Tyskland. Så är det med alla våra tillverkningar. Då hemställer jag, huru den sattsen, att ej tillverka annat, än hvad som kan göras för bättre pris, skulle kunna tillämpas på Sverige, ty dä skulle vi importera allt, och hvarmed skulle vi då betala. En värd talare har citerat exem* pel af vår Östra granne, som för några år sedan frångått prohibitifsystemet, och valt det liberalare. Det var i den meningen, att alla j}fii 14 Augusti /■ »».'
Att, dä Lagskipningen bör ivara oberoende af ereeutiva magten, synes Konungens rätt att i Justiticomäl rösta wara twärt emot en allmänt erkänd Constitutionsgrund. Utskottet knnde ej linderläta att anmärka denna princips stridighet med den som söranlcdt päininnelsen ivid 10 ^:n. Emedlertid förmodade Utskottet, att, dä Konungen mäste öfiverivara malen i Högsta Domstolen, för att kunna beräkna sina röster, och dä deha röster endast aro tivänne, skulle den befarade inflytelsen wiserligen ej bliftva i nägot hänseende skadlig, hivaremot, ester Utskottets mening, beslutet genom Konungens deltagande echöste en högre ivärdighet och mera förtroende hos Allmänheten. Z 25. Att de dispenser, hwilka Konungen kari äga rätt att gistna, borde ock här införas. Utskottet ansag ett yrkadt stadgande härom ej wara af constitntionel art, utan hörande till Allmänna Lagen, hwarsöre ock de under innewarande Riksdag i detta ämne »väckte frägor bliswit remitterade till Lag-Utskottet, som redan deröfwer lärer hafwa yttrat sig. Författare il önskar, att Adelns döttrar finge behälla förut innehafde rättigheter och sörmäncr, hwarjemte han ej ser nägot skäl i uteslutandet af yngre söner, som Constitutious-Utskottet harwid gjort. Utskottet fann det wara Högloft. Ridderskapets och Adelns ensak att besluta om döttrarnes inskrifning och pensionerande i Adeliga Jungfrustiftet. Dä den sednare anmärkningen ej syntes egentligen framställd säsom emot den redan antagna RegeringsFornicn, utan blott säsom emot Utskottets förslag Expeditioner till Motionairer. 689 dertill, kunde Utskottet densamma es till pröfning upptaga, i synnerhet som nägra till ändring ledande skäl icke blifwit anförda. §8 39, 40, 41 och 42.
R:dr, detta arfvode måtte ökas till 2,555 R:dr, eller samma belopp, som Kongl. Majit äskat, är gilladt af Ridderskapet och Adeli samt Preste-ståndet, men Borgareoch Bonde-stånden hafva bestämt arfvodet till 1,800 R:dr Vid sådant förhållande föreslår Utskottet omröstning, enligt följande proposition: »Den som vill att arfvodet för Kommendanten i Stockholm bestämmes till 2,555 R:d Runt, röstar Ja; t Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Stats-Utskottets Memorial M 149. Nej, kommer nämnda arfvode att uppföras med 1,800 l!:dr samma mynt.» Uti 8:de punkten, angående aflönings-staten för Krigs-akademien, hade Utskottet ansett att med beviljandet af deri för Kamereraren vid Akademien föreslagna arfvodestillökning från 960 R:dr 18§ öre till 1,500 R:dr det förbehåll borde förenas, att, om befattningens innehafvare eger annan tjenst å stat med lön, han endast får åtnjuta nuvarande arfvode med en till 1,000 R:dr jemnad summa. Denna af Utskottet i Utlåtandet M 124 vidhållna framställning är gillad af Borgareståndet. Ridderskapet och Adelli samt Preste-ståndet hafva äfven bifallit tillökningen, inen uteslutit det af Utskottet föreslagna förbehåll. Deremot är all förhöjning i aflönings-staten för nämnda Akademi af Bonde-ståndet afslagen. Omröstning torde derföre i denna fråga få anställas, enligt följande proposition: »Den som vill, att med den för Kamereraren vid Krigs-akademien beviljade aflöning af 1,500 R:dr Runt det förbehåll förenas, att, om befattningens innehafvare eger annan tjenst å stat med lön, han endast får åtnjuta nuvarande arfvode med en til) 1.000 R:dr sagde mynt jemnad summa, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, förfaller frågan om ett dylikt förbehåll. 17:«.
Enligt de Utskottet meddelade upplysningar rörande denna utgift, har densamma tillkommit af den anledning, att, då omsorgen med Pionnieren StatsUtskottets Utlåtande N:o zsi. 1t Bergs beredande lill döden egentligen skall tillhört Bataillons-Predikanten vid Pionnier Corpsen, —- reen Berg var häktad i Mariestad, det ansetts leda till hushållning att betala en på stället vistande Prestman, i stället att bestrida kostnaden för Bataillons-Predikantens resor emellan Carlsborg och Mariestad samt åter. Men som, enligt den för Skaraborgs Län gällande Stat, ett årligt arfvode af 75 R:dr är uppfördt för den Prest, som besöker iångarne i Länsfängelset, och det sålunda skäligen kan anses hafva tillhört denne Prestman att utan serskild ersättning bereda Pionnieren Berg; så, och då härvid i öfrigt förekommer, att, om äfven något arfvode för besagde uppdrag kunnat ifrågasättas, annan tillgång derföre bort utfinnas, än de till Försvars-verkets iståndsätfande anvisade Extra anslag, har Ut* skottet icke kunnat undgå att vid detta förhållande fästa uppmärksamhet; men då nämnde till beloppet obetydliga utgift är af beskaffenhet, att någon sådan efter all sannolikhet ej vidare kommer i fråga, anser Utskottet sig icke, i anledning af det anmärkte förhållandet, böra tillstyrka någon åtgärd å Rikets Ständers sida. Fortifications-Afdelningens Räkenskaper hafva befunnits i fullständigt och behörigt skick 4:0 FörsvarsVerket till Sjös. Jemte anmälan om detill Försvars verket anvisade Extra Anslag, hemställde Rikets senast församlade Ständer, uti underdånig Skrifvelse den 50 November 1329* bland annat, att årliga Räkenskaper öfver dessa medel måtte afgifvas till granskning i Kongl. Kammar-Rätten samt af Rikets Ständer och deras Revisorer; och Kongl. Majtt har på grund häraf förständiga! vederbörande om behörigt iakttagande af denna föreskrift, men i afseende på de till Försvars verket till sjös af Extra Anslaget anordnade medel, har nämnde föreskrift af Förvaltningen utaf
Utskottet, dit denna fräga säledes remitterades, med anmodan till Utskottet att med sitt utlåtande beröfwcr till nästa klenum inkomma. k7c supra. Utdrag af Prokocollct, hältet i HögloflRidderskapet och Adelns klenum d. iz September 1809. S. D. Som hos Riddcrskapet och Adein anledningar förekommit, att, uti de till DcwillningsUtskottet aflemnade officiella upgiftcr öfwer de förra örens Bcwillningar pä Krut - och Socker - tillwcrkningarnc i Riket betydliga oriktigheter influtit; Attsä, och dä Middcrskapct och Adeln ansäg nödigt inhämta lillfbrlitclig kännedom, hwaraf beha oriktigheter härflyta kunnat, beslöts, det skulle ät Wewillnings-Utffottct updragas att igenom Herr Hof - Canzlerens ätgärd hos wcdcrbörande Embctswcrk söka härom erhälla nödige upplysningar samt sedermera med berättelse om rätta sammanhanget med ofwanberörde uppgifter inkomma ; Hwarom de öfrige Respcctivc Ständcn skulle genom Protocolls-Utdrag wänligcn underrättas, bld tupru. Herr Gr c swen och Landk-Marsk alk cn tillkännagaf, akt han i dag talat med under - Släkhällarcn lätifenspLnre, och framfört Ridderskapets och Adelns, i afseende pä honom yttrade tänkesätt. Herr l-iilje-nsparre hade swarat, att beträffande angifwclserne mot Tull-Oircctioncn, hwaraf Herr I^ii^ensparre wore Ledamot, hade den samma gätt i försatt - Den 14 September.