Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Utskottet har anledning förmoda att den korpsen åliggande tjenstgöring skulle kunna besörjas af ett färre antal officerare än staten nu upptager, finner sig Utskottet böra tillstyrka, att Rikets Ständer i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta uppgöra och till Rikets näst sammanträdande Ständer öfverlemna förslag till ny lönestaf, grundad på den förändrade organisation af flottans Konstruktions korps, som Kongl. Maj:t kan finna mest lämplig och ändamålsenlig. Då Utskottet emellertid anser rättvisa och billighet fordra att äfven de vid denna korps anställde personer under nästa Statsreglerings-period erhålla en aflöning, någorlunda motsvarande den Utskottet trott sig böra tillstyrka för flottans öfriga korpser, får Utskottet, sorn vid ofvanuppgifna förhållande funnit sig icke böra ingå i någon närmare granskning af de utaf Kongl. Maj:t för körpsens särskilda löntagare föreslagna lönebelopp, hemställa, att en summa af 9,000 R:dr må under hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860 ställas till Kongl. Majtts disposition, att användas till löneförbättring för korpsens personal. 13:o. Jemte det Kongl. Maj:t ansett löneförhöjning böra tilldelas nu i flottans tjenst anställde Machinist-Qfficerare till de belopp, som finnas upptagne å den Stats-Utskotlets Utlåtande J)f 72. IS Departemenfs-chefens betänkande bilagda tabell Litt. L., bär Kongl. Maj:t föreslagit att nya löner, hvardera å 1,500 R:dr, malte å staten uppföras för ytterligare två sådane officerare. Yid granskning af den föreslagna staten befinnes aflöningen för de båda äldste Machinist-Officerarne upptagen till olika belopp.
Riddarhus-Fiscalen är derjemte såväl Riddarhus-Cassans, som Stiftets och de öfrige inom Riddarhus-Dirsktionens vård stående Cassors Ombudsman, hvarföre honom åligger: l:o. Granska de Låne-ansökdingar, jemte Rotel och anmärkningar, som Kamereraren enligt 44 § aflemnar, samt utlåta sig, huruvida den erbjudne säkerheten är sådan, att lånet enligt gällande föreskrifter kan bifallas, eller hvad dervid kan vara att erinra; samt inom åtta dagar efter delfåendet de sålunda beredde Låne-Handlingarne, jemte skriftligt utlåtande, till Secreteraren aflemna, 2:o. Att sedan Kamereraren till Directionen ingifvit förteckningar å så väl inteckningsförnyelser, som obetalte räntor, efter Lag och Utlånings-Reglementet, med dem förfara, samt räkning öfver utgifterna till Directionen inlemna, 3:o. Att i alla rättegångar, som röra Riddarhuset, utföra Directionens talan, och sedan Kamereraren, vid inträffande konkurser, enligt § 43, aflemnat edgångs-bevis, bevaka och utföra Cassans talan, äfvensom i alla till dess befattning hörande mål inför Directionen tidigt tillkännagifva hvad af honom blifvit tillgjordt, hvad åtgärd derpå följt och hvad i öfrigt kan vara anmärkningsvärdt. 4:o. Att öfver alla Remisser och anförtrodda göromål föra ordentligt Diarium, med anteckning af hvad som i hvarje sak, tid efter annan, blifvit tillgjordt, och huru den blifvit afslutad, samt vid hvarje års slut till Riddarhus-Directionen deröfver med berättelse inkomma. § 53. Riddarhus-Fiscalen åligger äfven att uti alla frågor af juridisk beskaffenhet förfara efter Lag och de testamentariske förordnanden, som i serskilde fall kunna vara gifne, äfvensom att tillse, det enahanda behandlingssätt iakttages, då sådana frågor i Directionen förekomma, hvadan han eger att, derest något häremot stridande skulle förelöpa, sm mening i ämnet till Directionens Protocoll afgifva.
Passagerareoch Godslra/ilien från och med den 17 Mars lill och med den SO Augusti 1851). 4,182 26 Banko U:dr 11,513 27 Gods från och med den 17 Mars: från och med den 17 Mars lill och med deli 19 April 4,578 38 den 21 April den 17 Maj . 5,093 30 den 19 Maj den 14 Juni -. 2,970 18 den 16 Juni den 12 Juli . 5,068 18 '*fr ’ den 13 Juli den 9 Aug.. 6,196 26 den 10 Aug. den 30 Aug . 7,553 — Banko B:dr 51,260 34 i © C STATISTISK lili Frälse-Sälerier Säteri-Husl håll Rå- och Rörs-Hemman Frälse-Hemman Bergs-Frälsc-Hcmman Frälse-Skatte-Hemman Kiono-Hemman Krono-Bergsmans-Hemman Krono-Ruslhäll Krono-Augments-Heminan Krono-Skatte-Mcmman Krono-Skattc-Bergsmans-Hemman . Krono-Skatte-Rusthåll Krono-Skalte-Augments-Hemman . Militie-boställen Indragna Militie-boställen Ci\ila boställen Ecklesiastika boställen Akademie-Heniman, Krono Hospilals-Hemman, Krono ■ Krigsmanshus-Heimnan, Skatte Rekognitions-Skogs-Heninian, Krono Dito dito Skatte Skatilagde, bebyggde Torp och Utjordar ni under något hemmans ränta inbegripn Dito dito dito Dito dito dito Dito obebyggda dito dito fl. Lägcnhete Frälse Skatte Krono dito utan mantai -boställen c tor, jemförde Oskaltlagde. bebyggde Torp, deraf 864 Hussaroch Sold Backstugor • • Bebyggde
På Bonde-Ståndets O vägnar vägnar H. Schwan Lars Olsson h. t. Talman. n. v. Talman. Uppläst den ii Juli. Stormägtigste Allernådigste Konung! Hos Riksens Ständer har fråga blifvit väckt, om afskaffande af Luderplatsers anläggande och allmänna Härads-skall efter odjur. Riksens Den 11 Juli. 993 Riksens Ständer hafva, vid öfvervägande häraf, funnit, ali Jmderplatsers anläggning förorsakar Hemmans innehafvare betydligt besvär, och understundom skada, dagsverkens förspillande, ofta utan nytta, samt kostnaders vidkännande _ genom anskaffande af större Jagttyg och uppförande af hus till deras förvar; Riksens Ständer hafva derföre beslutit , att alla de anstalter, sorn erfordras till odjurens utrotande, hädanefter må få bero på de överenskommelser, hvilka efter locala förhållandet och behofvet kunna Häradseller Socknevis af invånare träffas, och hvad Länefis Styrelse i detta ämne kan finna nödigt dem föreslå; hvilka överenskommelser dock böra till Konungens Befallningshafvandes pröfning och fastställelse öfverlemnas; äfvensom att, enär Skallgång efter odjur anses nödig, densamma må, utan att Konungens Befaliningshafvandes tillstyrkan dertill behöVer afvaktas, verkställas, och sådant endast ortens närmaste Krono-betjente tillkännägi Vas, hvilka det då skall åligga att berörde vidtagna åtgärd till Konungens Befallningshafvande inberätta, och att om Uppbådningen till Skallgången besörja. Hvilket allt Riksens Ständer härmed till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och stadfästelse i underdånighet öfverlemna. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad , trohet och nit Bamkt. SUS. 13 6. Stor - 994 Den 11 Julu Stormagtigste Allernådigste Konung!
Ex. Hr Frih. o. Landtnäs härefter lill bifall å Ulsk:s i denna punkt gjorda tillstyrkande framstälda propos. besvarades med starka ja blandade med några nej, hvarpå H. Ex. förklarade det han funnit ja öfvervägande. 2, 3, 4, 5, 6 och 7 punkterne. Bi föl los. 8:de punkten. Frih. Raab, Adam Christian, anförde, dels muntligen dels skriftligen. Jag vågar anhålla alt här, vid föredragningen af denna punkt, få upläsa det anförande jag sammanfattat om lämpligaste sältet i allmänhet för bedrifvande af Bankens lånerörelse; anhållande om ursäkt, i händelse jag derunder kommer alt devancera på åtskilliga efterföljande punkter af detta betänk. Jag skall ej sysselsätta mig med någon vidlyftig motivering, utan endast hålla mig lill sjelfva saken. All skuldsättning torde kunna hänföras till tvenne slag: stående och löpande skulder. Hvad först angår de stående skulderna, bland hvilka jag räknar all för större anläggningar eller egendoms-förbättringar gjord uplåning, böra de vara intecknade, och så ställda att de ej godtyckligen kunna af långifvaren upsägas; alt de draga den lägsta möjliga ränta och att de årligen amorteras. Hypoteksföreningarnes ändamål är just att meddela sådana lån. Om dessa föreningar skola utan afsteg säkert upfylla denna bestämmelse, måste de naturligtvis sjelfva uptaga lika oupsägbara lån, som de utlemna åt delegarne. — Det kunde lyckas för den första förening, som stiftades i riket och som i Riksbanken hade ett större kreditiv till hjelp alt utställa sina obligationer på en kort upsägningstid, men hvar och en, som tänkt i saken torde linna, att det ej skulle burit sig för flere föreningar att genom sina Direktioner uplåna många milhr stälda på kort upsägningstid, Den 12 April f. m. 319 oell sedan utlemna beloppen nied 40-årig amortering.
Då nästan alla medlemmar af skytteföreningar äro inom beväringseller landstormsåren, och således, om de icke redan såsom beväring ingått i arméen, tillhöra landstormen, då denna uppkallas, erhålla föreningarna sjelfva härigenom en mera stadgad militärisk ställning och form, inom hvilken deras fria verksamhet, till vinnande af vapenfärdighet och till biträde vid försvaret, icke kan annat än vara välgörande. De erljuda landstoiunen öfvadt och villigt befäl och under befäl af alla grader, ehuiux det är klart att föreningarnas befäl och öfverbefäl, som endast kan befatta sig med den frivilliga verksamheten, måste i denna sin ställning upphöra då landstormen uppkallas, enär landstorms-befälets rätt då inträder. Men häraf blifva ock några ytterligare bestämmelser rörande de frivilliga skytteföreningarna behöfliga. I öfverensstämmelse med de åsigter som redan blifvit uttalade i det afgifna betänkandet om den allmänna medborgerliga krigsbildningen, anse kommitterade således att sedan en lag om landstorm, byggd på de grunder, här ofvan blifvit i underdånighet framställde, är antagen, Kongl, förordningen den 8 Mars 1861, »angående frivillige skarpskytteföreningar» måste undergå de förändringar, som af landstoi'mens ini’ättande äro en följd, och hvarigenom så väl föreningarna som deras öfverbefäl — utan inskränkning för öfrigt i den frivilliga och nyttiga verksamheten — intaga den ställning, som betingas deraf, att föreningarna ingå i rikets ordnade stridsmakt. 67 Bil. A. Jemförelse emellan kostnaden för de nuvarande indelde trnpperne och en deremot svarande styrka, uppsatt genom allmän beväring. Kostnaden för den indelde soldaten kan upptagas under trenne särskilda hufvudafdelningar: Vapenöfningskostnad, samt kostnaden för hans utredning och för hans underhåll den tid han ej är i effektiv tjenstgöring. Den förra kostnaden bestrides helt och hållet af staten; utredningen åter, alltefter regementenas natur af rothållseller rusthålls, af staten eller af rusthållaren, och underhållet ensamt af roteoch rusthållarne. A) Vapenöfningskostnad.
Den mindre qvantitet Riad Säd, sorn, i vanligt förhållande emot Oriad, af Redogörarne uppgifves endast kunna intagas, härrör förmodligen deraf, att Bjelkla1 gen i Magazinen icke kunna bära sig om Riad Säd upplägges till vanlig höjd, som är minst 2 alnar. Något vidare Magazin å Gottland, synes ’ ej behöfligt. Vidare Magazins-utrymme i Westmanlands Län synes icke behöfligt Uti Staden Köping äger Magazinslnrättningen sedan fordna Bränneritiden några Hus , som dock nu äro obrukbara , hvadan om deras försäljande anstalt vidtagits. Ehuru detta utrymme synes nog ringa för Nerikes Län, kan, om inträffande behof skulle fordra en större Spinmåls qvantitet, den då med lätthet transporteras både från Stockholm och Wadstena. Af Örebro MagazinsHus begagnas någon del till Arbetsinrättning för Länet, och är derigenom borttagit ett utrymme för omkjing 270 Tunnor Oriad eller 360 Tunnor Riad Säd. Rättigheten att hafva en dylik inrättning i Magazinet utan afgift till MagazinsDirectionen, grundar sig på Kongl. Brefvet den 19 Junit 1804. R:dr. 40,000 7,000 sk. jrst B Transport 47,000 Nu beflnteligt Magazins-utrymme, Summa Magazins-utrymme. För Oriad Säd. För Riad el. torkad Säd. För Oriad Säd. Får Riad el. torkad Säd. Wermlands Län Transport Carlstads Magazin Tunnor, ,4:482 Tunnor. 12,532 Tunnor86,789 4,482 Tunnor. 225,272 I2,532 Skaraborgs Län Mariestads Magazin . Lidköpings Dito Hjo Vestra Eds Dito 5»4°° 2,894 10,800 4,5°8 8,294 15.308 l er Götheborgs Och Bohus Län Götheborgs Magazin . Carlstens Dito Uddevalla Dito Strömstads Dito .
Dä är 179? waror förfärdigades till ett »värde tzf 862,97; Riksdaler, uvpgick ar 1826 T>llwerknings,!umman endast as Wäswerierna med undantag as öfriga Fabriks-arbetcn af manga stag, lill 1,611,725 Riksdaler, hwariqenom uppkommer en behällning för Riket medelst besparde arbets-lömr, hwilka annars skulle till utländning-» ukgä, om »varan särdigarbetad inforffrefs till ett belopp af minst 60 tunnor Guld ärligen, och en sä ansenlig behällning kan ej annat än hafva en förmänlig »verkan pä Rikets Finsncer och Handelswäg. Okwannämde Kongl. Förordning af der» 6 April 1799, upptager t 8 Artföljande skäl, som föranlältl Konungen ott oakiadt Huevisitationerne den 16 Julji 1776 blefwo asstaffade, dem ä nyo pädjuda. Erfarenheten, heter det, wisade dock, att denna milda och Nödiga Förordning, icke blek sf skyldig tacksamhet ätföljd. Högstsalig Konung Qustat den IN yttrade Sjelf l Dest Nädiga Förordning af den 14 Mare lii 1785, att han funnit huru högst berörde förbud giswit anledning till hwarjehande mistbnst, hwarigenom Lurendrägerier bllfwjl befordrade, in, rikes Fabrikerne ej annat kunde, än räka i wanmagk och en öfwerdrstwen införsel af utländska tillwerkningar stada Rikets Handel, hwarföre i Näder päböds, alt Visitationer derefter singe 0, hehmdrat werkställatz mt öppna Bodar och Ma, Miner.
Degeberg för 24 frilärlingar, mot högst 5,000 R:dr årligt statsbidrag, alt, nied iakttagande i öfrigt af det för lägre Landtbruksskolor i Nåder fastställda reglemente, gälla från slutet af September 1852, då nuvarande statsanslaget för Degebergs Landtbruksinstitut, 10,000 R:dr, komme att indragas, intill slutet af den statsregleringsperiod, som med nämnde års ingång tagit sin början; varande det för meranämnde lägre Landtbruksskola Nådigst beviljade årliga anslag af 5,000 R.dr anvisadt att utgå af besparingarne å anlaget för »Jordbruket, Handeln och Näringarne». På grund af det ofvananförda föreslår Kongl. Maj:t i Nåder, att för läroanstalten vid Degeberg, i dess numera lill lägre landtbruksskola förvandlade skick, må varda uppfördt ett årligt anslag af R:dr 5,000; att utgå, under vilkor, att tjugu fyra frilärlingar derstädes årligen erhålla undervisning, i öfverensstämmelse med det för lägre landtbruksskolor i allmänhet gällande reglemente. Uti underdånig skrifvelse den 20:de Augusti 1851 gåfvo Rikets Ständer tillkänna, det Rikets Ständer beviljat ett årligt anslag af 2,000 R:dr, alt ställas till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition för inrättande af en landtbruksskola i Jemtland, om lämplig lägenhet dertill blefve upplåten; men alt, derest någon tjenlig lägenhet i nämnde provins ej blefve tillgänglig, Rikets Ständer öfverlemnade till Kongl. Maj:ts Nådiga godtfinnande, att för en landtbruksskola i något annat af de nordliga Länen använda berörde, a anslaget till »Undervisningsanstalter för jordbruk och landlmannanäringar» uppförda belopp. Sedan Kongl. Maj:ls Befallningshafvandes i Jemtlands Län bemödanden all inom Länet tillvägabringa en lägre landtbruksskola å någon dertill passande egendom icke vunnit framgång, och derefter llerfaldiga svårigheter mött för bildandet af en dylik skola i något af de Irenne öfriga nordligaste
x57 I afseende på hvad Belänkandet innehåller, rörande öfverstyrelsens lemnande till en af Rikets högre Embetsman, med rättighet att förordna om hvad till Verkets drift och förvaltning hörer, är jag af en än mera skiljaktig mening. Då det är Riksens Ständer, som af egna medel förskjuter hela fonden, utan att något af Stats-Verkets tillgångar dertill behöfves eller bör användas, blifver det väl också Riksens Ständers obestrideliga rätt, att ensame ombestyra vården och förvaltningen deraf, samt att för sig allena lita göra redo derföre. Det står väl ej att förmoda, men skulle dock kunna hända, att den högre Embetsmannen blefve försatt i den svåra belägenhet ,. att nödgas välja imellan tvännes stridiga interressen, och anse saken från en annan synpunkt än Allmänheten. Jag åberopar mig hvad jag i mitt Dictamen den if> Maj sisth anfört, det jag anhåller måtte, jemte detta mitt yttrande, så väl vid nästa sammanträde med särskildta Utskottet uppläsas, som ock blifva följaktigt Betänkandet till Riks-Stånden; det torde bevittna nödvändigheten af mitt oåterkalleliga påstående, att Riksens Ständer måtte genom sina Fullmägtiga eller på något annat lämpeligt sätt antaga Öfverstyrelsen af Magazins-anstalten , och deröfver ensamt besluta; men tillika i underdånighet hos Kongl. Majrt anhålla, det täcktes Kongl. Maj;t i Nåder gilla , fastställa och till verkställighet befordra hvad till befrämjande af Verkets framgång kan blifva nödigt föreskrifva. Vid - V" • 158 Den 25 Juli.
Efter nägon stunds öfwerläggning tillkännaZaf Herr Grefwen och LandtMarssalken att votering wäl wore begärd, men att Friherre (berström efter en liten ändring i ordställningen hwarigenom meningen wunnil nägot mera tydlighet, begifwit sig lftän sill yrkande Sedan sä wäl Herr Grefwen och LandkMarstalken sorn Friherre ^iljsucrsnriL uppläst och förklarade de föreflagne puncrerne, yktrads sig: Grefwe Os la (Zsrrlie: Att han gerna wilke lemna sitt bifall till Friherre t-.i!jer.cr»ru2 motion , allenast lwänne tillagg dertill gjordes. I den sörsta puncten vaskade han fä insördt, ott större än 90 kannors Pannor ej singe nyttjas, hwarwid Lriherre I^Hisncrsntr!, onwärkte, drt sä» dant r allmänhet wore af honom föreslaget, i hans tanka iä tyolia?, att det ej i sjelswa puneten behösde upprepas. Ridd. sch Ad. prot 5 S. Grefwe ve ig (Zsiciis fortfor, onmarkans des wid den andra punctcn rörande sammanbränuing, atk densamma borde tilitos, icke allrnast för angränsande Hemman, utan alwen för alia Hemman under en ägare, vm de ock ffulie wara belägne pä afständ i olika Prowinser och Län Herr Grefwe» och LandrMaeskaikcn upprepade ä l yo de of Friherre vil^iiLi-im? sörestag, ne puncter, hwilka, sedan Grefwe ve )g Oglck« ifrän sin anmärkning afstäd:, Blsöllos. Herr , trodde att uttrycket, smär re Hemmans - brukare worc mmdre bestämdt och att 1 det stället borde lättaö de lvm bruka »flan och med helt Hemman och derunder. Fridene viljencean^:
Så torde det kunna t. ex. af trovärdig man inom detta Stånd intygas, hurusom, under den tid Kämnärs-rätterna existerade samt i större städer bestodo af flera jurister, några sterbhusdelegare fingo, i ett vigtigt mål, sina påståenden af alla ledamöterna i Kämnärs-, Rådstufvuoch Hof-rätterna, äfvensom af hälften bland ledamöterne i Högsta Domstolen godkända, men radikalt tappade rättegången, emedan bland andra hälften af ledamöterne i Högsta Domstolen fanns den, som der satt främst, och som, jemte tre andra ledamöter i samma domstol, ogillade berörda påståenden. Här inträffade hvad, i följd af Svenska domstolarnas nuvarande organisation och verksamhet, lätt och ofta nog kan hända, nemligen att den, som har tre eller fyra domare för sig, lätt kan vinna emot den som har sexton domare för sig, emedan en af de tre eller fyra i Högsta Domstolen har votum decisivum, hvarföre de tre eller fyra ledamöter i samma domstol, som icke hafva den främst sittande med sig, vid voteringen öfverröstas, äfven om deras mening delas af alla dem, som i Hofrätten och underrätterna handlagt målet. Detta i förbigående: jag vill icke besvära med påpekanden af flera abnormiteter i afseende å domstolarnes organisation och verksamhet; men detta exempel torde åtminstone visa nödvändigheten att öfverväga, huruvida ej Högsta Domstolen bör vara en blott Kassationsdomstol. Under innevarande riksdag hafva Herrar Alander och Staaff i Borgare-Ståndet samt åtskillige riksdagsmän i andra stånd väckt motioner, som med dessa ämnen hafva nära sammanhang, och, efter hvad jag förmodar, skulle kunna samtidigt med denna motion af Lag-Utskottet behandlas. Äfven jag anser, att den del af Rättegångsordningens förbättrande som rörer Härads-rätternas organisation och oftare sammanträdande, kunde börjas snarare, än man i allmänhet tyckes vilja antaga. Och jag får derföre, samt på de grunder jag i Utskottet skall utveckla, toresia: J:o. Att Bär ads-r ätterna organiseras så, som Lagberedningen föreslagit i afseende å Lands-rätt; 2:o.
Grundsatsen har vant att, 1 art på landet, son ärfde dubbelt emot dotter, men i stad, att son och dotter artde lika Enahanda grund har blifvit i Lagen iagttagen, 1 afseende på makars gitorätt. Med undantag af den serskilda arfveoi dningen för Preste-Slåndet, bestäm mer den ärfda fastighetens belägenhet under landsel er stadsrätt arfsgrunden, ulan afseende på det stånd, den dode tillhört. Under ett hälft årtusende hafva arfsförhållandena i vårt land vant ordnade efter denna Lag; och för en hvar, som nu innehar fast egendom på landet under arfsfang (det vill säga icke genom testamente) hvilar åtkomsten på olikheten 1 arlsratt Bih. till 11 St. rrot. 1841. 7 Sami. 1 AJd. 12 Häftet. 18 Tag-Utskottets Betänkande, N.-o 31. begge: könen emellan. Otaliga överenskommelser och beräkning,ar inom faniil|erna äro t delta ögonblick uppgjorde, efter den gällande lagen: inåm laliligi rättsanspråk, man och man emellan, med afseende på giftermålsföriia. i anden, jord upplåtelser, skuldsättningar , lösningsfrågor m. m., äro i denna stund stödde på grunden af den olika arfsoch giftorätten. Och i alla dessa iaimljoch rättsförhållanden, skulle den föreslagna ändringen i arfsoch <dftei ma s-lagarne förorsaka en rubbning, hvars verkningar svårligen kunna förut - Arfsrätten, isynnerhet den till fast egendom, är olika lanc ler icke ordnad efter absoluta eller enahanda grunder. Man finner i serskilda länder an forstfodslorätt, än uteslutande arfsrätt för söner, än en större rätt för dessa einot den dottrarne ega, än åter fullkomlig likhet emellan begge könen! Delta kan e, förklaras annorlunda, än att i lagarnes bestämmelser om arfsralten, . ofveraht ingått högre motiver, än privaträttens motiver, som varit ouka i serskilda länder.
Inköp och underhåll af Instrumenter och effekter, materialier lill experimenter , 300 4:o. Kemiska Laboratorium: Inköp och underhåll af Instrumenter och effekter, materialier till laborationer m. m. 250 5:o. Praktiska Öfningar: Inköp och underhåll af Instrumenter, materialier, reseoch transport-kostnader, traktamenten, handräckningars aflöning m. m. i och för dessa öfningar . (Som dessa öfningar anställas en gång under loppet af två år och kostnaden för dem hvarje gång uppgår lill 1,500 R:dr i medeltal, så uppföres här kostnaden för året till 750 R:dr.) 750 6:o. Ved och Lysning: Inköp af Ved till Lektions-salar, Laboratorium, förvaringsrum för Instrumenter, boningsrum, matsalar och tvättstuga m. m. med transportoch handräckningskostnader 1,250: 1 Inköp af Ljus och Lampolja för de publika rummen och förstugor; lampors samt öfriga lysnings-effekters inköp och underhåll 520: Ljuspenningar ä 10 R:dr personen till Befälet (för upplysning af dess embetsrum); till Repetitörer, Elever, Redogörare och Vaktmästare , . 450: 2,020 1 7 :o. Resekostnad: Till de Elever, som äro Officerare vid de i landsorten förlagda Artilleri-Regementen för deras resor till opli från Marieberg (Rese-ersättningen utbetalas enligt Kongl. Brefvet d. 24 Februari 1818.) 440 8:o. Inventarier för Undervisningen och Inqvai teringen; Inköp och underhåll af effekter för lektions-salarne, af möbler, sängkläder, linneoch öfriga servis-persedlar för inqvarteringen 862 24 - Transport 15,297 j 24 — Bil. JV? 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd. Proj>. R:dr sk. r. 9:o. Diverse: Extra utglftsmedel, i enlighet med Kongl. Brefvet den 13 Januari 1824 Skrifmaterialier för undervisningen, Expeditioner och Redogörelsen samt ritpapper m.