Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R.dr sk. r:sl. för redskap, som drifves omedelbarligen med eld, dä redskapen icke är försedd med rektifikations-apparat 1: 1: 24. — då desi är med sådan försedd 2: 3: för redskap, som drifves medelbarligen med ånga, vare sig att ångan omsluter pannan eller medelst rör genom densamma ledes, då redskapen icke är försedd med reklifikations-apparat , ... 1: 9. 8. 1: 38. 6. dä den är med sådan försedd 2: 24. -r3: 36. — Afgiften skall för minst en half månad i sender förskottsvis erläggas till den, som äger uppbära kronoutskylder i den ort der destilleringen skall utöfvas. Dervid bör öfver anmälan, som enligt 21 § skett, företes bevis, innefattande tillika de upplysningar, sorn för afgiftens beräknande erfordras. 15 7 Art. Om tillsyn vid bränvins tillverkning i Större bränneri och vid destillering. § 54 (48). Vid hvarje Större bränneri skall, då bränvin der tillverkas eller enligt 18 § destilleras, vara anställd en edsvuren kontrollör, der ej liera sådana brännerier kunna under uppsigt af en gemensam kontrollör ställas. Denne kontrollör, som antages särskildt för hvarje termin, hvarunder bränvins tillverkning är tillåten, erhåller under tiden af Staten arfvode med högst 6 R:dr 52 sk. om dagen och af bränvinstillverkaren, utan ersättning, kost och ett eget, möbleradt, eldadt och städadt boningsrum å det ställe, der bränvinstillverkningen eller destillering en utöfvas. Kontrollör förordnas och hans arfvode, jemte resekostnadsersättning, bestämmes af den embetsmyndighet, Konungen uppdrag dertill gifvert § 55 (49). Finner kontrollör vid det under hans uppsigt ställda bränneri någon afvikelse från denna författning vara begången; gifve ofördröjligen sådant tillkänna hos allmän åklagare, hvilken skall afvikelsen åtala. § 56 (50). De sålunda anställde kontrollörer lyda under öfverkontrollörer, hvilka skola hålla allmän tillsyn öfver författningens efterlefnad.
Jag beklagar att jag af Utsk:ts Utlåt, i denna punkt, ehuru jag noggrannt genomläst den, icke kan finna anledning till det anmärkta förhållandet, men då frågan återkommer, afstår jag för närv:de från mitt yrkande och anhåller om bifall till punkten. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef Utsk:ts hemställan af R. o. Ad. bifallen. 148:de punkten. Lades till handlingarne. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Högv. Preste-St:s den 22 dennes bordlagde prot.-utdrag N:o 375, med inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig i Preste-St:s beslut i afseende å Lag-Utsk:ts Mern. N:o 49, i ani. af återremiss af Utslcts Betänk. N:o 33, öfver väckta motioner om förändring i stadgandena ang:de giftomannarätt. Föredrogs Vallöf]. Borgare-St:s den 22 dennes på bordet lagde prot.-utdrag N:o 379, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Borgare-St:s beslut i afseende å LagUtskits Utlåt. N:o 48, i ani. af återremisser af Utsk:ts Betänk. Den 25 Augusti. 135 N:o 21, i fråga om tillägg till lagstiftningen ang:de äktenskapsskillnad. Gr. Sparre: Jag anhåller att Riddarh.-Sekret:n behagade upplysa, huruvida prof.-utdrag ankommit, utvisande behandlingen af denna fråga inom de andra Stånden. I anledning häraf tillkännagaf undertecknad, att R. o. Ad. samt Preste-St. afslagit Lag-Utsk:ts, i Utlåt. N:o 48 afgifna författningsförslag, hvaremot Bonde-St. detsamma bifallit. Gr. Sparre: Vid nu upplysta förhållande torde inbjud ningen icke böra föranleda annan åtgärd än att läggas till handlingarne, hvarom jag anhåller att Hr Gr. o. Landtm, behagade framställa propos.
Ståndet måtte besluta tryckning af ifrågavarande Protocoller och Handlingar, och komme frågan om berörde Propositions vägrande således att till Constitutions-Utskottets afgörande förvisas. Den 11 April. 347 Herr Schönström. Pehr: Jag får den äran ödmiukast upplysa, att rrun först framställde anhållan om uppläsningen ingalunda .hade af seende på Constitutions-Utskottets Memorial, utan endast på Friherre Anckarsvärds Anmärkning i Kustbevakningsmålet. Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric: OmGrundlagarnes helgd; om Lgttagande af verkställande Magt en är af något inflytande ä de Constrtutionella Samhällens bestånd, så är granskningen af sådana förhållanden ett vigtigt föremål för Representationens uppmärksamhet; och då Lagstiftaren ganska visligen åt ett inskränkt antal uppdragit p10fningen af Stats-Rådets Protocoller och då han i vissa fall äfven lemnat Constitutions-Utskottet en beslutande rätt; har han på intet ställe i Grundlagen velat eller kunnat undandraga Constitutions-Utskottet, att af Representationen och hela Allmänheten bedömas för sitt handlingssätt. Constitutions-Utskottet mäste ej kunna undandragas allmänna Opinionens Domsrätt och i de fall däri Utskoitet handlar med Riksens Ständers magt, måsta Riksens Ständer äga sig en utväg förbehållen, att åtminstone lära känna huru detta dyrbara förtroende u‘divas af dem, hvilka af Opinionen blifvit hed fade med ett så vigtigt uppdrag, och da end 1 möjligheten härtill är tryckning af sådana inäl^ som fästat Riksens Ständers synnerliga uppmärksamhet, synes det oförenligt med en fri Stats-författning, att ett Riksens Ständers Utskott bkulle kunna afstå hvad Riksens Ständer 348 Ben ii April. i denna del begära eller fordra.
På skäl, dem jag förut anfört, tror jag icke, att mer än en högst 2:ne actiebanker hos oss för närvar. kunna uppstå, hvarföre jag altså anser af största vigt, att man ej för mycket försvårar solidariska bankers uppkomst och såmedelst betager näringarna det af behofvet verkligen påkallade understödet af en ändamålsenligt ordnad privatbankrörelse. 488 Den ?! Mars c. m. Uppå af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd propos. Lief 28 § af It. o. Ad. afslagen. II. Ex. hemställde derefter, om R. o. Ad. ansåg, på sätt Hr Stråle föreslagit, att den af Ståndet antagna §, hvilken motsvarar 20 § i Gr. Frölichs förslag, borde uppflyttas bland de allm. bestämmelserna och således äfven komma att gälla för solidarisk bank. Ropades ja och nej. II. Ex. förnyade samma propostn. Ropades starka nej, blandade med manga ja; hvarjemte votering begärdes. Hr Stuart: Då den här framställda begäran om votering synes åsyfta bifall till Hr Stråles förslag, får jag vördsamt anhålla, att contrapropos:u må ställas på afslag å detsamma. Upplästes till justering och godkändes följande voter:spropos:n: Den, som bifaller, att den § i lagen för enskilda sedelbanker, hvilken af R. o. Ad. blifvit antagen, såsom motsvarande 20 § i Gr. Frölichs reservation, uppflyttas till 1 cap. bland de allm. bestämmelserna, och således äfven kommer att blifva gällande för solidarisk bank, voterar ia; den det ej vill, voterar ne'; Vinner nej, kommer det af Hr Stråle, i anledn. af 28 § i Utsktns betänk., framställda förslag alt förfalla. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 6. Nej — 10. 29 § af Utskottens förslag.
Då räkenskaperna för närvarande icke lemna någon upplysning angående dessa skiljaktigheter, till ledning vid granskningen, vore önskligt, att en sådan uppställning af Korrektions-inrättningarnes hufvudböcker kunde tillvägabringas, att de tydligen ådagalade, huru de omförmälda olikheterna tillkommit, hvarigenom revisionen skulle i betydlig man underlättas. Jemväl hafva Revisorerne, vid granskningen af Södra Korrektions-inrättningens räkenskaper , funnit hänvisningarne till verifikationerna sakna erforderlig noggranhet och redighet; hvarigenom granskningen blifvit försvårad. § 8. Kongl. Styrelsens till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelser för åren 1845, 1846 och 1847 visa, att kostnaden för en fånges underhåll, beklädnad samt öfriga utgifter utgjort: (Se bilagan Lil. E.) Samma kostnad för hvarje arbetare vid de särskilda Kronoarbets-kompanierna har uppgått till: (Se bilagan Lit. F.) Antalet af de i Rikets samtliga fängelser och korrektions-inrättuingar vid årets slut befintlige personer utgjorde: år 1844 2,915. ., 1845 2,864, „ 1846 2,910. „ 1847 3,152. Kronoarbets-kompanierna hafva under samma tid utgjorts: år 1844 af 1,595 man. Utgifterna för fångars vård och underhåll hafva, utan afdrag af arbetsförtjenst och tillfälliga inkomster, uppgått: år 1844 till 694,216: 18. 11. „ 1845 „ 814,380: 25. 1. „ 1846 „ 980,329: 6. 2. „ 1847 „ 966,792; 14. 11. § io. Af Styrelsens berättelse hafva Revisorerne inhemtat, att vid nedannämnde inrättningar netto-inkomsten af arbetet, fördelad på hela fångpersonalen, lemnat för hvarje utspisad dagportion en ersättning af: Bilaga Lil. F till 1849 års Revisionsberättelse angående Statsverket, sid. 118. Underhåll.
Utan att träda någon ömtålighet för nära, torde jag få yppa den förmodan, att Staten bestrider kostnaden till de Sammankomster af Riksdagsmän, som Herr Grefven och LandtMarskaiken har den godheten att hös sig, på OperaHuset alla aftnar emottaga; och om meningen också är, att dem afskaffa, så afstyrker jag sådant på det skäl, att jag anser dem äga en allmän nytta. Min tid har icke tillåtit mig, att mera än sällan, och då blott för få stunder dem bevista; men jag tror; att den lätthet, som ett närmare umgänge ger Riksdagsmännen, att sine meningar öfver allmänna ämnen hvarandra meddela, kan ofta mera än annat, leda till jemnande af skiljaktigheter, och bereda en snarare upplysning. I detta afseende begär jag Återremiss till Utskottet; men skulle Höglofl. Ridderskapet och Adeln icke anse skäl dertill vara; och jag alltså bör genast yttra mig till ettdera, Ja eller Nej, åt 414 Den 27 Januari!. Betänkandet; så måste jag säga Nej; och jag går att anföra mina skäl. I besparingsfrågor förvandla sig ofta Convenancens Lagar till, Rättslagar, de enda att följa. Hvarje Besparing, äfven en så liten som denna, är god att vidtaga, då den icke goi*es på bekostnad af NationalRepresentationens yttre anseende. Vi lefva icke i Sparta; och till Fornålderns första enfald i Seder; till Republikanismens sträfva tarflighet, kunna Vi icke mera återgå. Det är fåfängt att tro, det ett högt yttre anseende kan vårdas, utan en deremot svarande kostnad i lefnadssätt. Riksens Ständer hafva förut funnit det, då Taffelpenningar blifvit anslagne åt flere af Executiva Magtens Embetsman och att nu handla annorledes, då frågan gäller FolkRepresentationens högsta Värdigheter, vore att bryta mot samma principe, som i anseende till nyssnämnde Embetsman ännu är gällande. Utom dessa allmänna skäl, synes mig, att frågan också för det närvarande mötes af serskildta Considerationer.
Beträffande åter nya ulldiskont-fonden, så har, efter kreditiv-räntaus vid sistförfluten! riksdag medgifna nedsättning lill 3 procent, eller 1 procent under den ränta, som erlägges utaf diskontens låntagare, någon ränlevinst uppkommit, hvilken bildat den behållning af 5:?3 r:dr 45 sk. 1 rst., samma loud vid 1846 års slut egde. Enär gamla ulldiskonl-fondens återstående kapital-öfverskolt inomen föga aflägsen framtid förmodligen kommer att helt och hållet försvinna, hvilket föi hållande icke kan förekommas genom den föreslagna föreningen mellan denna och nya ulldiskont-fonden, helst skillnaden emellan den förra fondens nuvarande utgifter och inkomster ingalunda skulle betäckas genom den föga betydliga ränlevinst, som af den sednares ullåningsrörelse är att förvänta, komme fondernas sammanslagning icke att bereda någon för framliden fortfarande behållning, ulan skulle derigenom äfven det öfverskott, som, enligt nya ulldiskont-fondens räkenskaper, nu förefinnes, snart komma alt medtagas. Vid sådant förevetande, och då sistnämnda fond skall uteslutande begagnas lill låneunderstöd samt dess utbetalningar följaktligen icke ega något sammanhang med de utgifter, som blifvit anvisade till utgående af gamla ulldiskont-fonden, hvadan någon ökad fullständighet i redovisningen för ifrågavarande 2tne fonder icke skulle åstadkommas genom deras sammanförande uti en enda räkning, så och enär, enligt Kommers-kollegii yttrande, någon egentlig lättnad för vederbörande tjenstemän härigenom ej heller skulle förorsakas, får Utskottet hemställa, alt det af revisorerne, rörande oftanämnda fonders förenande, väckta förslag må förfalla. Bi k. till fl. Angående ett oreilovisadt förskott till anskaffande af några batideell sh unifjstolar frun Tysldnnd. (1847 ^IS rev berätte!se sid 10 11; Kommers-kollegii utlåtande sid. 46.)
Sådane äro de välgerningar, Svea Land, sedan sistförflutne Riksmöte, af Eders Kongl. Maut och Hans Kongl. Höghet erfarit, och for hvilka Riksens Ständer hafva ansett, såsom deras forsta och heligaste pligt, att, i Svenska Folkets namn, offentligen ådagalägga dess lifliga och vörduadsfulla tacksamhet.. De uppfylla i dag denna pligt; och 44S Den 11 Marsi och kunde hos d^m, vid detta högtidliga tillfälle, någon önskan, vara öfrig, vore det den, i verkställigheten omöjliga, art deras tänkesätt, af alla delade, måtte äfven af alla kunna åhöras och bevittnas. Riksens Ständer utbedja sig underdånigst att vid detta tillfälle fa göra ett tillägg, som särskildta anledningar, emot all förmodan, gjort nödvändigtSvårligen hade någon kunnat vänta, att en epok, lysande af bragder och ära, evigt minnesvärd af dessas vigtiga följder, skulle utväljas till rigtande af vissa förmätna, fastän magtlösa försök emot heliga rättigheter, grundade på Riksens Ständers enstämmiga beslut , samt på Svenska Folkets ej mindre enstämmigt uttryckta bifall och bekräftade af oryggliga Lagar. Riksens Ständer hafva hört omtalas, en af f. d. Konungen författad, och i Tyskland utspridd så kallacl Protestation, hvaruti han, efter åberopande af sin afsägelse, söker göra sin sons förmenta rättigheter i en framtid gällande ; Likasom Riksens Ständer någonsin fästat minsta uppmärksamhet eller vigt på denna Afsägelse-skrift, den de endast emottagit, men med uttrycklig Förklaring i Riks-Acten af den 10 Maj 1809, att de ingalunda ansågo densamma såsom for deras åtgärd rtödvändig. Till Riksens Ständers kunskap har äfven kommit, att uti Allmänna Tidningar sådana yttranden funnits Införda, hvaraf skulle kunna förmodas, att någon främmande Magt tillerkänt sig rätt att rösta i ett fritt och sjelfständigt Folks vigtigaste inre angelägenheter. Eders Kongl. Maj:t och Hans Kongl. Höghet Den 11 Mars'.
Han uppmanar allmogen, att icke gifva någon akt på hvad eders herrlighet månde utfärda för befallningar, alldenstund, som orden lyda: han sådana påbud, utan befallning och tillstånd, gjort hafver, särdeles från oss och riksens råd. Hertigen säger ock vidare: der han ock någon befallning från kunglig majestät bekommit, som han beropar sig på, hvilket vi dock icke kunne tro, så är det genom orätt och falsk berättelse skedt." "Kasta brefvet i den der lådan", sade Fleming, "jag känner sorten." "Här är ett annat bref, som Lasse Nielson inskickat från Österbotten. Han lät tillika anmäla, att han, enligt eders herrlighets befallning, skall innan kort tåga hit med sina knektar. Brefvet är från hans furstliga nåde, stäldt till menige knektar vid Lars Nielsons fana. Torde icke vara af nöden att uppläsa alla de vanliga beskyllningarne, som stå främst, emot eders herrlighet, om lögner och bedrägeri och förtryckande af allmogen. Sedan följer: Derföre är vår nådige vilje och befallning att J ingen vert begifve eder efter herr Klas Flemings bud och tillsägelse, utan hålle eder qvar i den landsändan, till dess vi med riksens råd, eder något, till kunglig majestät och kronans gagn och bästa, befalla låte. Och der något olagligt kan blifva eder ålagdt, antingen af herr Klas eller någon annan, då gifve vi eder fullmagt och befallning, att J, med allmogens hjelp, må försvara hvad våld och orätt, som eder kan tillbjudit varda. Det J, trogne tjenare och krigsmän, må veta eder efter rätta." "Fördömmelses mordbrandsstiftare!" sade Fleming, sammanbitande tänderna. "Undra sen öfver bönderna! Släng det i lådan." "Här är yttermera ett bref, som jag fann ibland några papper här på slottet. Det är skrifvet till herr Clas Hermanson Fleming, och till Hans Erikson, då de hade Åbohus omhanda, att de icke måtte inlåta eders herrlighet på fästet."
Men då en återremiss af förevar, betänk, skulle, i anseende till riksdagens snart förestående slut, leda till samma resultat som ett afslag derå, eller förfallandet af hela den ifrågavar. lagstiftningen för inrikes vexlar, så torde det vara nödvändigt, att It. o. Ad. nu genast, för sin del, bifaller det afgifna lagförslaget. En sådan lag, som den nu föreslagna, lärer i allt fall svårligen kunna, åtminstone nu för tiden, uppgöras med den skicklighet och sakkännedom, att ju icke, efter någon tids förlopp, förklaringar öfver densamma eller tillägg dertill måste utfärdas på grund af den vid tillämpningen vunna erfarenheten om dess möjliga ofullständighet eller bristfällighet i ett eller annat hänseende. I sammanhang härmed komma följaktligen både Regeringen och Representationen i tillfälle att vidtaga de af behofvet måhända påkallade rättelser uti denna lag, hvilkas verkställande vid innevar. riksdag våra tidsödande former icke medgifva. Under förklarande, det jag till alla delar instämmer uti en föregående talares yttrande om nyttan och nödvändigheten deraf, att ett creditbruk, som af alla andra bildade nationer, på ett för industrien och näringarna högst fördelaktigt sätt, redan länge varit begagnadt, äfven inom vårt fädernesland varder infördt, får jag altså vördsamt anhålla om Hr Gr. o. Landtmrs propos. å bifall till LagUtsk:s nu förevar, betänk. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Äfven jag är bland dem, som yrka bifall till Utsk:s förslag. Jag godkänner nemi. de grundsatser, som deri blifvit uttalade, och förmodar, att, i händelse svårigheter vid tillämpningen uti några obetydligare omständigheter skulle förete sig, K. M. då i lagförklaringsväg deri kan åstadkomma rättelse. Jag tillstyrker altså, att betänk, nu bifalles. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: Likasom föregående D e n i3 A p r 11 f. tu. talare vill äfven jag bifalla betänk.; men dä jag icke såsom skäl för mitt tillstyrkande kati åberopa egen erfarenhet, anser jag mig till prot. böra kortliden redogöra för min åsigt. Jag anser inrikes vexelrörelsen af största nytta.
Jord fult-mjölqvarnar med ii pär stenar Hushehofs Mjölqvarn Tegelbruk Diverse Personer, som ej höra till viss näring Alingsås Stad. Hus och Tomter Jord Klädes-Fabriker , Qvarnar . • • Ulricce/iatrms Stad. Hus och Tomter Jord Ylleoch Linne-Väfnads Fabrik Läder-Garfveri Tegelbruk Åmåls Stad. Hus och Tomter Jord • Diverse Personer, som ej höra till viss näring • • • • S u i £:: O IS 5. A 3 1 Ctq « St. 344 I t 346" Underhållne Kreatur. Uppskaltadt Värde. Hus och Tomter. Summa, Summa Summa, Jord , Hus Tomterj, Verk och Inrättningar. Personer, ej hörande till viss näring. O C. L. Rinman. ♦ Uträkning-, som visar Medel-priset af 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832 årens Markegångs-Taxor för Götheborgs och Bohus Län. Tun 11a Tunga Tunna Tunna 1 Tunna 1 Tunna Korn Tunna Tunna Lisp:d Lisp:d Lisp:d St. Ko Rågmjöl stridt Korn Kornmjöl J ?1- Mall, med 6 kap:r på T:n Blandsäd, hälften oell hälften Hafre Hafre . Bönor Smör torkadt Fläsk Får St. lefvande gödd Gås i St. Höns Tunna Fisk eller Gabiljau Våla Komul i i ioo St. Hvitling i i Lisp:d Hö Lispa] Långhalm eller Logbunden Kärfve i Famn Ved af Furu eller Ahl i St. Stock eller Timmerstock af Furu, minst 14 alnar lång och 7 å 8 tum bred i lilla ändan 1 Tolft Sågbräder af 6 alnars längd, 12 tums bredd och if tums tjocklek 1 Mark Ljusgarn 1 St. Säck al Helsinge-Buldan, om en Tunnas rymd 1 Dränge-Dagsverke 1 Ökeeller Ploge-Dagsverke med 2:ne Hästar och en Dräng 1 St. årlig Häst 1 St. Kongs-IIäst
Domstolen eger ock, i händelse så skäligt pröfvas, till hörande inkalla öfrige besättningen och andra personer, som må kunna i saken meddela upplysning. 62 Sålunda afgifven sjöförklaring utgör icke hinder för tnotbevisnings åstadkommande. § 40. Sjöförklaring å utrikes ort skall, der så ske kon, vara på Svenska språket författad samt af fartygets befälhafvare under edelig förpligtelse undertecknad och, oro Svensk konsul finnes å deri ort, der sjöförklaringen afgifves, inför denne erkänd, hvarom bevis bör af konsuln å sjöförklaringen tecknas. § 41. Befälhafvaren vare ansvarig att skada å fartyget, som med vanlig omsorg kan upptäckas, (öre dess afgång ifrån hamn varder iståndsatt, samt att det är försedt med tillräcklig besättning, proviant, vatten och behöriga skeppshandlingar, Honom åligger ock tillsyn att ej större last intages än hvad fartyget, utom dess egna, för resan behölliga förnödenheter, kan beqvämligen rymma och bära, äfvensom att gods, som inlastas, varder behörigen, stufvadt. § 42. I den ort, der fartyget är hemma, ege befälhafvaren ej rätt att, utan särskild fullmakt, ingå rederiet förbindande aftal, med undantag af besättningens förhyrande. Öfverallt annorstädes vare han berättigad att afsluta förbindelser, som angå fartygets utrustning, underhåll och befraktande samt eljest äro nödiga för resans utförande. § 43. Kommer, å deri ort, der fartyget icke är hemma, befälhafvaren i behof af penningar för fartygets räkning, ege han att, sedan behofvet blifvit, genom besigtning eller genom konsuls eller, der sådan ej finnes, genom annan myndighets intyg, styrkt, do erforderliga medel upplåna, jemväl på bodmeri, om så behöfves, eller ock, i yttersta nödfall, af laddningen sälja så mycket, som till nödens afhjelpande erfordras.
N:o 21 af den 24 April i834, rörande upprättandet af ett sammandrag af gällande författningar angående knektehållet; N:o ior af den 18 Augusti i834, angående Båtsmäns och kronoeffekters transporterande sjöledes m. m.; N:o 184 af den 6 November i834, rörande regleringen af RiksStalens 3:dje Hufvudtilel, i den del, som denna skrifvelse afser det af Rikets Ständer vid beviljande af 497 ^:c^’ ^ 2 rst* lönetillökning å KrigsKollegii aflöningsstat fästade vilkor om upphörandet af de från de serskilda Kassorna KrigsRåden tilldelta arfvoden utöfver lönen; N:o 190 af den 7 November 1834, i hvad denna skrifvelse angår den af Rikets Ständer väckta frågan om utvidgande af gevärstillverkningen vid Husqvarna; N:o 242 af den i5 December i834, angående verkställd granskning af KrigsKollegii med derunder lydande Kassors redogörelser m. m., i hvad som beträffar den af Rikets Ständer i i:sta punkten af samma skrifvelse gjorda anhållan om slutliqvids infordrande för 1822 års krulförsäljningsexpedition till Medelhafvet; N:o 267 af den 5 Januari 1835, i fråga om lindring uti den hemmansägarne i Jemtland åliggande roterings och rustningsskyldighet; R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Bsr. den 14 Jan. 12,40. 187 N:o 276 af den 22 Januari i835, angående sättet för utgörande af Städernas inqvarleringsbesvär samt om en jemnare och rättvisare fördelning deraf; N:o 277 af sistnämnde dag, angående förslag till InqvarteringsOrdning för Städerna, utom Slockholm; ibland inrikes Civila eller Kammar Är enden.
De utgöra 3:ne Compagnier, bestående det i Carlskrona förlagde Compagnie af 200 Ordinarie och 100 Extra, samt de i Stockholm och Götheborg af 20 Ordinarie och 10 Extraordinarie SkeppsGossar hvardera. De sednares CompagnieChefer äro tillika Chefer för MatrosCompagnierne å samma Stationer. 240 Ordinarie SkeppsGossar, Underhåll å 3 sk. hvardera om dagen 5475. 120 Extra Dito erhålla icke något underhåll i penningar. 1 CompagnieChef i Carlskrona, arfvode 100. 2 Dito i Stockholm och Götheborg, njuta arfvoden såsom MatrosCompagnieChefer. 2 CompagnieOfficerare i Carlskrona, arfvode å 5o R:dr roo. 2615o I 355 6 Underofficerare, arfvode å y.5 R:dr 2 Lärare vid Scliolan i Carlskrona, Lön å 4oo R:dr 1 Dito i Gymnastik, dito, arfvode Expencemedel för Scholan derstädes Dito för Scholorne i Götheborg och Stockholm 7245 Än bestås 3 T:r Spannemål in natura Garnizonsmål till hval je SkeppsGosse, som för 36o gör 1080 8o. Constructions-Corpsen. 1 Öfverste och SecondChef Löner Tjenstgöringsm. m. penningar. 1200. — boo. — 80. 1 Capitaine 866. 32. 433. 16. 120. 4 Dito £ 200 R:drl (i 100 — 3 800. — 4oo. — 3o. 3 UnderConstructeurer, lön 1 i5o R:dr 1 Elev arfvode 45o. — 120. — 2 Elever . <5 d:o ä 100 R:dr 1 InformationsOfficer i Carlskrona Då någon UnderConslructeur befordras till Officer bibehåller han den förut innehafvande lön till dess han erhåller Offiicers lön.