Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Barhalsade och bararmade sprungo de m i d t i smällkalla vintern mellan flyglarne och stora huset, där förstudörrarna hela d a g e n stodo v i d ö p p n a o c h blott nattetid slogos igen. S. Jacobsson foto. — 2 — IDUN 1899. bäras ut ur stugan. Hennes bref voro trogna uttryck af hennes personlighet. D e n 4 f e b r. m. H u! M e d henne bortgick ur tiden en sällsynt utpräglad personlighet, en rik ande, ett v a r m t hjärta o c h den m e s t trofasta v ä n. R — M. SVAR T I L L F. D. F Ä S T M Ö. 0 Min kära H e l g a! Och E r i k? Din får Sigrid. Alla hafda kostnader ersätta v i naturligtvis tacksammast. — 3 — I DET BLÅ. EN SJUKSKÖTERSKAS I D U N 1899, MINNEN. Du Gud! O, h ö r o s s! Och timmarna som har smärta b l i lyftadt u t u r v å r t susa i knippen med tyngder i rymden förbi dränkta! HEMLANDET. i det hvita o c h gyllne gemaket. vi h ö r a WIGSTRÖM. färden. vår kärleks • m e d gyllene hufvar på DA världen, ERIKSSON. D e t var friherrinnan T. Öfver det ståtliga slottet l å g en tung stämning, då j a g en kulen oktoberdag, «8 körde in på borggården. N u följde svåra veckor, m e n oförgätliga. KVINNOHJÄRTAT. E n TYSK TIDNING innehåller 60 fl följande: ci g Kvinnohjärtat skall vara klart s o m gas, m e n icke skört s o m glas. 05 u Det skall vara punktligt som ett ur, m e n dock 00 ej s o m detta förråda hvad s o m försiggår i dess inre. Det skall likna den spegelblanka sjön, m e n dock t » ej s o m denna dölja slam o c h ogräs på sin botten.
Man hade funmt, at det kunde gifvas et Hemman som wore bättre an sex; men i afseende pä Bruk, hyde man trott-siF kunna finna et Maximum. Lik - wäl, som åtskilliga swärigheter deremot nu wörö yppaoe, föreflog han, at Bruken kunde ntestntas. Herr Grefwen och Landt - Marskalken proponerado, at Brriken kunde uteslutas utur §:n. Herr ak bordin trodde, at det borde ut sattas hwad privilc-giorna aro warda. Om sundet wärderades, sä wvre det lika pä alla ställen-. ' Herr Stedt försäkrade, at det blefwe mycket olika. Herr ak bordin förmodade, at skillnaden mest dependerade as Bruksägarens egen indullrie. Herr Klingsporr begärde, at det matte blifwa rd hwad Herr Grcfwen och Landt-Marstal ken pr -ponerat. Herr Stedt. At emellan Bruk är gansta stor ätstillnad wägar jag försäkra Höglosiige Rid derstapet och Adeln. Wära Bruk aro grundade dels pä Uplands - malmar dels pä sjö-malmar; skillnaden bör alitsa bli stor emellan deni som haswa goda malmarter, och dem, som hafwa sämre; och jag får således förestå, at antingen §:n mätte sä bli sadan som den ar, eller Bruken derutur förswinna. Herr kke/Icen llr öl d, verkioll Det av vnekligt, at stillnad är emellan olika Jernzorler, men denna stillnad synes mig ej sä betyvlig, som det af Hemliga Ut stoltet förestagna maximum. Etter min tanka, wore det alle-nast Smioet och minimum, som borde determinera^ såsom Brukens bestämda wärde. 1,44 Grefwe borner, 6sr.I 6 siiri el förmodadé, at Ridderstapets och Adelns tankar lättast ställe kunna förenas, om bäde maximum och minimum ur §:n utginge, fanrt Brukens upstattning stedde ester wanliga grunder. Bifaller Högloft.
Sedan, enligt protokollet vid sammanträdet den 7 December, de Franske fullmäktige i afseende å öfrige artiklar, i hvilkas tullsatser nedsättning önskades, föreslagit de Svensk-Norske att välja emellan de bestämmelser, som förekommo i konventionerna med Relgien, Italien eller Tyskland, samt å Svenska sidan den åsigt dervid blifvit uttryckt, att Tyska Tullföreningstariffen lämpligast skulle kunna läggas till grund för de fordrade jemkningarna i Sveriges tulltaxa, men att, då en fullkomlig tillämpning af Tullföreningstariffen säkerligen icke skulle kunna å Sveriges sida medgifvas, man förbeliölle sig att till den följande sammankomsten få afgifva ett motförslag, som förmodades skola för Frankrike finnas antagligt, och i anledning hvaraf den öfverenskommelse träffats att vid det ytterligare sammanträde, som, på sätt nämndt är, den 16 Februari egt rum, skulle anstå, till dess detta motförslag hunnit uppgöras, så bade ett sådant förslag blifvit utarbetadt och de Franske underhandlarne delgifvet samt i de fleste delar såsom deras eget antaget. Vid det förhållande, att tulibestämmelserne för sidenoch halfsiden väfnad er icke blifvit definitivt afgjorda vore emellertid å de artiklar, som dermed egde sammanhang, några tullsatser icke föreslagne, och sedan vid berörde sammanträde man å Frankrikes sida yrkat nedsättningar äfven å en del andre, af de Svenske Fullmäktige ej heller upptagne varuartiklar, hade all vidare behandling af ärendet blifvit gjordt beroende på hvad Eders Kongl. Majit kunde täckas i anledning af hvad sålunda förekommit vidare i Nåder meddela. Vid afgifvande af underdånigt yttrande i dessa delar, vilja komiterade först egna uppmärksamhet åt de artiklar, som kunna anses stå i sammanhang med den nyss omhandlade frågan om sidentullen och öfvergå derföre nu till dessa. Bland helsidenväfnader förekomma under särskild rubrik Felb och Plys med tull af 1 Rdr 50 öre och Sammet med en tullsats af 4 Rdr 50 öre skålpundet, samt under lialfsidenväfnader, Felb och Plys äfvensom Filtar med lika tull som å helsidenfelb, eller 1 Rdr 50 öre per skålpund.
Emot den 2 § får jag erinra, att, med upphäfvande af hvad 3 mom. af K. förorda, d. 18 Juli 1818 innehåller, ang:de inteckning af arrendecontract uti fast egendom, det blifvit föreslaget, altdetcontract skall gälla, som först lill inteckning förevisas. Men härvid förekommer, att förändringen blifvit föreslagen uti 1818 års författning, utan alt man derjemte föreslagit upphäfvande af 16 § 16 cap. Jordab-.n, hvilken lyder: ”Städjer någor hemman å landet, eller leger hus och gård i staden, till tvenne; behålle den som först stadde eller legde, och ägaren bote sjettedelen af första årets afrad eller lego, och skaffe den andra sä god lägenhet igen, eller gälde honom skadan.” Om nu detta betänk, skulle bifallas, sä blefve följden, alt man i samma ämne hade två rakt emot hvarandra stridandande författningar, hvilka båda voro gällande. Den ena föreskref, att det arrendecontract skulle gälla, som först till inteckning företeddes, och den andra stadgade, att det contractet borde gälla, hvilket först blifvit afslutadt. Jag vet verkligen icke huru en domare vid tillämpningen af två så rakt emot hvarandra stridande författningar, skulle förhålla sig. Följden måste blifva, att dorastolarne nödgades gå in lill K. M. med begäran om lagförklaring i ämnet. I 3 § föreslår Utsk., alt om ägare har sålt sin egendom, men köparen icke har erhållit uppbud derå, så skulle säljarens borgenär äga rätt att få sin fordran i egendomen intecknad, om han sig derom anmäler, och den nye ägaren får, för hvad han förlorar, hälla sig till fångesmannen. Detta stadgande är i min tanka ganska vådligt. Det skulle leda dertill, att man aldrig vågade afsluta några köp och derpå gifva handpenning, emedan man derigenom skulle riskera att, om uppbud icke genast erhölleså köpet, förre ägaren kunde åt sina gäldenärer gifva rätt till inteckning uti egendomen, hvarigenom köparen skulle förlora sin egendom, ulan annan rättighet än att hålla sig lill den bedrägliga säljaren.
Den, som, i enlighet med Stats-utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet godkända förslag, bifaller, att musikaliska akademiens årliga statsanslag må förhöjas med 1,300 r:dr eller till 3,000 r:dr, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner nej , kommer någon förhöjning i musikaliska akademiens årliga statsanslag icke att ega rum. 7:o Hvad Utskottet i Femtiondesjunde punkten af utlåtandet N:o 124 yttrat, rörande anslag för inköp och bebyggande af prestboställen i Lekvattnets och Bogens kapellförs mlingar inom Wermlands Finnmark, är af samtlige Riks-stånden gilladt, med undantag endast af den utaf Utskottet, såsom vilkor för anslagets beviljande, föreslagna bestämmelse angående skyldighet för Lekvattnets och Bogens församlingsboer att, utan statsverkets betungande, bekosta aflöningeu för de inom församlingarne anställde prestmän; beroende frågan om sistnämnde bestämmelses antagande eller uteslutande af det beslut, sorn Rikets Ständer kunna komma att fatta i anledning af Kongl. Maj:ts, uti lista punkten af detta memorial omförmälde, nådiga framställning om anvi Bih. til! R. St. Prot tSj; och i8f$, 4 Sami, t dfd. 2 Band, 28 Haft. 2 10 Stats-TJtskottets Memorial, N.-o 23g. sande af statsanslag för aflöning af predikanter inom fört berörde kapellförsamlingar. 8:o Uti Sextiondeförsta punkten af utlåtandet N:o 124, äfvensom i utlåtandet N:o 207, hade Utskottet afstyrkt beviljandet af ett utaf Kongl. Maj:t för Svenska nykterhetssällskapet äskadt årligt anslag af 1,000 r:dr alt under tre år utgå, för alt, efter omständigheterna, af sällskapets direktion användas till nykterhets-skrifters utgifvande och för nykterhetstalares kringsändande.
I Lasseur för ull Inkomst och Utgift » 622: i Lassa-Skrifware » » r i;o: Revisions-Lontoire t. i Föreståndare eller Kamererare - 522: izo4 Den 29 Mars. e. m.', 1 Revisor - » r - « 552: 2 Ooiuoirs-Skrifware a 200: 400: Lreöit-Sedel-Werket. 1 Kamererare 500: 2 Lasseurer för wepling^ och insättningar Lön 450: > L 502: « 1222: mitzräknings-pennin-! gar 50: « 5 Bokhallare ä 522: izos: 4 l.omoii-x Skrifware 2 270: - » 802: 2 ea!.8a Skrifware a i;o: - « 500: i Sedel-Pappers Räknare - »152: Wakt-Betjente. Tryckeriet. paKor eller Sättare njuter mänadt. liqen 16: 52: eller för aret 202: 2 Tryckeri-Drängar Dito 8: 16: Summa aflöning til tjenstgörande R:d. 22,856: 52: Pä Riksgälds-Oontoirets Ivid 1789 ärsRiksdag fastställde Lxlra Ordinarie Srar, njuter Kammar-keviLioon-Radet Svankal8 - » 55Z: 16: pension 8-St a ten. Revisor Xrabbes blinda Dotter 16: 52: Fram - Den 29 Mars. e. m. rzoz Framlidne Hofr Jägmästaren 6rip<mLherkiLS Enka, född L. 1^. ekestubbe - 166: Z2: Aflidne Kamererare» wid Riksgäldskontoret 1^. Ick. Enka 152: —ZZZ: 16: Destutom upföres pä Star: Arfwode til wederbörande Wid Riksgälds-Lontoiret, dä Hufwud-Boken innom föreskrifwen tid afstutes 200:
Uti denna reservation instämde Hrr Grefve Posse, Hr Professor Selander och Riksdagsfullmägligen Pehr JVilsson från Christianstads Län; äfvensom, i fråga om den af Utskottet föreslagna tullen å Bark och Ull, Herr J. von Kock. lie villningsUtskottets Betänkandej N:o 12, TARIFF. Qvantitet för Tullvärde. tullberäkninInförsels-tull. gen. Böcker, på Svenska tryckte: i Finland Fria i andra länder ioo Rdr 20 , I 2 Caffe i U. 4 I I 2 Filar i U 12 5 Filklofvar Glas: i U I — Fenster-: grönt , 120 skifvor IO hvitt 20 band 20 - Andra slag, hvita eller färgade, ej specificerade i U. I 2 Hudar och Skinn, som ej inbegripas under pelsverk: oberedda, torra i få 2 saltade^ rå .. i få I Jern: Smidt och Yalsadt: 4° Spik af 2 tums längd och deröfver, i SkS’ st. v. IO — 32 all annan, samt allt Manufactursoch handtverkssmide, ej specificeradt i U — 8 Knifva r: • ; 2 — andra slag, samt gafflar, ej specificerade i få — 32 4 — Korkskrufvar i få I 16 4 Lås .. Metaller, sammansatta: alla slag i få I 16 — 200 — Oaibetade ... Arbetade: i Skåf st. v. 33 (6 I 0 — förgyllda i få 2 24 — Bevillnings-Utskottets Betänkande > IS: o 12. 63 Qvantitet för Tullvärde. tullberäkninInförsels-tull. gen. 6 32 försilfrade .. 1 ti I 3a — 4 — andra slag 1 U. I Marin-metall eller annan composition i form af bleck till förhydning af fartyg 100 Rdrs v. 5 100 — Skrot saint gammal och brukad metall, sammansatt, alla slag . 1 Sköf st. v, 16 3a 4 — Nyckelringar och Nyckelhakar
Majit anser otvifvelaktigt, att antagandet af ett dylikt system äfven i Sverige skulle medföra väsendliga fördelar, enär derigenom vunnes den högsta grad af enkelhet vid porto-afgifternas erläggande, uppbärande och redovisning, samt kontrollen derå; äfvensom en så beskaffad förändring skulle lätta förhållandet emellan korrespondenterne och Postverket genom att undanrödja behofvet af särskilda, för hvarje postkontor utfärdade, taxor, med deras många olika portosatser, som nu förorsaka besvär och tidspillan, att rigtigt inlära och tillämpa, samt ofta göra korrespondenten tveksam, om han blifvit behörigen taxerad. Obestridligt synes det ock, att dessa fördelar mäste i fullkomligare mån vinnas genom ett enda likformigt porto för alla bref af enahanda vigt, än genom särskilda Raijons-porton, så vida nemligen det låter sig göra att utfinna ett medel-porto så afpassadt, att det på en gång betryggar Postverket mot alltför kännbar förminskning uti hittills åtnjutna inkomster och motsvarar korrespondenternes anspråk, att icke öfver höfvan betungas; hvaremot, i händelse ett medelporto, som fullkomligt uppfyller begge dessa vilkor, icke under närvarande förhållanden står att finna, lämpliga Raijonsporton företrädesvis torde böra antagas, åtminstone tills vidare eller intilldess, genom ökad brefvexling, Postverkets inkomster vunnit den tillvext, att medelst införande af ett lägre medel-porto, Postverkets förmåga, att af postmedlen lemna bidrag åt Statsverket till ungefärligen enahanda belopp, som hittills, icke äfventyras.
Utskottets Betänkande, VIII s 29, 3o, bif. af PresteStåndet, IX s 102, af BorgareStåndet, IX s 104, af BondeStåndet, IX s 108, af Adeln, IX s 116. — om, inrättande på Vermdön. Motion, remitt. till Ekon. Utskottet, II s 1203. Utskottets Utlåtande, VIII s 390,391, bif. af Adeln, IX s 217, af BorgareStån - 1 det, IX s 230, af BondeStåndet, IX s 222, af PresteStåndet, IX s 286. Gästgifveriet förmåner, om ytterligare; Statsoch Bev. Utskottets Betänkande, IV 6. s ig5—200, bif. af BondeStåndet, IX 3. s 260. Götheborg, om Lånebiträdet för, med 5 Procents Ränta, II s 383 — 386. 766 — 77°. för, med 6 Procents Ränta, lis 4o3 — 4°5. om det vid sista Riksdagen beviljade för; BancoUtskottets Betänkande, VI 1. s 47—54. bif. af BorgareStåndet, IX s I3i, af PresteStåndet, IX s 12g. — om vilkoren för återbetalningen af beviljade lånebiträdet för; Motion, remitt, till BancoUtskottet, II s 1154* Utskottets Betänkande, VI 1. s 235 —* 243, återrem. af Adeln, IX s 327, af PresteStåndet, IX s 331 , bif. af BondeStåndet, IX s 334, återrem. af BorgareStåndet, IX s 335.
Dä licia ytan utgöres af silte, bör väfnaden, ehuru frånsidan utvisar annat ämne, lullbehandlas såsom helsiden. andra slag 1 skålp. 5 shawlar, shawletter och andra dukar, äfvensom genom fasonering till förkläden utmärkta tyger 1 skålp. 6 halfsiden-, eller af silke, till större eller mindre del blandadt med bomull, lin, ull, eller andra ämnen: alngods: felb och peluche 1 skålp. 1 16 andra slag 1 skålp. 2 24 shawlar, shawletter och andra dukar, äfvensom genom fasonering till förkläden utmärkta tyger 1 skålp. 3 ylle-, af ull allena, eller med blandning, till större eller mindre del, af bomull, lin eller andra ämnen, utom silke: doffel, fris och frisad ... 32 filtar 1 skålp. 16 — mattväfnad 1 skålp. 16 _ pressduk 1 skålp. 3 — vadmal, till och med 5 qvar ters bredd 1 skålp. 10 -— andra slag: alngods: ovalkade 1 skålp. 36 valka de: tvåskaftade: af 30 trådar på tummen i varpen och derunder 1 skålp. 1 af 31 till och med 40 trådar på tummen i varpen 1 skålp. 1 24 — 36 Wäfnader: ylle-: andra slag: Qvantitet för tullberäkningen. Iuförselstull. Banko. R:dr sk. rist ' alngods: valkacle: t väska fl ad <>: af 41 till och med 50 trådar på tummen i varpen 1 skålp. 2 af flera än 50 trådar på tummen i varpen 1 skålp. 24 — flerskaftade 1 skålp. 2 shawlar, shawletter och andra dukar . 1 skålp.
Skulle varken de förseglade buden eller de närvarande spekulanternas bud vara lika eller lägre än utropet antecknas i protokollet: " Inslaget till anskaffning ", varefter anskaffningen verkställs. Då större kvantitet av samma vara skall upphandlas, bör den fördelas på mindre partier och till särskilda utrop, så att även mindre bemedlade spekulanter kan delta. § 16 Vid auktionens början tillkännages alla de villkor och omständigheter som är föreskrivna för leveransen, även prov och modeller. § 17 Förseglade anbud får ingivas innan auktionens början och skall alltid kungöras så snart klubbslag skett för varupartiet. § 18 Protokollet över upphandlings auktioner i landsorten skall överlämnas till den som har ansvaret och sedan sändas till Krigskollegiet. § 19 Då flera personer erbjudit samma pris äger vederbörande inför vilken auktionen sker att genom förnyade anbud med nedsättning av priset utröna vem som tillerkänns leveransen. Vinns ingen nedsättning bör man genom lottning avgöra vem leveransen skall tillhöra. § 20 Sedan anbudet är antaget, skall tydligt kontrakt upprättas med leverantörens och mottagarens skyldigheter och rättigheter. § 21 Då auktion på en och samma vara på samma gång anställs både i Stockholm och i landsorten har krigskollegiet rätt att välja det lägsta anbudet. Anbuden får inte ändras eller dras tillbaka vid vite av 6 % av varans värde under den tid Krigskollegiet gör undersökningen. § 22 Så snart leveransen är fullgjord skall den besiktigas och betyg däröver meddelas leverantören som kan lyfta sin betalning. § 23 Förskott på betalningen kan ske om säljaren kan uppvisa godkänd borgen. Artikel III Om Entreprenad auktioner § 24 Då kronans arbeten skall verkställas genom entreprenad antas den som lämnar lägsta anbudet, om han kan ställa godkänd säkerhet. § 25 Ordning vid auktionerna, öppning av förseglade anbud, protokoll, förskottsbetalning och övriga villkor sker enligt vad som är stadgat för upphandlings auktioner. § 26 Minst fjorton dagar före auktionen skall på auktionsstället finnas, så väl ritningar och beskrivningar som förslag över tidsåtgången, materialåtgång och besiktningsinstrument om det gäller reparationer. Artikel IV Om arrendeauktioner.
Och kom alltid ihåg, att kärleken är en härlig sak, värd att eftersträfva och värd att ha, men att den är ingenting om inte aktningen följer med. Du kan naturligtvis inte sofva. Ligg och tänk öfver allt hvad du har att säga och glöm ingenting.” Det var sent, det var öfver midnatt och vi reste oss för att gå till ro. Jag frågade om hon icke ämnat vända sig till mig, i fall jag icke ropat på henne. Nej. Hon hade nog velat, men inte kunnat. Hon kände sig skygg och visste icke hur hon skulle börja. Hon hade känt sig skamfull öfver hvad hon hört, och liksom lamslagen. Hon var glad att jag talat till henne. Hon tackade mig. Hon hade gått i en dof ångest, utan att veta hvarken ut eller in. Nu kände hon sig mera trygg, nu skulle det få komma hvad det ville, och hon skulle lyda det råd jag gifvit henne; hon skulle tala. Bundenheten i hennes väsende hade liksom tinat upp. Det fans tårar i hennes ögon, hon omfamnade mig varmt, och stämman hade åter fått skiftningar. Den 23 Augusti, det var en måndag. Jag hade somnat kl. 2 på natten, klockan 4 var jag vaken igen. Min känsla af äckel och leda fortfor; att somna igen var icke möjligt, jag plågades af sjelfförebråelser. Det var första gången detta barn kände verklig sorg, och det var emedan jag icke skyddat henne, som den brutit in öfver henne. Jag klädde mig och gick ut. Jag hade liksom ett behof att få allt detta aftvaget af den friska morgonluften. Jag gick genom byn, som sof ännu. Torg och gator sågo bredare ut än eljest, folktomma som de voro. Solen hade nyss stigit upp och badade det öfversta af hustaken i ett gulaktigt sken. Det var kallt och friskt, en härlig luft att inandas, men det låg en tyngd öfver mitt sinne, och jag erfor ingen glädje eller njutning af hvad jag kände och såg. Jag behöfvde endast gå, för att genom en fysisk ansträngning motverka själsqvalen. Jag hatade denna menniska, ömklighet var det enda intryck jag hade qvar af honom, och jag kunde vilja trampa honom som en krälande mask, derför att han förmätet ville sudla henne med sitt vidrörande. Åh, dessa händer, som ! Det var en dof, rasande afsky.
R:drs värde har, jemte hustru, en son eller dräng, och ets dotter eller piga, så visar nedanstående uträkning hans Bevillning så val 1812, sorn nu: 18x2 R:d. sk. r. Egendoms-Bevillning å aootf R:dr Plemmans-värde 5 Rränvins-afgift för två personer 24 Tobaks d:a för d:o 12 Siden-afgifi: för 2 d.'o 8 Tull-ersättning 2 6 8 Summa ”1 2 2 *1 Bgendoms« Den a Juli. 1815 B:d. sk. r. Egendoms - Bevillning ä 2000 JR:dr Hemmans värde 4 ■ Efter 3 Art. och 1 §:n 24 2 §:n 8 i Summa 4 32 j Antagom vidare, att en Possessionat å lo,ooo B:dr Hemmans-värde har 3 drängar och 4 pigor, så visar nedanstående Uträkning beloppet af hans Bevillning. 1812 R:d. sk. r. Hemmans-värde 10,000 B:dr 2 5 Bränvins ~ Consumtion för 4 personer « - 1 Tobak för 1 Ståndsperson - 12 D:o för 3 Drängar - 18 Siden för en Em 24 D:o för 4 pigor 16 1 Guldur ■» - 1 2 Tull-ersättning « _a 37 4 Summa 30 23 4 Hemmans - 332 Den 2 Juli. 1815 R:d. sk. r. Hemrnans-värde 10,000 B:dr 2 0 Afgift efter 2' Art. 1 §:n Dito 2 §:n 2 24 36 Summa ' 23 12 .TemfÖrelsen visar, att den sistnämndes Bevillning, långt ifrån att, som man förmodat, mera nedsättas, fatt en tillökning, af vid pass 6 p'-Ct utöfver den förres, som väl således icke må hafva fog att klaga. Matte i öfrigt afundens känsla aldrig röjas, aldrig egenkärlekens, genom ett envist förfägtande af förut fattade meningar. Och skulle dessa Herr Kongl.
Då för verkligen erhållna 97,5 erläggas 2,91666.. så motsvarar detta för 100 2,991453. 4 månads ränta derå å 5 proc. pro auno 0,006232. § procent provision - 0,014957. Summa 3,012642, hvilket belopp, erlagdt för hvarje 100, på sätt ofvan är närnndt under 40 år, betingar halfårsräntan 2.637. B. l:o) Om till amortering af ett lån, för hvilket halfårsräntan är bestämd till proc., i halfårsbetalning erläggas 2^ procent; så är amorteringstiden 76.6132 halfår. 2:o Med halfårsbetalningen 2,75 amorteras, om halfårsräntan är 2.573 procent på 76,6 halfår kapitalet 91,613. » 76,61 » » 91,617. » 76,67 » » 91,640. C. l:o) Om ett lån är upptaget med vilkor: att dera tar tillgodonjutas 6 procent rabatt; att halfårsbetalningen skall utgöra 2f procent a förskrifna kapitalet och att amorteringstiden är 76,6 halfår; dä är verkliga halfårsräntan: 2,476 procent. Ar dessutom öfverenskommet, att halfårsbetalningarne erläggas månad i förskott och att 4 procent provision å dem af låntagaren godtgöres; sä blilver verkliga räntan för halfåret: 2,503 procent. Beräkningen härför är sålunda uppgjord: 152 — Då för 94 erlägges 2,75, så erlägges tor 100 2,92553. | månads ränta derå å 5 procent pro anno 0,00609. J procent provision 0,01463.
Jag skulle tro att, om man rätt betraktar saken, så finnes ej uti ett sådant förhållande någon orättvisa. Jag vill antaga och föreställa mig en ägare af ett purt frälsehemman, d. v. s. alt både räntan och hemmanet uro i samma hand förenade. Då liar Ur von Qvanten rnedgifvit, alt det är med rättvisa och gällande författning enligt, att bevilln. skall erläggas icke blott för frälsehemmanet, nemi. 2 per mille efter frälseräntnns värde, utan derjemte äfven bevill ning för rustljenstmarkerna. Skiljes nu äler räntan ifrån hemmanet, så är det naturligt, att hemmanet i samma mån får ett mindre värde. Då är det också lika klart, att sedan en sådan delning försiggått, så kommer nästa Taxer:s-comite' att upptaga detta förhållande sålunda, alt den nedsätter hcminansvärdct med så stort belopp, som motsvarar enpitalet till frälseräntan, d. v. s. det capital som uppkommer genom förvandling af frälseräntan efter 5 procent. Då är det ju för Kronan alldeles likgilltigt, hvem som innehar frälseräntan; om en person innehar frälseräntan och en annan jorden, eller om räntan och jorden äro uti en o’ch samma ägares hand. Det blir också likgilltigt för deras ägare, ty någon orättvisa kan ej derigenom uppkomma, emedan ägaren af frälsehemmanets jord blir, genom ett så beskaffadt frånskiljande af räntan från jorden, befriad från den deremot svarande afgiften för räntan, sorn han eljest skulle erlägga. Således kan jag för min del icke linna, på sätt Hr von Qvanten yttrat, att Staten förnärmat frälsehemmnnsägaren derigenom, att den bevilln., som i 22 §:n omlörmäles, kommer att blifva qvarstående. Hr von Qvanten: