Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Landt-Marskalken tilläde vidare , att då mot ro §. blifvit framställde Trenne anmärkningar, åsyftande, dels att Allmänna Beredningen måtte bibehållas , dels att StatsRåds-Beredningen kunde ur Grundlagen uteslutas , dels ock att i stallet för de i §. befintlige ord : Collegier och Enibetsmänborde införas ordet: Embets-Verk; trodde Herr Landt-Marskalken för dess del, att dessa 3:ne frågor lättast och redigast torde bringas till slut , om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta Herr Landt-Marskalken , att å hvarje anmärkning göra serskild proposition. Herr Landt-Marskalken förnyade, i anledning häraf, den utaf honom, rörande Allmänna Beredningens bibehållande, sist gjorde proposition. Ropades starka Nej, blandade med Ja. Grefve von Schwerin: Om Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes framställa proposition med den modification, som Grefve Löwenhjelm föreslagit, tror jag, att den skall lättare vinna Ridderskapets och Adelns bifall. Deri 3 December t. tn, Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde derefter, om Ridderskapet och Adeln bthagade godkänna Herr Hjertås anmärkning , att Allmänna Beredningen borde bibehållas, och att följaktligen nuvarande redaction af 10. §. i Regeringsformen måtte förblifva oförändrad, endast med den skilnad, att i stället för orden: Collegier och Embetsman borde införas ordet: Embetsverk. Ropades åter starka Nej, blandade med Ja. H_»rr Lagerhjelm: Jag hemställer vördsamt om den nu framställda Proposition är den rättaste, emedan deruti finnas a:ne satser, hvaröfver tankarne äro delade. Mänge anse, att Allmänna Beredningen bör indragas , och ordet Collegier utgå , hvaruti andra åter icke torde vilja instämma. Jag anhåller derföre , att Herr Grefven och Landt-Marskalken behagade meddela proposition å hvardera frågan serskildt.
Nordanfr8n af Stig Stigson. Foreningsmeddelnnden. FrSn skilcla hill. Solidt, tidsenligt Lifftirsiikringsbolag. t) msesldighetspdncip. - 8vensk dtidlighet. Kvinliga agenter och inspektZirer antagas. K. J.: Froken Kristine Dahls rationelia Underblader S~enska Draktreformforeninerens Underklader i K. M. Lundbergs ~osittningsrnatpsin o ch Almedab ls Fobriks Fdrs ~Jningsmagasin 2. storkyrliobrinlien STOCKHOLM. Laderplastik. Alla slags verktyg f o r lfiderplastik siiljas 1~i: iigust 110s PER FROM, Stockholm, OBS! Saxar o d kaifvar d i ~ a s. C; ~.undnil 1881. E ' orestbudarinm: E ' riiken 11. Cronius. Nya Hus3x&amp;llst~~olans Matrsalar Vestra Trhdgtirdsgatan 19. OBS. Siirskild matsal f iils fruntilnmer. St ockholus Internationella Lararinnehem 26 Kungsgatan 26 knnua liirarinnor och med dein likst; i !lila erhilla inockordering m d e r Jnni, Jnli och Augnsti f i i ~ 18ngrr eilw l i o ~ * t titl. a~~ Sjukskoterskor med goda betyg iifi-er genorng;: lag1; ~ liiroknrser vch ntiifvad praktisk verksamhet finnasanmiild: ~ h Fred~sika-Krcmer-Fiirbuiidets B p s, 51 Drottainggatan. 1 tr. Xllm. Tol. i ~ W P - bzmdets Sjukkassa. OP kapitalister, sarskildt ftputimmer, har det lange varit ett '. onskningsm %l att kunna ofverlam,najvHrden if ' sin!
Hvarje stad skulle i öfverensstämmelse med förut utfärdade stadganden utgöra en viss kontingent; men som hufvudsumman, eller den mellan samtliga städerna fördelade kontingenten, vore så stor, att den omöjligen kunde utgå, sedan borgerskapets antal högst betydligt aftagit samt handel och vandel, till följd af det långvariga kriget, nästan alldeles försvunnit, skulle städernas kontingent modereras och bestämmas till en tredjedel mindre, än hvad den förut varit; dock borde denna kontingent för år 1714 utgöras dubbelt. Genom särskild förordning af samma dag, då den fördubblade eller ökade kontributionen för år 1714 påbjöds, medgaf dåvarande Regering, att hälften af den landet åliggande kontribution finge erläggas med spanmål. upphanMn^ L(’->r att icke nödgas öka den vanliga kontributionen, hvilken icke befanns tillräckafgift. Hg) skulle, enligt en af Ständernas Fullmägtige vid Kontributionsränteriet i Februari 7716 utfärdad kungörelse, »till en slik upphandlings förnyelse» en allmänt utgående »penningehjelp och upphandlingsafgifl» utskrifvas och erläggas. Denna personliga afgift var bestämd till olika, efter de skattskyldiges samhällsställning eller förmögenhet läm pade belopp. Sålunda skulle densamma utgå af Kongl. Råd med 30 d:r s:mt, af civile och militäre embetsman af högre grad än Öfverste med 20 d:r, af Kollegiiråd med 13 d:r o. s. v, samt af hvar och en tillhörande lägsta tjenstegraden med 2 d:r; af adelsmän och prester med högst 6 och minst 2 d:r, dock skulle Kapellaner på Jandet endast erlägga 24 öre; af borgare högst 12 och minst 2 d:r; af handtverksgesäller dels 1, dels £ d:r; af bönder, jemte deras barn öfver 15 år samt tjenstehjon - 9 lijon, 24 öro; och af enskildes betjening från 3 till 1 d:r. Hustrurna skulle betala lika med männerne. Denna afgift skulle uppbäras och levereras samt i Banken insättas likasom den vanliga kontributionen.
De af Fullmägtige sålunda vidtagna åtgärder, vittnande på samma gång om nödig varsamhet för myntvärdets upprätthållande och lofvärd omtanka i afseende på underlättandet af allmänna penningerörelsen, torde alltså vinna Rikets Ständers godkännande. § 4. Få anförda ställen i Berättelserna meddelas underrättelse om vidtagna förFörändring ändringar, beträffande såväl papperet till, som trycket å Bankens sedlar af samtliga valörer. De förra afse användandet af nytt slags papper och de sednare, dels anBankenssedskaffning för bottentrycket af lämpligare färger, än förut begagnade, dels mera änl^Lsta dvalödamålsenlig konstgravyr för nämnda tryck å sedlarne af 5 Rrdrs valörer samt dels rérna,m. m. åtskilliga jemkningar i ej mindre detta tryck, än ock texttrycket ä sedlar af 1- R:drs-valören. Vid hvad Fullmägtige i berörda afseende åtgjort hemställer Utskottet, att Rikets Ständer må låta bero. § 5- (Rev.
SD° Riksens Högloft Ständers Stats-Utskotts den ka dennes pä bordet lagda Betänkande, angående grunderne för Riksgälds - Werkcts styrelse och Administration, samt derhos sta'gade Förslag till Jnstruetion för Riksgälhs-Contoircts Comistirier, blef A nyo föredragit och af Preste - Ständcl bifallit, med det tillägg, att den nu föresiagne nya Organisationen af berörde Werk mä upffjutaS jNtill desi Riksens Ständers Fullmägtige derstädes finna att densamma lämpeligen kan gä i »verkställighet; Hwilket ffulle de Respective Mcd-Ständcn saint Stats-Utffottet »vördsamt och »vänligen tittkännagifwaslkt suprs. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts den 12 dennes upläste Betänkande i anledning af Kongl. Majus Nädiga Proposition» angärnde Revisionen af Krigs-Redogörelserne m. m.; Om bwilket Besiut de Skespeetive Med» Ständen samt Statsutskottet skutte erhälla »vördsam och wänlig underrättelse. Ul» Luprki. S. D. Föredrogs ä nyo Hcderwärda Bonde - Ständets, den r2 dennes upläste Protocolls - Utdrag af den 27 nästledne Januari,', hwarigenom de öfrige Riks - Ständen inbjudes att med bemäldte Ständ instämma uti det Besiut, att Stats - Utskottets afgifhe berättelse, rörande den felaktigt Förwaltning, som warit i Riksgälds - Contoiret rädande, jämte dertill hörande Handlingar skulle titt troe, ?et befordras. Preste - 622 Den 17 April.
I:o sökt befrielse för Stockholms Stads Cas» sa från den Stadens Krono-Uppbörds-Verk åtföljande ordinarie aflöning och dennes öfverflyt* tande på Kronons Stat; samt 2:0 en till afskrifning i Riks Staten föreslagen summa , som blifvit Riksgälds-Contoiret ertatt for afdrag å Bevillnings-Uppbörden i Stockholms Stad. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D. Föredrogos å nyo Constitutiöns Utskot» tets följande deri 10 Juli afgifna och sedan den 11 på bordet hvilanda Memorial, med förslag till ändringar i Grundlagarna, nemi.: 1:0 i 4 §. Riksdags-Ordningen, 7:0 i 29 , 8:° i 38 §•, och 9:0 i samma §., rörande omröstning inom ConstitutiorisUtskottet; Hvilka alla förslag nu antogos att hvila pä bordet till nästa Riksdag , för den behandling , i 6 §. Regeringsformen föreskrifver. Ut supra. Ex Protocollo Cerl Magn. Robsahm. S. D. Lät Borgare-Ståndet bero vid hvad Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet, Uti särskildta Memorial af den 6 i denna må« nåd, hvilka den 11 lades på bordet, och nu å® ter föredrogos, sig utlåtit: 1:0 i anledning af återremiss uti frågan om Götha Canal-BoIags-förpligtande till ersättning, när någon Rote-Soldat i och för dess arbete blif® ver till Krigstjenst oduglig; och 2:0 i anledning af väckt fråga om en frå Tackjerns-handel. Ut supra. Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D. På Högvördiga Prest-Ståndets, genom Protocolls Utdrag under den Ii Juli, gjorda inytc Bandet, Z45. 146, bjud® U54 lien 14 Juli. bjudning, instämde Borgare-Ståndet
Då Konungen , i dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, framställde för Rikets Ständer, att det vore billigt och rätt. vist att på kommande slägten fördela de kostnader, som fordrades för iståndsättande af Rikets Försvarsverk, och att derföre, med Rikets skuldsättande, utgifva Statsobligationer, sökte Rikets Ständer på alif sätt att afböja detta förslag: sjelfve de skattdragande, till hvilkas båtnad detsamma skulle lända, ville icke sig deraf begagna , utan med eget iklädande af alla de utskylder, som ansetts erforderliga , för att fylla de behof, Kongl. Maj t i Nåder framställt, hafva de med hand. ling ådagalagt, att de åt sina efterkommande ville lemna fäderneslandet, såsom ett oinlecknadt arf. Då Statslåne-obligationsförslagen, under namn af räntebärande coupons, tor några veckor sedan, här å nyo framträdde, ansåg man det visserligen icke af så mycken betydenhet, så olycksbådande, sota \ ,■4! Un. lie sv. o. Oee. Utsk, Uti. N:o i?7* 3 juan understundom benämnda det förra; nian satte endast i fråga, huruvida det, såsom sent väckt och verkande tidsutdrägt, borde till vederbörligt Utskott remitteras eller icke. Antingen af öfvertygelse om åt« gärdernes gagnelighet, eller, till lörekomman' de af äfventyrligare föislag , har man, inom Banco-Utskottet, uppställt s:ne project till vissa begränsade Låne-anstalter: det ena, i uppgifvet ändamål, att gagna handeln och näringarne hade enahanda öde, som det i Konungens Nådiga Proposition om Statsverket omnämnda, att icke vilja begagnas af dem , för hvilkas bästa det sades vara tillkommet ; det afslogs för några dagar sedan helt och hållet inom Vällofl. Borgare-Ståndet.
Tryckfrihets-Förordmn, i fråga om anmälan hos Justitie-Statsministern af bokhandels idkande m.in.; och N:o 9, med förslag till ändring i 4:de §:n 10:de och ll:te momm Tryckfrihets-Förordnm, ang:de utrikes ifrån hit inkomna skrifter; samt Allm. Besv.- o Ekon.-Utsk:ts Betänkm och Mem:r: N:o 93, i ani. af väckt motion om revision af nu gällande Landshöfdinge-instruktion; N:o 94, i ani. af väckta motioner om ändring i sednast utfärdade stadgar för Carolinska Medico-Kirurgiska Institutet; N:o 95, i ani. af väckta motioner om utländska lotteri kollektörers samt inoch utländska försäkringsbolags verksamhet i riket; N:o 96, i ani. af väckt motion om meddelande af allmänna föreskrifter beträffande vilkoren för sparbankers stiftande m. m.; N:o 97, i ani. af väckt motion om inrättandet af skolor lör meddelande af undervisning i tjenstehjons-sysslor; N:o 98, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk. N:o 50; N:o 99, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk. N:o 58; N:o 100, i ani. af återremiss af LItsk:ts Betänk. N:o 66; N:o 101, i ani. af väckt förslag om en embets-examen för inträdet i de förvaltande verken. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ 4 e. m. In fidem, O. Brakel. Den 4 Mars e. m. Onsdagen den 4 Mars 1863. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 4 prot.-utdrag för förmiddagens plenum samt protokollet för d. 7 sistl. Januari.
Sedan denna motion, uppå derom af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, framsfälld propos. blifvit remitterad till LagUtsk., samt Hr Hjerta börjat upläsa en annan motion, anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff, Au g: Jag har blott velat hem ställa, huruvida icke Hr Hjertås motion, ronde lag för privatbanker hade bordt remitteras lill Bankooch LagUtsk:n gemensamt. I anledn. häraf yttrade H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, att han, med anledn. af det i 43 § Riksd.Ordn. intagne stadganden om behandlingen af mål, hvarom ett Utsk. anses böra öfverlägga med ett annat, hade föreslagit remiss af ifrågavar. motion endast till LagUtsk., men nu finge enl. den derom gjorda begäran hemställa om R. o. Ad. ansåge motionen böra remitteras jemväl till BankoUtsk. ( Denna propos. besvarades med blandade ja och nej, hvarjemte Frih. Palmstjerna, Carl Otto, anmälde sig och yttrade: Hr Frih. o. Landtnäs framställda propos. om remiss af Hr Hjertås motion till LagUtsk. har af R. o. Ad:n blifvit besvarad med ja, derefter ett annat ärende förevarit. Då nu således Ståndet redan fattat beslut, ronde Hr Hjertås motion, tror jag det icke vara lämpligt, att förändra samma beslut. I sjelfva saken skulle en förändring icke göra något, ty LagUtsk, äger att med BankoUtsk. sammanträda när så behöfves eller Utsk. sä för godt linner, men för att icke frångå den prisvärda regel, som R. o. Ad. alltid följt, att aldrig uprifva något fattadt beslut, får jag hemställa, huruvida vi icke vid detta tillfälle böra stanna viii hvad, som redan är beslutadt. Hr von Hartmansdorff:
Fn föreg:d talare, Hr Fåhraeus, har utvecklat ämnet och jag instämmer i hans deduktion; men önskar att få tillägga ett par skäl till dem han anfört. En aktningsvärd och högaktad ledamot af Consl.Utsk., Hr Hallström, har deducerat sin åsigt af ämnet på grund af den föreskrift att grundlagarne skola efter sin ordalydelse tolkas. Jag vördar just denna premiss företrädesvis; men jag hemställer: hvad innebär detta? En lag bestående af flere afdelningar, flera §§ såsom t. ex. vår grundlag, måste nödvändigt anses såsom ett lefvande helt. Lagstiftaren måste betraktas vid hvarje serskildt fall, såsom om han varit fullt medveten om samtliga de §§, som blifvit nedskrifna i lagen till efterrättelse för alla. Om nu händelsevis någon § skulle utaf oaktsamhet vid redaktionen, blifvit framställd på eli mindre vårdadt sätt, sä att tvetydighet om dess rälta mening hade insmugit sig, huru då tillämpa den allmänna regeln alt grundlagarne skola efter deras ordalydelse tolkas? Finnes der något annat af sjelfva lagstiftaren tänkt och af sjelfva förnuftet gilladt sätt att gå tillväga, än att jemföra alla de §§, som finnas i lagen med den §, som befinnes vara tvetydig i sin redaktion, för att deraf utfinna hvilkendera tydningen af den tvetydiga § öfverensstämmer med de öfriga §§:nes tydligen uttryckta mening och hvilkendera af denna tvetydiga §:s tolkning är den, som ställer sig i strid emot alla de öfriga tydliga §§:s uttryckta anda och mening. Genom ett sådant tillvägagående ser man klart huru den ifrågavar. §:n verkligen bör efter sin ordalydelse tolkas, och den, som då tillåter sig att antaga den tydning såsom regel, som står i motsägelse med grundlagens öfrige §§, i st. f. att begagna dea tolkning, som står i öfverensstämmelse dermed, han handlar icke i enlighet med lagens anda och mening. Han handlar icke i öfverensstämmelse med principen att lyda grundlagarne efter deras ordalydelse.
Måtte ock den dag aldrig komma, då Svenska Folket skulle se de Repre - Den 9 J a n u a r i i. »63 sentanter, hvilka det, enligt urgamla lagar, lemnat vården af sina angelägenheter, misströstande öfverlemna åt en upplösande politik, alt förslöa Nationens frihetskänsla, att förslösa dess mödosamt hopsparde skattebidrag, och att förstöra det enda bålverk mot förtrycket, som detta folk hunnit uppresa, innan det uppnått den ståndpunkt, der bättre ordnade samhällskrafter kunna utvecklas lill upprättande af ett säkrare värn för friheten. Men, mine Herrar, om vi sjelfve vilja äga den kraft, våra Grundlagar oss tillämnat; en kraft, som fäderneslandets säkerhet kräfver, och hvilken hvar och en Stor Svensk Konung alltid har ansett lika helig, lika vigtig, lika välgörande, som Konungamagtens; om vi åt våra beslut vilja återgifva det värde, som ett illa förstädt, ett Grundlagsvidrigt, Embetsmannanit en längre tid sökt alt förringa, och någre, af nationella rättigheternes morgonrådnnd besvärade, i privilegiernes mörker handlande, enskilta interesse!» söka att tillintetgöra; om vi, med ett ord, vilja rätt vårda det kall, som ett redligt Folk lugnt väntar, att vi på dess vägnar skola fullgöra; då, mine Herrar, hafva vien stor moralisk pligt, att göra oss reda för de vigtiga angelägenheter, som vid sista Riksdag, till följd af olika meningar emellan Ko - i64 Den 9 Januari!. nungens Rådgifvare och Folkets Representanter, vållade en oväntad och för framtiden vådlig spänning emellan de verkställande och Lagstiftande Magterne.
Samma skrifvelse blef ock derföre af Utskottet från originalspråket öfverflyttad samt igenfinnes under pag. 80 uti det afgifne Betänkandet, men då Utskottet ej fann de deruti uppgifne skäl af sådan beskaffenhet, alt desamma bordt eller rätteligen kunnat föranleda till handelns återgång på sätt nu skett, eller med den påföljd, å Statens sida, som i 4 S* af Contraetet den 1 Junii i8a5 blifvit stadgad, öfverlemnade Utskottet till R> H. St:rs Constit. Utskott denna del af målet, under förklarande, att 3 B. 3t Stnts-Utskottets Utskottet ansåg för nmnärhningsvärdt, det Handelshuset Michaelsson & Benedicks ej allenast vunnit befrielse från det i 5 §. af sammä Contrnct utsatta vite 9.5,ono R:dr i Silfver, ulan ock fått sig tillagd ersättning för de i och för Fartygens utrustande hafde utgifter. Utskottet äger medvetandet, att härigenom hafva fullgjort sin skyldighet, rnen kunde deremot ej hafva tagit något ytterligare steg, till efterforskande, huruvida andre, för Utskottet obekante, och endast genom lösa ryckten för allmänheten angifne, orsaker möjligtvis skulle hafva legat till grund för Regeringens handlingssätt i denna fråga, utan att Utskottet, i och med detsamma, utsatt sig för lilli ätta visande inom den bana, Grnndlagarne, i 3o §. Riksdagsordningen, för Utskottet utstakat.
Prolongation med afbetalningarne på de arne Lån, som Hans Exceilence i Riksgälds Contoiret innehar; från ConstitutionsUts&ottet ■ Förslag till ny redaktion af Regeringsform mens 28 från Allmanna Besvärsoch Oeconamie-TJtskottet: Angående vissa öfverklagade svårigheter för Båtsmans-Roiehållare; från Expeditions-Utskottet .■ Gm Renskrifvare-hjelp och arfvode för omsorgen med tryckningen af hvad sorn vid Riksdagens slut ännu återstår af Bihanget till Riks* Ståndens Protocoll. Ut supra. Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. B. 97» Den 11 Juli. S, D lifter ytterligare föredragning af Allmänna Besvärs och Oecnnomie Utskottets Betänkande rörande en fri Viäualie-Handel, blef detsamma af Prest Ståndet godkändt med det af Vallöf! Borgare-Ståndet, uti Protocolls-Utdrag af denna dag, yrkade förbehåll och tillägg, nemligen : att inga andra Personer än verkliga Hemmans-ägare få sig med denna Handel befatta och inga kringfarande Kopsvanner tillåtas gora Gårdfari uppköp, men Södernäs plandlande hädanefter sorn hittills obetaget att genom utsänd Handels betjening af Landtmannen betinga och uppköpa Viftualier. Ut supra. Ex Protocollo J. U. Rimqvist. S. D. Efter föregången granskning af Särskildta Utskottets Betänkande, rörande ett förnyadt [Reglemente för härvarande Medlemmar af Judiska Nationen , och dervid fogade Projekt till ett sådant Reglemente, fann Prest Ståndet för godt, att med ogillande af berörde Betänkande och förslag, för sin del besluta att uti Jude Reglementet af J^r 178? följande ändringar och tilläggningar må göras, nemi.: rn> Att det alldeles må förbjudas Judar, att händanefter i Riket inflytta. 2:0
Herr Estenberg, Pehr, hade inlemnat ett så lydande Memorial: Vid Herr af Grubbens väckta Motion, uti eftermiddagsplenum den 8 sisth Dec. om Correctif, till hämmande af den tilltagande skadeliga böjelsen för bränvin hos Arbetsklassen, får jag vördsamt anmärka. Det synes hårdt, om icke fullkomligen orättvist, alt belägga arbetare, som lagligeneg - 8o Den 15 Januari i. nät sig till vissa Borgerliga yrken, med 3 å 4 gänger högre Bevillning, än deras vederlikar, af det skäl att deras valda yrken äro af den natur, att de ej kunna få mat och husrum hos sine Mästare, utan nödgas bo, arbeta och äta på olika ställen kring hela Staden» Vissa Näringar skulle genom en sådan uppdrifven beskattning blifva i brist af arbetare, och Samhället komma i mistning af det biträde behofvet oundgängligen påkallade. Af dessa skäl vågar jag ödmjukast föreslå följande, efter min tanka, billigare och rättvisare åtgärder till ändamålets lättare vinnande: 1:0 Att hvilken som helst, som gifver försvar åt arbetare, utan att kunna dem begagna, vare sig af penningevinst, genom viss erhållen betalning för försvaret, eller andra lika föraktliga motiver, och på detta sätt drager arbetaren från åkerbruket eller näringarne, under mångfaldiga föregifvanden och benämningar, bör anses vara förfallen till 5o R:dr B:co böter för hvarje sålunda försvarad person, af hvilka böter §■ böra tillfalla Kongl. SeraphimerOrdens Lazarettet och jangifvaren. Dessutom må sådane försvarstagareblifva just de, och de endast, som efter Herr af Grubbens förslag böra till Staten betala 4 gänger högre Bevillning än deras, hos viss Husbonde arbetande, vederlikar. På detta sätt skulle ock Staten erhålla billig ersättning i sina in - Den i 5 Janna l ii 81 intrader för hvad den förlorar, genom de Borgerliga Näringar, som af denna orsak måste di ifvås med ett mindre antal arberare, och såsom en följd deraf till Bevillning lägre taxeras.
Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde den 21 och 26 dennes på bordet lagda Betänkanden: N:o 45, i anledning af väckt motion om permission för hälften af Arméen emellan mötestiderna och då annan aktiv tjenstgöring icke ifrågakommer m. m.; och Prot.-Utdrag den 28 Februari 1857. N:o 47, i anledning af väckt motion i fråga om moder-församlings rösträtt vid tillsättande af komminister i annex-församling. Frän Höge. Preste-Stdndet. S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-Ulskottels Memorial N:o 3, med ytterligare uppgift å hvilande förslag till ändringar i Grundlagarne, äfvensom i sammanhang dermed Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Itikets Ständer af den 2 5 sistlidne November, med öfverlemnande af uppgjorda förslag till ej mindre lag, angående ordningen och vilkoren för utländsk mans upptagande till Svensk medborgare, än ock stadga för Konungens Regerings-rätt. Ståndet, som fann för godt afslå förslaget N:o 1, beträffande behandlingen^af en del Regerings-ärenden, men deremot antaga förslaget N:o 2, i fråga om naturalisation af utländsk man, lade högstberörda Nådiga Skrifvelse till handlingarne, samt ansåg, till följd af Rikets Ständers beslut vid pröfning af Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 5, med utlåtande om Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående förändring i och tillägg till Riks-akten af den 6 Augusti 1815, förslagen N:ris 3 och 4, angående dels sättet för Itiks-styrelsens lörande i vissa fall, dels ändrad lydelse af 2 och 9 §§ Successions-ordningen, icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. S. D.