Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa skulle nu delas icke på NewYork, Roston och andra större städer, utan på staterna i mån af den tullprocent, som ansågs dem tillkomma. Jag har velat säga detta för att visa, att jag erkänner riktigheten af hvad Gr. Frölich nämnt. Hvad åter angår det som Frih. Sprengtporten sagt om de 79,899 r:dr, hvilka blifvit använda till uppmuddring af Götha eif, att detta varit ett företag till Götheborgs fördel, så ber jag R. o. Ad. betänka huru det förhåller sig med borgerskapet i diverse städer. StatsUtskts eget utlåt., som vi nu förehafva, gifvet' oss tillfälle att bedomina huru man i sådant fall tänker t. ex. i Lidköping. Der tyckes man vara rädd fölen hamn, ehuru orten önskar den, emedan stadens borgare frukta att spanmålshandeln kan gå dem ifrån, om der billen beqväm ort för skeppnitigen. Götheborg har en stor fördel af en båtfart, som kommer från det inre af landet Den 37 Mars e. m. 4^9 lill Götheborg, men liar ingen fördel of fartyg, som gå Götheborg förbi oell gå till det inre of landel. Della liar jag velot nämna, och torde deri finnas någon förklaring på de mångå hundrade tolfter bräder, som utkastades i Götheborg oell förstörde Polheims arbete, och något snarlikt i grannskapet af Södertelje gamla sluss torde man äfven hafva. Alltså må man icke för högt sträcka begreppet 0111 huru Götheborgs borgerskap bedömmer fördelen af canalfarten och passagen der. Deremot är icke blott för Götheborgs handlande, utan äfven för alla de handlande, hvilkas fartyg besöka Götheborg, en stor fördel att de kunna inlöpa i hamnen vid en quai, och då slippa de dryga kostnader och det uppehåll i tid, som ofta är värre än kostnaden, som genom inoch urlastningen på pråmar dem förorsakas. Alltså anser jag det vara af stor vigt att en hamn kommer all finnas i Götheborg. Der är vår förnämsta handelsplats vid Nordsjön, ehuru mer och mer i aftagande.
För tnin del får jag således andraga, huru som alla tiders erfarenhet visat, att, vid vissa tillfälliga politiska förhållanden, på en och annan för den allmänna verldshandel välbelägen ort, porto franco frihet gifvit en oberäknelig vinst och medfört det allmänna de största fördelar1, men mig vetterligen har på goda grunder en sådan frihet aldrig blifvit förunnad ett större område eller annan local än någon viss stad eller ort, hvarest hamnens beskaffenhet till Utrymme, djupt vatten och säker ankargrund 10ÖQ Besv. och Ekon. Utsk. Betänkanden; medgifver säkerhet för så val större sorn minre fartyg, och försvar emot fiendtliga anfall och möjlighet att efter landets lagar kanna hindra så val lurendrejeri som tullförsnillning af förbudne varor, och en sådan transito handel för de öfriga stapelstäderna i Riket kunde blifva af en menlig påföljd. Likaledes får jag vördsamt upplysa och deruppå fästa Tit. uppmärksamhet, att, till vinnande af en sådan säkerhet emot lagbrott och till förekommande af andra handlande städers förfång, har aldrig rättighet, till lossning eller transport af varor från andra hamnar landvågen till nederlagsorten, blifvit medgifven, utan alltid bestämdt föreskrifvet och stadgadt, att all import och export skall ovillkorligen ske i den hamn och den ort, som porto franco frihet blifvit tillerkänd. Således, och då Slitö hamn är af dea beskaffenhet, att en större handelsflotta der kan hafva både utrymme och säkerhet, och då med de flesta vindar man derifrån kan gå till sjöss, och då för öfrigt denna ort i afseende på Iocalen kan af tullbetjening vederbörligen bevakas, äfvensom med en mindre kostnad, så på landsom sjösidan, befästas och försäkras emot fiendtligt anfall, och eger behöflig areal till uppförande af så väl boningshus, som magsziner, så tillstyrker jag för min del, att Slitö måtte förklara? Besil, och Ekon. Utsk.
Ständer aflåta nådig proposition örn låneunderstöd för en jernvägsanläggning emellan Härljunga på Vestra stambanan till 5 af den beräknade kostnaden 2,558,784 Ridr Runt, och tillika framställt de skäl, hvarpå Styrelsen grundat sin begäran, samt aflemnat plan och kostnadsförslag för den ifrågavarande jernvägsanläggningen, som i längd utgör 3 mil 32890 fot. Kommittéen har af de den underdåniga ansökningen åtföljande handlingar inhämtat, att nyttan af denna anläggning blifvit bestyrkt såväl af Eders Kongl. Majits Befallningshafvande som af Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader, äfvensom att Rikets Ständers Statsutskott vid sistlidne riksdag erkänt fördelarne deraf, ehuru Utskottet, i betraktande af statens för handen varande betydliga utgifter intill nästa riksdag, ansåg sig förhindrad att tillstyrka det redan då af bolaget begärda lån. Efter tagen noggrann kännedom af planen och kostnadsförslaget, har Kommittéen så mycket mindre funnit något att dervid erinra, som bibanans föreslagna spårvidd och byggnadssätt öfverensstämma med stambanornas, hvilken omständighet Kommittéen, enligt hvad förut rörande bibanor i allmänhet blifvit anfördt, anser vara af särdeles vigt, isynnerhet för här ifrågavarande bana, som ansluter till stambanan så nära Göteborg, från och till hvilken plats bibanans hufvudsakligaste rörelse kommer att rigtas. Banan emellan Härljunga och Borås, som sätter en af landets mest befolkade och industriela orter i beröring med stambanorna, kan ej annat än, såväl för landet i allmänhet som isynnerhet för de orter den genomskär, blifva af utomordenligt gagn. Kommittéen är också förvissad att denna bana skall genom sin personoch varutrafik mer än fördubbla rörelsen och inkomsterna på stambanan emellan Göteborg och den mil derifrån belägna punkt, der bibanan kommer att afvika. När härtill lägges den stora varurörelse, som Borås och trakten deromkring drifva uppåt landet, samt behofvet af spannmål från Skaraborgs län till södra delen af Elfsborgs län, så kan Kommittéen ej annat än anse den tillämnade bibanan emellan Borås och Härljunga såsom en af de nyttigaste bibanor i landet.
På det att saken icke må blifva ännu mera invecklad, tillstyrker jag att voter:s-propos:na måtte gillas, för den händelse att något Stånd icke antoge inbjudningen. Hr Prytz: Då genom den verkställda voteringen är afgjordt, att R. o. Ad. anser alla dessa voter:s-propos:r , som angå borttagande af utförselstull, böra sammanslås i en enda propos.; så finner jag, att den utaf Hr Frih. o. Landtm, föreslagna utvägen att förklara dessa voter:s-propos:r icke erfordra någon särskild åtgärd, vara den bästa. Ty om inbjudningen af något Stånd icke antages , står det Bevilln.- Utsk. öppet att lemna den handläggning åt dessa votenS4» propos:r, som omständigheterna då kräfva. Skulle nu dessa propostr godkännas af R. o. Ad., men de öfriga Stånden antaga inbjudningen, så uppstode nya svårigheter; emedan R. o. Ad. både hade antagit voter:s-propos:na och icke antagit dem, enär R. o. Ad. hade beslutat att de skulle sammanslås till en. Jag anser derföre rättast vara, att, såsom Hr Frih. o. Landtm, föreslagit, Ståndet förklarar att de för närvar, icke kunna föranleda till någon åtgärd. Hr Lefre'n: Mig synes att Hr Prytz barutredt frågan, sådan den är i närvar, ögonblick, och visat oss huru den bör behandlas. Vi hafva inbjudit de öfriga Stånden att förena sig med oss. Resultatet af denna inbjudning kommer icke lill oss för alt handläggas i första banden, utan till Be - Dén 5 April f. m. villn.Utsk. Då bör Bevilln.Utsk. hafva öppet att framställa de voter:s-propos:r, som, med anledn. af inbjudningsresullatet, böra äga ruin, och vi böra icke genom att fatta ett dubbelt beslut, d. v. s. ett beslut om hvarje fråga särskildt och ett beslut om frågorna i klump, binda Bevilln.Utsk. så, att det kommer i nya svårigheter i denna sak.
M:t beslutade framställning till Rikets Ständer om indragning till statsverket af f. d. Chefsiönen vid Adelsfane-regementet, emot vissa kontanta vederlag, hvaribland 6,287 rdr 44 öre såsom fyllnad i aflöningen vid Lifregementets Grenadier-corps samt Upplands och Södermanlands regementen, varder af Rikets Ständer bifallen, skulle det kon tanta Riksstatsanslaget för indelta kavallerioch infanteri-regementena 402,703 rdr 69 öre ökas med ofvanstående belopp, samt i Riksstaten upptagas med 408,991 rdr 13 öre. 56 Bil. N:o 3 a. till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o l, om Statsverket 1S65. Löneförbättringar vid indelta arméen. — Enligt hvad jag uti mitt yttrande här ofvan, i fråga om arméens aflöning, anför!, hemställer jag, att det för ifrågavarande ändamål nu utgående årliga anslag 100,000 rdr må förblifva oförändradt och få användas enligt förut meddelade föreskrifter. Värf vade Arméen. Anslagen till Sedan större eller mindre brister årligen uppstått i anslagen till Garnisonskokinrättnin gar. regementenas kokinrättningar samt blifvit hos Kongl. Maj:t till ersättande anmälda, anbefalldes genom Kongl. Brefvet den 30 Augusti 1864 Krigs-Kollegium att föreslå de förhöjningar i anslagen, som i följd af de förändrade förhållanden, hvilka gjort sig gällande genom tillämpningen af den nya provianteringsstaten för värfvade ar méens manskap af den 10 November 1863, kunde vara af behofvet påkallade.
Den sönderfaller i flera delar, såsom först tillblandning af råämnen med hett vatten för sockerbildningen, sedan afkylningen och sist jästens tillsättande och massans nedsläppande i jäsningskaret för att der iemnas att jäsa; då först är det slut med hela denna process, hvilken fått benämningen mäskberedning. Jag hemställer, om icke detta namn tillräckligt tydligt tillkännagifver, att det innefattar all den beredning, som bör föregå jäsningen. Mig veterligen har denna g icke heller blifvit oriktigt tolkad eller öfverträdd på mera än ett ställe, nemi. i Stockholm af en destillator, som lät företaga mäskens afkylande på natt till helgedag, och derför tilltalades af en på stället varande kontrollör. — RådbusR:ns majoritet frikände visserligen destillatorn från ansvar, men Svea HofRätt kullkastade detta domslut, och dömde honom till 2,800 Rdrs böter, hvilken dom blef af K. M. fastställd. Jag tror således att detta tillräckligt bevisar att ordet mäskberedning är tydligt och att tydligheten vunnit laga kraft. Utsk. har velat utbyta detta ord mot mäskning. Utsk. har likväl genast funnit detta ord så litet uttrycka hvad det dermed ville säga, att det måste tillägga »deruti jemväl mäskens afkylande anses inbegripen», men förbisett att af mäskberedningen återstår ännu jästens tillsättande och mäskningens nedsläppande i jäsningskaret. Aro då dessa göromål mera tillåtna än något af de föregående efter kl. 10 helgedagsafton ? Jag tror ej så är menadt. Vidare har Utsk. utbytt ordet bränvinslillverkning mot mäslcens afverkning, och dervid förmodligen förbisett, att vid mäskens afverkning uti de mindre brännerierne bränvin ej genast åstadkommes, utan produkten af mäsken blir lank, hvilken sedan måste omkokas eller klaras för att blifva bränvin. — Författn:n föreskrifver tydligen att redskap i mindre bränneri ej får vara så inrättad att bränvin kan åstadkommas utan omkokning eller s. k. klarning.
Men ingen af dem ville riktigt tro på hvad han sade; Guilielmo isynnerhet, som mer än alla andra var intagen af flickan, kallade Jeromio midt i synen för en bof och en mördare, hvilket hade till följd, att Jeromio rusade på honom med en dolk, men blef förekommen och afväpnad. Lindansarpersonalen begrep nu väl, att det nog behöfdes att hålla godt öga på Jeromio, ty hans karaktär var en sammansättning af hämdgirighet, feghet och list. Truppen var delad i tvenne kotterier; det ena hyllade Jeromio; det andra slöt sig till Guilielmo. Denne hade verkeligen öfvertalat sitt parti att lemna Jeromio och med honom, såsom hufvudman, söka bilda en ny trupp. Men innan detta hann verkställas, roade det Guilielmo att tillochmed med egen fara utforska, huruvida Jeromio traktade efter hans lif allt ännu. En af sina ifrigaste, men hemligaste vänner lockade han derföre att söka på allt sätt ställa sig in hos Jeromio, liksom han varit hans tillgifnaste kreatur. För att bättre lyckas, så svärtade denne vän Guilielmo på allt sätt och låtsade för Jeromio hata Guilielmo på det bittraste. Denne tredje man, hvars namn var Rinaldo, gick så långt i finhet, att han för Jeromio låtsade sig låtsa vänskap med Guilielmo, i afsigt kantänka att sålunda för Jeromio helt och hållet uppdaga Guilielmos planer. Han undangömde således sanningen bakom en skenbar lögn. Hvad han verkligen var för Guilielmo ... en spion ... det låtsade han vara för Jeromio. Han var således ärlig och oärlig på en gång. Rinaldo vann genom denna fint så tillvida, att han kunde när som helst och utan att väcka Jeromios misstankar, samtala med Guilielmo. Jeromio föll i snaran; han kunde inte annat än tro Rinaldo vara hans verkliga vän. Han föreslog Rinaldo, att de gemensamt skulle mörda Guilielmo vid första tjenliga tillfälle.
Prop. JYi 1, om Statsverket 1856. dånighet hemställa, att i det statsreglerings-förslag, som nu vore under utarbetning, mätte af de årliga tillgångarne afsättas så stor summa, som kunde blifva tillräcklig för att till ränta och amortissement å berörda lån af Rikets Ständer disponeras. Uti hvilken underdåniga hemställan Statsrådets öfriga ledamöter instämde. Hvad dernäst angick ifrågasatta anslag för kanaloch sluss-anläggningar, mindre jernvägar, hamnbyggnader m. m., så och under åberopande hurusom Kongl. Majit redan under den 2 och 19 nästlidne månad beslutat, dels att hos Rikets Ständer föreslå beviljande af låneunderstöd för anläggning af jernväg emellan Hudiksvall och Dellens vattendrag med Riksmynt R:dr 240,000: — och för bildandet af kommunikations-led mellan Söderhamn och Bollnäs med 500,000: — dels ock att meddela Rikets Ständer vederbörande intressenters ansökningar om ytterligare statsbidrag för kanaloch sluss-anläggningar vid Forshaga och Dejefors samt för jernväg emellan sjöarne Norra Barken och Wessman, tillstyrkte Statsrådet, som ansåg öppnandet af lättare kommunikations-led från det inre af Jemtland till hamn i Norrige vara synnerligen förtjent att med allmänna medel understödjas så snart den nu under utarbetning varande planen för arbetets utförande blifvit pröfvad och godkänd, att Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer föreslå att af öfriga uti vägoch vattenbyggnadsstyrelsens general-förslag och särskilda utlåtanden tillstyrkta låneoch anslagsbelopp, följande måtte företrädesvis af Rikets Ständer beviljas: l:o För anläggning af jernväg från Linde till Köping-Hult-jernbanan vid Näsby kyrka, lån 450,000: 2:o
— N:o 88. i anledning af väckt motion om förklaring af 8 mom. i 2 § af Rältegångs-Balkens 8 Capitel, angående förmynderskap för frälsemans barn och arfvingar, som frälse äro. IX B. 561. A. 563. — N:o 89. i anledning af Olerrcmiss af Utskottets Betänkande N:o 71 öfver väckta motioner, angående rättighet för underdomaren att förklara ogift qvinna myndig. IX. B. 561. A. 563. — N:o 90. i anledning af väckt motion om ändring i 16 Capitlet 11 § Kyrkolagen. — N:o 91. i anledning af väckt motion om särskilda brottmålsdomstolars inrättande. IX. B. 561. A. 563. ( 85 ) Lag-Utskottets Memorialer, Belänkanden och Utlåtanden: — Nio 92. i anledning af väckt motion ^om indragning af Bergs lings-Rätterna. — N:o 93. i anledning af väckta motioner, angående verkställighet af spö- och ris-straffen samt den uppenbara kyrkopliklen. IX. B. 580. A. 581. — Nio 94. i anledning af väckta motioner om minskning i det antal Nämndemän, som i Härads-Rätt erfordras för alt Rätten må anses domför. IX. B. 580. A. 581. — N:o 95. i anledning af väckta motioner om förändring i författning angående utmätning. IX. B. 580. A. 581. — N:o 96. i anledning af väckt motion om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, angående handskrifua invis ningar eller så kallade assignationer. IX. B. 580. A. 581. — N:o 97. i anledning af återremiss utaf en punkt uti Utskottets Betänkande N:o 75 öfver väckta motioner om förändring i Concuis-lagstiftningen.
Men en stygg dröm var det. Penttu kunde emellertid ej sofva längre. Knapt hade han inslumrat innan den ena drömbilden fasansfullare än den andra föresväfvade honom. Omsider steg han upp, tände ett pärtbloss och satte sig ned på spiselkanten hos modern. Den ena rysningen kallare än den andra ilade genom hans späda lemmar. Han sökte här uppfånga den lilla värme, hvilken den snart utslocknade brasan ännu bjöd på. Och i morgon är det då hennes salig nåds jordafärd, afbröt han slutligen tystnaden. Ja, den heliga jungfrun förläne henne en salig frid. Hon har alltid varit de fattigas bästa vän i alla pröfningar. Du menar, att andra tider nu skola stunda, se'n hon gått bort? Ja, det skola vi nog få se. Kirsti skall helt säkert börja sitt gemena spel, blott den döda en gång rätt kommit ned i kyrkovalfvet. Det har hon ju också gjort redan medan hennes nåd lefde, fastän hon aldrig fullt vågat visa det. Ja, och att hon har ganska höga tankar om sin blifvande ställning här på Laukko är också visst och sant. Och får hon blott en gång alt om hand, hvilket ej är otänkbart, så nog bjuder hon till att göra sin vilja förstådd alltid. Samtalet stördes af något buller. Det var ej så säkert någonstädes mer på Laukko. Ugglorna kunde när som hälst lura i mossen. Ty den misstänksamme och vildsinte Klas Kurck hade bespäjare litet hvarstans. Sedan man emellertid förvissat sig om, att det blott var någon vindbruten fura, som där ute fallit till marken och framkallat bullret eller något annat dylikt, som manat ekot i skogens enslighet till lif, tog man i där man nyss slutat. Också vistas ju herr Klas mesta tiden på sina resor i bygderna, så att han ganska litet kan veta hvad som sker här hemma. Och nu då hon lämnat oss skall väl alt gå som Kirsti vill hafva det. Här fins ju knappast någon, som vågar hysa en annan åsikt än hon. Den heliga Guds moder skydde oss för den stränge herrns tjänares onda uppsåt. Ty framtiden är rätt mörk nu sedan fars krafter en gång brutits och han ej längre kan fullgöra sitt kall.
1850. dertill erforderliga spannmål upphandla, Kongl. Maj:t täcktes i Nåder föreslå Rikets Ständer, att omförmälde till Gripsholms slott anvisade räntor måtte utbytas emot en efter det beräknade rnarkegångsvärdet jemkad förhöjning i det kontanta anslaget af 230 r:dr, samt de Strömsholms slott anslagne 67 tunnor oindeld spannmål likaledes indragas, emot tillökning uti det kontanta anslaget, hvilken tillökning, enär samma spannmåls värde, enligt hvad upplyst blifvit, utgjort i medeltal för de sista 10 åren 525 r:dr 12 sk. 1 r:st., kunde, för anslagets jemnande, beräknas till 530 riksdaler. Hvad Departements-chefen sålunda angående regleringen af nu omförmälde anslag under Första Hufvudtiteln underdånigst hemställt, och hvaruti Stats-rådets öfrige ledamöter jemväl instämde, fann Kongl. Maj:t godt i Nåder gilla och bifalla. Då härefter till pröfning förekommo utgifts-anslagen under riksstatens Sjunde Hufvudtitel, innefattande anslagen för Finans-Departementet, anmälde Departements-chefen i underdånighet följande serskilda frågor, nemligen: l:o. Under åberopande af Kongl. Maj:ts den 30 sistlidne Oktober fattade särskilda Nådiga beslut om framställning till Rikets Ständer, angående upphörande af de så kallade ljuspenningarne och anvisande i stället af motsvarande förhöjningar i löneanslagen för vederbörande embetsverk, hemställde
Styrelse jemväl erinrat, torde dessa rensnings-arbelen emot det Statsbidrag, som dertill varder beviljadt, böra utföras i sammanhang med jern vägsanläggningen mellan ofvannämnde grufvor och samma eif, helst syftemålet med den föreslagne jernvägen endast lili en del komme att vinnas, såvida icke den härigenom beredda kommunikations-Ieden utsträckes längre än till det ställe vid Elfven, der sjelfva Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse IS\o 254. 227 jernvägen skulle sinia, men Rikets Ständer hafva af de erhållna har.dlingarne och de föröfrigt meddelade upplysningarne angående ifrågavarande företag icke kunnat inhemta, huruvida de Bruksegare och andra näringsidkare, å hvilkas vägnar understöd af allmänna medel för detta förelag blifvit i underdånighet sökt, äro villiga att äfven åtaga sig utförandet af de erforderliga upprensningsnrbelena i Dalelfven och dervarande båtleds framtida underhållande emot åtnjutande, såsom statsbidrag dertill, endast af en del utaf det belopp, som kostnadsförslaget upptager och hvars erhållande i egenskap al'anslag ulan ålerbelalningsskyldighel blifvit i den gjorda underdåniga ansökningen förutan 11. Då nu härtill dessutom kommer, att så fördelaktiga belalningsvilkor för det till jernvägs-anläggningen begärda lån, som af sökanderne uppgifvits och under sednaste riksdag inedgåfvos för de då beviljade låneunderstöden till Gefle-Dala och Norbergs järnvägsbolagen, under nuvarande financiela förhållanden, ingalunda kunna af Rikets Ständer beviljas, hafva, oaktadt det stora gagn en ny och förbättrad kommunikationsled mellan ofvan uppgifna ställen onekligen skulle komma alt medföra för bergshandteringen inom denna och kringliggande orter, Rikets Ständer likväl funnit sig för närvarande icke böra bifalla anvisandet af det statsbidrag, som i egenskap af dels lån, dels anslag, blifvit af E. K. M:t föreslaget för jernvägs anläggande från Norbergs grufvefält till Dalelfven samt denna elfs upprensning. -l:o.
Han behagade ock erinra sig mig i de helsningar han med löjtnanten återsände. I morgonstunden böljade blåsa god vind, i går kl. 8 lyftes ankaret och kl. ^ 9 var skeppet ur vår åsyn. Ganska hurtigt måtte det ha seglats till Olands södra udde, men på eftermiddagen blef vinden contrair, men som de då hade ram sjö, så äro de ändock icke illa i sina affärer, utan promenera nu så der till och ifrån Bornholm, tills en favorabel vind och kultje komma, som de i dag bittida måtte ha haft Statsekonomisk och juridisk literatur. Arbetsgifvare och Arbetare. Förlikningsmetoder vid deras iotressetvister i England och Förenta staterna af Axel Raphad. Tvister mellan arbetare och arbetsgifvare rörande framtida arbetsaftal, intressetvister, kunna lösas antingen genom våldsamma medel, strejk eller lockout, eller på fredlig väg. Det är åt en skildring af metoderna för en fredlig lösning, den väg man passerat för att hinna dit, den hårda skola som behöfts för att lära arbetsgifvare och arbetare att rätt bedöma både maktfrågan och rättsfrågan vid deras inbördes ställning och af det resultat, hvar * till man i England och Amerika hunnit, som doktor Raphael egnat ofvanstående arbete. Genom sin rikedom på faktiskt material, sin objektiva uppfattning och sitt behagliga framställningssätt skulle monografien i hvilket land som helst förtjent en framstående plats bland arbeten rörande den sociala frågan; i vårt land med ingen eller så godt som ingen literatur i hithörande frågor förtjenar den i mångdubbelt måtto att studeras. Hufvudvilkoret för att en fredlig uppgörelse skall komma till stånd mellan två tvistande parter är att någorlunda jemn-starka krafter stå emot hvarandra. Lejonet och lammet skola aldrig kunna mötas inför en skiljedomstol. * Och detta betingar i sin ordning väl organiserade föreningar, hvilket framför allt gäller om den svagare parten, arbetarne. Ett andra vilkor är att arbetsgifvarne lägga bort sin föråldrade uppfattning af arbe-tarnes ställning, lära sig att förhandla med dem som med jämlikar, behandla dem, enligt Mandellas ord, med samma aktning och samma likaberättigande som säljare af bomull, kol eller jern.
R:dr på förmedladt mantal, för helt år räknadt; att, då Rikets Ständers omförmälda skrifvelse icke innehölle någon bestämmelse om grunden för jemförelse emellan stad och land vid anslagets fördelning, det af komitéen för skjutsningbesvärets ordnande i sådant afseende föreslagna och, i följd af i ämnet väckt motion, jemväl hos Rikets Ständer förordade antagandet, att hvarje fullt hundradetal innevånare i stad motsvarade ett och ett halft mantal å landet, skulle tjena till grund för fördelningen härutinnan; hvarjemte Kongl. Majit för vissa särskilda förhållanden meddelat vissa särskilda föreskrifter. 8 Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o <5. Derjemte och beträffande Rikets Ständers underdåniga framställning derom, att Kongl. Maj:t måtte låta å alla gästgifvaregårdar, så vidt görligt vore, inrätta entreprenader, samt dervid, då sådant af förhållandena påkallades och entreprenader ej på annat sätt kunde åvägabringas, medgifva uppbärandet af en förhöjd lega till belopp af 1 R:dr 50 öre i stad och 1 R:dr 20 öre på landet, så, enär det vore af vigt att, innan den af Rikets