Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hjärnan stufvas eller blandas m e d bröd, fårspad och k r y d d o r till en liten: - hjärnkorf &gt;. Tungan saltas efter litet i n g n i d n i n g med litet salpeter, vändes dagligen och är färdig efter e n vecka a t t kokas. F ä r s k t kokad klyfves d e n i m i d t e n, en köttfärs bredes p å båda halfvorna, som få formen af två hela tungor, hvilka v ä n d a s i ägg och rifvebröd och stekas. Dessa senare kokas med halsen till ragu eller hackkorf. Talgen skares i t ä r n i n g a r, vattlägges och skiras sedan, helst i mjölk. D e n a n d r a steken förvandlas till skinka, (rökt fårstek) saltad och rökt. Fötterna kokas mjuka, klyfvas, d e t största benet urtages, halfvorna v ä n - das i ägg och rifvebröd och stekas (grlljeras). Stenia. Z Eriksbergs Mineraluattenfabr. u a m i t l i W e l l a n d e r, 0 0 0 0 9 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 O 0 0 0 NLIRNBERGS » Sccurc thc shodow crc thc substance fade, Let nature copy thal which nature made. » brygdt efter er, gå till W o l f e n s t e i n I Han eger den största och bäst inredda atelier i Stockholm, Han bar öfver 20 års praktik i de största städer i Förenta staterna, Han bar de bästa amerikanska apparater till grupper, förstoringar, interiörer etc, Han sysselsätter de skickligaste biträden — artister — inga elever, Han känner såsom artist själf fysionomien och erhåller därigenom bästa resultaten, Han förstår att genom ett nytt arbetssystem utföra allting billigare än nå- gon annan i Sverige, Han har nedsatt priset å kabinettskort från 30 till 15 kr. pr dussin, allting annat i proportion, Han önskar sina arbeten jämförda med de utförda från andra atelierer, och Han är svensk, men talar engelska, tyska ocb spanska.
Prot. 18-50 Sf 1851. 9 Sami. 23 178 Prot.-Vtdrag den 8 och 10 Mars 1851. komster, afslogs Utskottets tillstyrkande, rörande »flätande af en underdånig skrifvelse lill Kongl. Maj:t, i fråga om utredning af förhållandena i afseende å bergshandteringens ställning; uppskjöts pröfningen af 12:te punkten, angående gerningsören af handtverkare på landet, tills Ridderskapet och Adeln pröfvat 19:de punkten af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51, Litt. A.; återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, l?:de punkten, angående roterings-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord; ansåg Utskottets framställning om beloppet af de extra ordinarie inkomsterne icke för närvarande erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne, samt blef Utskottets ifrågavarande Utlåtande i öfrigt af Ridderskapet och Adeln bifallet. Den S och 10 Mars. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Sluts-Utskottets, den 26 sistlidne Februari och den 1 dennes på bordet lagda, Utlåtande, N:o 51, Litt. A., i anledning af Kongl.
Man kan visserligen remittera elt förslag, som utaf en Riksdagsman blifvit väckt, men man kan icke remittera en begäran att ett Utsk. skall upgöra något förslag; och det torde äfven vara tvifvel underkastadt huruvida R. o. Ad. kan göra det till sitt serskildta Utsk. Om så kan ske, så hvarför icke då äfven förelägga Utsk. att inom bestämd tid inkomma med ett förslag? Dä har jag för min del intet emot alt plenum blir utsatt till i morgon, för att då kunna fä denna motion remitterad. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att Hr Stjernsvärds skriftliga anförande nu blifvit till honom aflemnadt och att han ansåg sig böra för R. o. Ad. upläsa hvad som deruti egentligen utgjorde förslaget, nemi.: ”Af dessa betraktelserföranledesjag till följande ”vördsamma framställning, hvarå jag begär Hr Gr. o. Landtm:s ”propos., nemi.: att R. o.'Ad., i enlighet med 49 § 2 mom. ”Riksd.Ordn., måtte besluta att offentligen uti ett i morgon e. m. ”blifvande extra plenum discutera och för sin del antaga grunder ”för den Riddarh.Ordn., som i följd af § 12 af den föreslagna ”nya Riksd.Ordn. bör i enlighet dermed uprättas”. Det var således å detta förslag Hr Gr. o. Landtm, förklarat sig icke kunna i strid med 41 § Riddarh.Ordn. framställa propos. Såvida icke en sådan propos. af Ståndet yrkades måste således den frågan anses förfallen, då det för Ståndet återstode att behandla det af Frih. Raab framstäldta förslag, att R. o. Ad. måtte åt Riddarh.- Utsk. updraga att, så fort sig göra låter, inkomma med förslag till grunder för den Riddarh.Ordn., som på grund af 12 § i det hvilande förslaget till ny Riksd.Ordn., kan behöfva uprättas. Emot propos. å detta Frih.
Löfving; StatsUtskottets betänkande återremit. af Adeln, s. 536. bif. af Bondeståndet, s. 548. återremit. af Borgareståndet, s, 585. Ytterligare Utlåtande, bif. af Adeln, s. 887. af Presteståndet, s. 891. förkast, af Borgareståndet, s. 895. • om åt f. d. Justitia;-Ombudsmannen, Baron Mannerhejm; StatsUtskottets betänkande, återrem. af Adeln, s. i2i4. af Presteståndet, s. 1220. bif. af Borgareståndet, III. s. 12. af Bondeståndet, lif. S. 20. U9 Ytterligare Utlåta» le, afsl. och pension af 1500 Rdr.: B:co besh af Adeln, III. s. i42. häri inst. Presteståndet, III. s. 157- lagdt till Handlingarne af Borgareståndet, III. s. 190. af Bondeståndet, lil. s. 193- Memoria! om Standens olika beslut, bif. af Adeln, lil. s. 229. af Presteståndet, III. s. 234. af Borgareståndet, lii. s. 2.39; t»:o om frågans afgörande, lagdt lill Handlingarne af Bondeståndet, III. s. 4o8. af Adeln, III. s. 4i3- Pensionsanslag, fria, för frami. StatsCornmissarien Widegrens döttrar. StatsUtskottets betänkande, bif. äf Presteståndet, s. 525* af Adeln, s. 535- af Borgareståndet, s. 566. Pensions Cassa Inrättningen för civile Ämbetsmän, om bidrag af Staten till; StatsUtskottets betänkande återrem» af. Adeln, s. 225. af Borgareståndet, s. 233. af Presteståndet, s. 254.
Man tanke sig en tid, då dessa restantier blifvit af de restskyldige inbetalda, men statsreglerings-fonden ännu ej fått liqvid deröfver; då qvarstår statsregleringsfondens fordran lika stor, som samma restanfiers utbalanserade belopp, men sjelfva detta tillgångsslag vore försvunnet, mot det att ett annat sådant (t. ex. kontanta behållningen) blifvit i förhållande ökadt. Vore denna grundfond upplånad, på sätt fallet är med dess motsvarighet i andra länder, skulle densammas belopp uti ofvanstående räkning hafva intagit sin plats bland öfriga skulder till personer eller verk, sorn i den allmänna Statsverks-rörelsen infört kapital. Nu äges deremot denna fond af den, hvars rörelse i Rikshufvudboken redovisas, eller Stats-Verket, och blir derföre särskilt synlig. Denna fond påfordrar således ett särskildt conto i Rikshufvudboken, hvilket äfven skulle blifva behöflig!, derest skulden öfverstege de befintliga tillgångarne, för att utmärka hvem pörn är skyldig; och då samma fond utgör hufvudsakliga beståndsdelen af de i Statsverks-rörelsen ingående tillgångarne, eller det egentliga förlags-kapitalet, hvilket till Stats-Verkets inkomster och utgifter förhåller sig på samma sätt, som, uti den enskilda bokföringen, principal-kapitalet till dess vinst och förlust, bör ovillkorligen Rikshufvudbokens kapital-conto just åt grundfonden inrymmas, men icke, på sätt Kongl. StatsKontoret, i dess underdåniga Utlåtande angående 1845 års StatsRevisions
Salt sill urvattnas. Halfkobt potatis sbäres i tunna jemna sbifvor. En form smörjes med smör, ett hvarf potassbifvor lägges i botten, derefter några sillbitar, så ett hvarf sbifvor o. s. v., tills man får formen så full man önsbar. Några smörbitar sticbas ned här och der vid öfversta hvarfvet, hvilket bör vara potatisskifvor. Tvänne hela ägg vispas med ett par matskedar mjölk och en nypa mjöl och slås derefter i formen, som sedan insattes 1 varm ugn, och brukar den vara färdig om en timme. Smält smör till sås. Ägg bör alltid i rymligt bärl med riblig vattenmängd kobas öfver frisk eld, ty annars blifva de lätt ojemt kokta. Dessutom vållas större tidsutdrägt, enär vattnet för mycket afkyles vid äggens iläggande och derigenom ej så hastigt åter kommer i kokning. V i d löskokning af ägg kunna de i kallt vatten sättas öjver frisk eld; när vattnet kokar äro äggen genast färdiga att servera. B a k n i n g. Gräddbakelser. 1 qvarter grädde vispas till hårdt skum tillsammans med 2 skedblad socker; derefter iröras 5 äggulor, en i sender, samt 5 till hårdt skum vispade hvitor, ett qvarter hvetemjöl, blandadt med 1 tesked jästpulver. Bakas i form. Ej för stark ugnsvärme. Signe. Billiga kakor. 3 ägg, | lod bittermandel, 12 lod socker, 24 lod hvetemjöl, en dryg tesbed hjorthornsalt. Uttagas med hvad mått som helst. Signe. Berlinerbrfid. ljumfru sbiradt smör, 1 dito grädde, \ sbålp. socker, 4 ägg, | skalp, hvetemjöl 8 \ 10 lod sötmandel. Signe. Toaletten. Då håret faller af, användes en dekokt af: en hand kardborrerötter (Lappa major) och \ stop vatten, som kokas, tills 1 qvarter är igen. Rötterna frånsilas, då det kallnat, och hufvudet bestrykes ett par gånger dagl. med vätskan. Att rengöra håret.
Secreterare för besörjande af tryckningen utaf Bihanget tili RiksStåndens Protocoll, m. m. Ridd. 0, Ad, Proh VIII. B, i« Den 7 Jnlii. 2) Angående slutliga bestämmandet af Ståndsoch Utskotts Cancelliernes aflöning. 3) Angående gratiflcation åt StatsCommis; sarien Frödelius, och afledne StatsCommissaren Lunnii Enka, Från Siatsoch BancoUtskotten: Åf den 6 dennes, i anledning af anmärkningar vid Utskottens den 23 sistl. Junii meddeldte Betänkande, rörande behofvet af särskildte penningetillgångar till upphandling af Spannmål. Frän BevillningsUtskottet: Af den 3 dennes, angående en allmän öfversigt af den beskattning, som under namn af Bevillning bör efter Riksens Ständers beslut på olika Tittlar utgå. Från Allmänna Besvärsoch EkonomieUt skott et: Af den 6 dennes, i anledning af RiksStåndens beslut öfver Utskottets tillstyrkte åtgärd , rörande en friare handel med Svenska Skogsproducter. Upplästes följande från RiddarhusUtskot-j tet inkomne: Hörsamste Memorial! Hos RiddarhusUtskottet har i betragtande Den 7 Julli, kommit, att ehuru Frälsemäns Concourser och al
I stället ask, efter RegeringsFormen,? endast ^bestämma de huswudsummpr, som Konungen ägbe, att till wissa klasser gf allmänna behof anwända, skulle Riksens Ständer först klandra och sedan'smäningom föreskris, rpa hwarje särskild utgifts soln Konungen kömme att anordna, Dxn minsta Pension, den obetydligaste Nädegäfwa, blefwe dä? likasom fordom hwarje FänricksFullmagt, ett ämne för Riksens Ständers öfwcrlägg, njngam Fäderneslandets storg - angelägenheter äsido, sattes för de smä omsorgerna alt rätta förmenta miss, fag af föga wigk och kanhända äfwen nägon gäng för Hen läga ömkan kan, att winna enikilda fördelar eller tillfredsställa Enskilda passioner?' ?'Man är bfwertygab, ask om dessa anmärknin, gar, i hwilka man hoppas, att ätmjnstvne ett sannk nit för tvär Stats, Författnings bcständ uppenbarar stg, äro grundade, blifwa Eonstitutions « Utskottets f Mg afseendm agtningswärde Ledamöter de förste, som Den 19 October. 4451 genom en närmare granskning af den förcflagne Riksdags-Ordningen sbka Stei föra dess föreskrifter om revision af Stats - Werket till enlighet med Regerings Formens bokstaf och anda. Om det förblifwer ivid denna antagna Grund-Lagens förordnande, att Konungen skall lata för Riksens Ständers Stats - Utskott och endast sör detta, wid hwarje Riksdag, och en» dast dä, uppwisa Stats-Werkcts tillständ och behof, sä undwikcS all colliston emellan och all sammanblandning af Konungens och Ständcrncs rättigheter.
N:o 64 Litt. H. Ropades ja och nej. Frih. Tersmeden begärde votering. Upplästes lill justering och godkändes följande volertsproposition: Den, som yrkar propos. till bifall af StatsUlskts utlåt. N:o 64 Litt. IL, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, yrkar R. o. Ad. icke ofvannämnda proposition. Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 52. Nej — 56. Uppå derefter framställd propos., blef utlåt. N:o 64 Litt. Ånyo föredrogos och biföllos StatsUtsk:s den 2 och 16 dennes på bordet lagda utlåttn: N:o 64 Litt. I., i anledn. af väckt fråga om nedsättning uti sterbhus-afgiften; N:o 64 Litt. K., ang:de beräkning af vacance-afgiflen för orolerad jord samt framställning om dess återförande till bevillningen. Frih. Nordenfalk, Joli.: På föredragn.listan befinnes bland de mål, som torde förekomma i dag, BancoUtsk:s betänk, N:o 20. Jag anhåller, alt detta ärende måtte få hvila till en annan dag, emedan uti betänk, är upptäckt ett tryckfel, som emedlertid kunde rättas; och torde, i händelse af bifall härtill, betänk, på nästa föredragn.lista få uppföras näst efter StatsUtsk:s utlåt, angtde revisorernes berättelse. Frih. Ridderstolpe, Fredr., instämde med Frih. Nordenfalk. Uppå derefter framställd propos., beslöt R. o. Ad., att BancoUtsk:s betänk. N:o 20 borde föredragas näst efter StatsUtsk:s utlåt. Fö - Den 22 Ma j. 153 Föredrogs ånyo StatsUtsk:s den 2 oell 16 dennes på hördel lagda mein. N:o 65, med summariskt förslag öfver statsreg lerin. Fi ili.
Utskottet anser sig böra upplysa: att för' förste, andre och tredje Bokhållaren vid Banco-Piscont-Verket upptagne arfvode för Böckernes afslutande är, vid Verkets organisation, för de arne förstnämnde fastställdt till ett belopp af 100 R:dr, som, enligt Banco-Fullmägtiges resolution af den 10 Maji 1821, ökats till i5o R:dr, samt för den 3:dje under sistberörde dag af Banco-Fullmägtige beviljadt till lika belopp; att af de åt Registratorn anslagne arfvoden å tillsammans 5oo R:dr, det ena å 100 R:dr är beviljadt år 1816 och, enligt Banco-Utskottets beslut den 22 Maji 1818, förhöjd t till i5o R:dr, och det andra å 35o R:dr af Banco-Fullmägtige meddeladt den 29 Januarii 1823, enligt Fullmägtiges Protocoll för samma dag. Utskottet får dessutom erinra, att, i händelse Rikets Sländers förslag till förändrad mynt-enhet skulle af Kongl. Majrt i Nåder bifallas, alla ofvan upptagne löner och arfvoden komma att i Riksdaler curant utsättas. Och förbehåller sig Utskottet, att framdeles, så snart Utskottet emottagit Rikets Ständers beslut, i anledning af Utskottets under N:o 79 afgiFne Betänkande, i anledning af Herr Rosenblads motion, om rättighet för Bokhållaren Vaktmästaren 666: 32. - 200: — BancQ-Utslotlets Memorial N:o Qt. Banken att upptaga lån lill förstärkande af fonden för Handels-Disconten och belåningen af publika papper, få inkomma med förslag till de förändrade föreskrifter, Utskottet för öfrigt anser böra intagas i den del af blifvande Banco-Reglemente, sorn kommer att motsvara 4 Art. 5 Afd. i i83o års Reglemente. Några Ledamöters reservationer bifogas. Stockholm den 3o Januarii 1835.
Ja; den det ej will skrifwer Nej: winner Nej, blifwer den Ledamot af Constitutions Utskottet, som till ätal anmält en Stats, Rädeks Ledamot, underkastad answar och reconvcntion i fall den anklagade blifwer frikänd; blifwer han äter skyldig förklarad, ware Constitutions - UtskvttcrS Pluralitet, som til ätal icke flyckt, underkastad answar. Herr 4456 Den 19 October. Herr von 8 eban t 2, Ivar IHestric Gabriel: Oä det är Herr käklmuns motion som utgör grunden till denna proposition, hemställer! jag till Honom sjelf, om ej meningen är att sedan en Ledamot of Constitmions - Utskottet gjort en anmälan i klena mot nägon medlem af Stats, Rädet, bör först öfwer benna anmälan (konstitutions - Utskottet höras, och Ständct derefter pröfwa om den gjorda anmälan bör Hänwisas till Justitiä , Ombudsmannens handläggning eller ej. Herr kZKImnn yttrade sig fullkomligen gilla denna förklaring, och önskade att den mätte säban iakttagas i propositionen. Grefwe iVlörner: För min dek mäste jag reservera mig och till Protocollet anföra, akt jag anser bäde Propositionen och contra - propositionen stridande mot Regerings - Formen. Äfwcn fär jag anmärka, att rättighet och pligt ej kunna stä tillsammans pä en gäng för en och samma sak. Grefwe De ls. (Znrstie: Jag tror att bäde rättighet och skyldighet böra för hivarje Medborgare i ett samhälle finnas, och att den illa uppfyller den sednare, som icke äger ben förra. Grefwe kelörner: Jag har endast sagt att rättighet och pligt cj pä en gäng för samma sak kunde stä tillsammans. Men jag kan icke neka att de ju äro motswarigc, att den ena förutsätter ben andra. Men just derföre kan jag ej om samma sak sägas hofwa bäde rättighet och pligt: tp jag kan läka bli alt göra det, hwartill jag har rättighet, och jag bör göra det, hwartill jag är pligtig.
Ständer ej borde kunna disponera behållningen al Sockne magazmcr, fason, warande enffildas egendom. Han trodde att detta ämne behösde närmare betänkas, och förslag alisa, att det samma mätte ännu fa förblifwa hwilande. Herr Grefwe» och Landl-Mar ffalken för, izs4 Dcn 2i December. förklar d', 6tt sedan cn anmärkning nu hliswir gjord, ansäge han betänkandet bora Återremitteras, sim,dandes likmal Gretve van frill, alt sine anmärkningar strifteiigen in länna. Ätffillige hördes harull instämma. Friherre 8rjsrnnr?Zr, Larl Lnst af, sörbehö!! sig att i sädam fa!! fä lii! OeconomiL.UrfVottet a stäm n a ffriftcliga anmärkningar. Herr Grefwe» och Landt-Marssalkcn erinrade alr »n ej wore fräga om diöcusion, uran endast om äterremisi och ark aumärkningarac ktinde fä till Ut^ostet inlämnas. Grefwe Ds la Oaräie, sacoli, ansäg ej med ordningen enligt, arr anmärkningar inlämnades omedelbart till Utsökt,^utan borde de först i Plenum upläsas. Friherre 8raöl von Dalstein, anmälte äswen e» anmärkning, hwilken ffulje i nästa Plenum astämnas. Grefwe von D a urin a u 8 e n trodde att prcjudicar pä anmärkningars aflämnande omedelbarligen till lftfkett, hade existerat och att sadan killa» telse en gäng bli fwit Herr 8ehurrsrcranlL lämnad. Häremot inwändes, att wid det tillfälle Herr Grefwe» äsyslade, hade Herr 8e>iurr,ercrankr's anmärkningar förut bliswit i plenum upläste. Fri - Den -i December.
Således, oagtadt de mäns kloka och nitiska bemödanden för ändamålet, åt hvilka jag uppdragit att ordna och leda ifrågavarande arbeten, fortgick det icke mycket under 1831 års sommar, hvarken med vägarbetet eller mossdikningarne; men dessa arbeten fortsattes under påföljande åren i832 och 1833, så att vägen emellan Norra och Södra Finnskoga-Capellerne till en längd af nära 3 mil nu mera är fullbordad, äfvensom några och femtio odlingsbara mossar, hvaraf en del långt tillförene varit genom Länets llushållnings-Sällskaps föranstaltande nndersökte blifvit med diken försedde. Om äfven ägarne af dessa mossar icke på lång tid förmå att odla dem, skall likväl vattnets afledande frun de sidländta trakterne, verka förmånligt på skördarne å närbelägne åkrar, och med tiden blifver mossjjovden väl ock nyttig, Tjärubränningen har deremot icke haft någon framgång, hvartill möjligen någon ofullkomlighet i tillverkningssättet torde vara egentliga orsaken. På Grums och Näs Häraders gemensamma bekostnad har omläggning af ett vägstycke skedt å allmänna Landsvägen emellan Carlstad och linål» hvarigenom en högst besvärlig hacke, Slottsbrobacken kallad, undvikits; och ehuru vägstycket var beläget helt och hållit inom Grums Härad, som byggnadsskyldigheten alltså ålåg, hafva dock Näs Häradsboer för att befrämja ett gagneligt och för det ena Häradet allt för mycket betungande företag, frivilligt åtagit sig att utgöra halfva kostnaden lill omläggningen. Den Större vägomläggnin£ inom Nordmarks och Gillbergs Härader, sorn, omnämnd i min förra. Femårsberättelse, såsom påbörjad, är sedermera fullbordad, till synnerlig nytta för orten, emedan en mängd svåra bäckar derigenom kunnat förbigås. Härmed har dock icke omtanken för förbättringar i denna del inom orten stannat, utan äro flere nya väganläggningar till lättnad för communicationerne emellan Nordmarks och Jösse Härader samt med Dahlsland och Norrige* föreslagne, ehuru frågorne derom ännu bero på undersökning och pröfning. Innevånare.
St. detta minimum af 300 k:r. Utsk. har, såsom jag tror, föreställt sig alt inkomsten af bränvinsskatten skulle minskas genom ifrågavarrde lagstiftningOm 20 mill:r k:r skulle komma alt brännas hädanefter och man antager att möjligen hälften deraf skulle kunna tillverkas uti 15,000 små-brännerier, i st. f. några och 30,000 såsom de nu äro, så skulle de öfriga tillverkas inom stora fabriker med 50,000 k:r, som hvarje fabrik skulle kunna tillverka, ifall det föreslagna maximum af 1,000 k:r om dagen blefve anlaget och af dem tillverkadt. Dessa fabrikers antal skulle då vara 200. Utsk. har, såsom vi vela, utgått ifrån den synpunkten, att produktbeskattning skulle läggas lill grund för skattens beräkning. Om man låter fabrikerna upgå till så stort antal, så upstår allt för mycken svårighet att få tillräckligt många kontrollanter. Då Utsk. fattade dessa beslut, var produklbeskattningen så litet känd i landet och inom representationen, att vi måste vara mycket varsamma vid dess behandling, hvilket gjorde att vi inginge till RiksSt:n och begärde att få trycka den Norska lagstiftningen i detta afseende. Det är ett par månader sedan dess, och jag tror, att sedan den tiden hafva opinionerna mycket utvecklat sig till förmån för produklbeskattningen. Nu vore det möjligen icke så farligt att föreslå den äfven för en mängd fabriker, särdeles sorn man hoppas att få bränvinsmätare till hjelp för kontrollanterna. Jag hemställer likväl om man icke skulle anse att ungefärligen tio bränvinsfabriker i hvarje län i allmänhet skulle vara tillräckligt, och att del verkligen icke blir så litet att anskaffa tio kontrollanter för hvarje län, såsom det bör vara. Att den föreslagna aflöningen för kontrollanterna är för låg, är ett af skälen till bristen på dugliga kontrollanter, och att anställa dem för små fabriker, blir alldeles för dyrt, på sätt en talare förut bevisat, hvaruti jag ber att få instämma. Detta skulle uppäta en så betydlig del af skatten, att man icke kan på förhand tänka sig det.
Hr Gr. o. Land tm. erinrade, ali i sista plenum vid pröfningen af artikeln saxar, hade för ”saxar andra slag” endast införseltullen blifvit bestämd, men R. o. Ad. icke afgjorl tullvärdet, som icke i betänk, var omnämndt, men i förslaget till tulltariff blifvit utfördt till 3 r:dr, hvaremot samma tullvärde enl. 1845 års taxa utgjorde 10 r:dr pr Tt; hemställande Hr Gr. o. Landtm, fördenskull att ifrägavar:de tullvärde nu måtte bestämmas. Frih. Gyllenhaal, Carl Henr.: Då jag sednast tog mig friheten att föreslå en införseltull af 1 r:dr 24 sk. b:co, under lät jag alt tillika hemställa att tull värdet mätte derefter rättas. Jag lager mig friheten föreslå, att delta tullvärde mätte blifva beräknadt till 5 ndr. Uppå härefter framställd propos. beslöts att saxar, andra slag skulle åsätta* eli tullvärde af 5 r:dr pr fif. Vidare förekom. 31:sta punkten, ang:de artikeln sirap. Hr von Hartmansdorff, Äng.: Denna puukt innefattar 3 särskilda frågor, nemi. rör:de afgifterne på capillär-sirap, som för närvande har eli tullvärde af 26 sk. 8 r:st. och en införseltull af 3 sk. för ??, samt mulbärsrosenoch viol-sirap af 40 sk. och införseltull af 4 sk. Om dessa båda slag säger Utsk.. att de hafva ett betydligt högre värde och äro af annan beskaffenhet än sockersirap, hvarföre Utsk. i afseende på dem, föreslår ett högre tullvärde, hvaremot införseltullen är föreslagen lika för alla slagen. Jag skulle, för min del, tro, att hufvudsaken i denna fråga icke är de två första sorterne, ulan den bruna och hvita sockersirapen, som förut har halt ett tullvärde af 8 sk., men varit lill införsel förbjuden.