Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sådan är frågan om tillökning i be-' hållna afkastningen, sorn ägt rum för Säterier, Rå- och RörsHemman m. m.j och då jag 9 liksom förut, omöjligt kan finna, att Utskottet ägt rätt eller kunnat ingå i en partiel p:öfning, om den eiler den Person lidit orätt och Den 4 Maji, e. m. *33 "blifvit för drygt roteradj så kan jag ej inse något ändamål, att för sådan orsak återremittera Betänkandet, om icke det vore för att följa en vid denna Riksdag, om jag så får säga, inrotad vana att återremittera ålit, så snart någon enda tror sig vid ett Betänkande kunna göra någon anmärkning, vore den ock aldrig så orimlig. Det är icke möjligt att göra alla till viljes, och att icke, då ett Betänkande skall af <500 Personer granskas, enoch annan ju skall finna något, som icke deri öfverensstämmer med hans åsigter. Om man på detta sätt skall fortfara att ständigt återremit-, tera, utan att Ridderskapet och Adeln begagnar sin rättighet att pröfva, om anmärkningarne äro sådana, att de böra hindra bifall å Betänkandet , kunna Riksdagsgörotnålen sanno-, likt icke slutas till Jul. Friherre Boije: Jag lemnar all agtning åt Herr Påhlmans sätt att se saken, men jag förblifver alltid vid den tanka, att den egentligen hufvudsakliga frågan, nemligen den, om sjelfva sättet, hvarigenom den periodiska Roteringen öfvergått till permanent, har, i anseende till alla Roterande , tillkommit i den ordning, som öfverensstämmer med 80. §. i RegeringsFormen; jag förblifver alltid vid den tanka, att denna fråga icke finnes i Betänkandet upptagen, samt att Utskottet bordt och bör öfver samma fråga sig yttra, emedan det just är denna fråga, som ger åt ämnet sin egenskap af Riksdagsämne, som det derförutan icke hade} och med denna öfvertygelse, tror 134 Ben 4 Maji, e. m. jag mig äga rätt att begära återremiss.
Detta är ett hufvudsaklig! skäl, hvarför jag anser det icke vara lyckligt, om en sådan comité' komme till stånd och dess arbete vid början af nästa riksdag skulle framlemnas. Jag är visserligen yngre an de fleste talare, som yttrat sig i ämnet; men jag kan icke annat än vara något mera långsam, än de värde talarne. Jag anser frågan vara af så öfvervägande vigt och att den, om den lyckas, måste verka på en så lång framtid, att jag icke har lika öfverdrifvet brådtom som många andra i denna sak. Jag tror det vara af högsta vigt, att densamma grundligen och långsamt, ja till och med af flera riksdagar behandlas, på det slutligen de satser, som förena det rälta med det sanna, må innötas i nationens öfvertygelse, på det man må öfvertyga sig om hvad som är det absolut oumbärliga vid representationsförändringen, samt hvad en majoritet eller minoritet måste uppoffra af hvad som kan uppoffras, för alt komma till målet. Förr än detta skett, må det lyckas eller icke att vid en riksdag genom en majoritet genomdrifva ett förslag; motbjudande blir det dock alltid, då det ej utgått från folkets inre öfvertygelse och uttalat sig genom en öfverlägsen majoritet inom representationen, och dessförinnan anser jag frågan icke vara så fullmogen, att Regeringen bör upptaga densamma och framställa den såsom ett absolut förslag. Detta anser jag vara den rätta marschen. Den är äfven följd af nationer med vida längre constitutione! erfarenhet än vi äga. England ansåg sig böra använda en lång följd af år innan det kunde komma till en absolut öfvertygelse uti en reformfråga, som var af vida mindre betydelse än denna. Den genomdrefs icke förr, än Regefingen genom en lång erfarenhet blifvit öfvertygad, att det var nationens stora majoritets önskan, som Regeringen upptog och framställde; och då gjorde Regeringen visserligen väl, att den satte sig i spetsen för rörelsen och dref den så långt den borde gå. Jag ber om ursägt, i Den ii Juni. 131 fall jag varit något vidlyftig; tnen jag finner ämnet vara af så stor vigt, alt jag ansett mig böra samvetsgrann t redogöra för mina tankar deröfver.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. och Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till Utskfls hemställan i förev:de punkt och dels af Hr Huss, att R. o. Ad., med afslag å samma hemställan, måtte för sin del besluta, »att R. St:r till förberedande arbeten för fortsättning af östra stambanan emellan Norrköping och Linköping anvisa, att i mån af behof från Riksgäldskontoret utgå, en summa af 500,000 rdr, dock under vilkor, att derest medel för ifrågav:de ändamål behöfva upplånas, Staten för samma upplåning icke må vidkännas högre ränta än 51 procent, för år räknadt, utan kapitalrabatt.» Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvarvid svarades talrika ja, blandade med nej, och sedermera propos. på afslag derå samt antagande af Hr Huss’s förslag, då svaren utföllo med många nej, blandade med ja; hvarefter och sedan propos. på bifall till Utsk:ts hemställan förnyats samt med talrika ja, blandade med nej, besvarats, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. Sedan Deli 17 Maj f. m. S69 Sedan votering begärts, uppsattes och justerades följande voteringspropos.i »Den som bifaller Stats-Utslcts hemställan i lista punkten af Utlåtit Nio 80, röstar Ja; Den detNej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. denna hemställan och antager det förslag till beslut, Hr Huss framställt.» Voteringen försiggick, och vid dess slut befunnos rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 74. Nej - 33. Anmäldes och bordlädes Stats-Utsk:ts Mern. och Utlåtm: N:o 86, i ani. af erhållen återremiss å Utskits under N:o 76 afgifna Mern. ang. utvidgning af det inom R.
Men denne min skoningslöse fordringsegare kan ju dröja, kanske dröja många år. Hvem vet! Och jag kan helt enkelt tröttna på att skrifva långa bref. Den möjligheten ligger nära till hands. Eller jag kan få något som drager mig åt annat håll. Jag kan också slå mig på att arbeta, om jag mot förmodan blefve äregirig. Eller jag kunde känna mig öfverflödig, och då skulle mina intressen utan tvifvel koncentrera sig kring någon ny punkt. Det fins hundra möjligheter. Men ett vet jag, och det är, att hur vi ock må skiljas, och när det än kommer att ske, så skall du icke vara samma menniska, som då vi möttes först. I bådas utveckling skall för alla tider finnas spår af den andres inflytande, spår af samarbetet, och af lyckan att få vara utan mask. Och jag kan ej tänka mig möjligheten att vi någonsin med bitterhet skulle se tillbaka på denna tid. Du säger: ”tänkte du ett dugg på om det passade, när du läste min anmärkning?” (Om Selmas bröllop.) Nej. Jag fann inte alls något märkvärdigt i det. Allt beror på om man tror att den andre tänker någonting ”oanständigt” vid det, jag menar om han säger det i någon dålig afsigt. På den fot vi stå med hvarandra, skulle du icke kunna säga något, som det skulle genera mig att höra. Jag finner det sjelf märkvärdigt. Det är som hade vi kommit in i ett själens oskyldighetstillstånd, så att fikonlöfven blifvit öfverflödiga, liksom de voro från början. Eller hvad? Du säger att du aldrig känt ängslan öfver att ha gått för långt. Tacka för det! Det är ju på min sida hela risken ligger. Du äfventyrar ingenting alls; en karl kan i sådana fall göra och säga hvad han vill. Men jag! – Troligtvis har du aldrig tänkt på det. Men jag har; ty jag vet hvad jag vågar. Och ändå fins det icke ett ord, för hvilket mitt eget medvetande kan förebrå mig! Men sådan är verlden. Ur det samma. Du säger: ”Vi diktare kunna jaga lifvet af oss efter en stämning.”
Den 11 April. 315 männa Bevillningen, förbiifvit vid dess förut fattade beslut i hvad detsamma rörer Capications-afgiften samt Beskattning af vissa Öfverflöds-Articlar; i följd hvaraf till förstärkta Statsutskottet blifvit öfverlemnadt, att omrösta öfver de i förberörde Utlåtande intagne Alferna-' tiver, rörande dessa ämnen; men deremot i frågan om Bevillnings-Grunden för a:dra Articeln; funnit för godt att med frånträdande af dess förut härom meddeldte beslut, lika med de öfrige Riks-Stånden, godkänna den Bevillnings-Grund, Bevillnings-Utskottet i detta afseende föreslagit. 3:0 Angående godkännande af Constifutions-Utskottets insände uppgift på de af samtelige Riks-Stånden antagne Grundlags-ändringsförslag. Om bifall till den af Expeditions-Ut* skottet föreslagne ändring i Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Westerbottniska Lånet. ?:o Om återremiss af Oeconomis-Ufskottets Betänkande, angående sättet att utöfva den fria Husbehofs-Bränvins-bränningen. Af den 4 dennes, innehållande Ståndets beslut, att ett Exemplar af Expeditions-Utskottets förslag till underdåniga Skrifvelser alltid måtte Bonde-Ståndet serskildt meddelas. Hvilka Protocolls-Utdrag lades till Hand,- lingarne. 314 Den n April. Herr Grefven och LandtMarskatken tillkännagaf, det Riddarhus-Utskottet anmält, att HofMarskalken, Friherre Christian Barnekow tullgjordt de till Introductions vinnande bland Grefvar erforderlige prestanda; i anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade bevilja Introduction under N.-o 128 bland Grefvar åt Hof-Marskalken, Friherre Barnekow; hvilket bifölls.
Majoren hade först ryckt till som vid en personlig förnärmelse inför bondens kordiala helsning; nu gick han tigande vid kommendörens sida, kokande af harm. Kommendören såg förlägen ut och fann stämningen tryckt. Men till sist grep han sig an med att bryta tystnaden. »Han har kommit sig upp, dender.» »Ja, han tycks ha gjort det.» »Han har makt och inflytande, må du tro.» »Ja, det ser så ut.» »Ja-a. Det är säkert det. Han är farlig att ha till ovän.» Majoren log. »Jag tror, att faran skulle locka mig», sade han. Detder leendet gjorde, att kommendören kände sig lättare till mods. Han tryckte åter sin hand in under majorens arm. »Ja, du ja, gamle idealist. Men ser du, tiden! Man får akta sig att komma för mycket på tvären. Det fins så mycket samhällsupplösande elementer — —» Majoren smålog ännu. Inom sig kände han det, som om harmen ville spränga honom. Men han smålog, och hans röst var dämpadt lugn då han svarade: »Det förvånar mig inte när dender representerar de samhällsbevarande. »He!» — Kommendören visste icke rätt, hvad min han skulle hålla. — »Hans majestät sätter stort värde på just dender —» »Då skall jag underdånigst tillåta mig tro — —» Hvad det var, som majoren underdånigst tillät sig att tro, fick kommendören aldrig veta. De hade hunnit fram till generaldirektörens bostad. Herrarne tillbringade aftonen i hvarandras sällskap, språkande ogeneradt och förtroligt om dagens händelser. »Fins det något vidare att afgöra under de närmaste dagarne?» frågade majoren. »Ja, vi ha den eviga teaterfrågan», sade generaldirektören i uttråkad ton. »Teaterfrågan? — Majoren spetsade öron. »Den faller, förstås», anmärkte kommendören torrt. »Hvad behagas? Faller den?» frågade majoren häftigt. »Larsson är emot den.» Majoren teg. Han hade hört nog. Tredje Gustafs stiftelse — patriis musis — skulle slopas nu. Och skälet var, att Larsson var emot den.
Uppl. oi godkänd hos Ridd. o. Ad. d. »i Julii 182 3? jPr;8te-StSndet d. 12 Borgare-Ståndet d. 12 Bonde-Ståndet d. 12 Riksens Ständers ^underdåniga Skrifvelse, angående de sd kallade Planpenningars utgörande. s. a: k; anledning -så v 11 af väckt© frågor om de olika onera, sorn skola träffa Stam-Roten vid de indeldla Regementerne och Båtstnanshållen, emot hved den såkallade fdjelp-Roten till Solda-' hgnj ellfi; BltjnuhnSM underhåll ocfe försörj-: Underduniga Skrifvelser. t A ning bidrager, som af framstaldta förslag till et billigt jemrande af förhållandet härutinnan, baf* va. Riksens Stander inhemta*;, att, sedan, t enlighet med deraS vid 181 a års Riksdag yttrade önskan, E. K. M., under den 13 Octöber samma år, uppdragit åt Dess Befallningshafvande uti de Län, der indeldte Infanteri-Regementen äro förlagde, att söka befordra fri Vill ige öfverenskommelse!- emellan Stamoch Hjelp-Rotarne, om deltagande uti anskaffningen af Torp, Mulbete, Vedbrand och Gärdslefång för inöeldta Manskapet, sa att ersättningen till Stam-Roten matte utföras i Spannemål och andre varor, med föreskrift tillika, att, derest icke frivilliga öfverenskommelser lunde träffas, E, K. M:ts Befallningshafvande skulle ega, att, efter vid vederbörlig Domstol föregången undersökning, sådan ersättning Stamoch Hjelp-Rotar emellan fastställa , men Riksén Ständer, uti till E. K. M. deri 16 Maji 1815 afiaten underd.
Hval angår Ridderskapets och Adelns beslut om förändring i andelame vid böternes fördelning; så enär Utskottens förslag härutinnan blifvit af de Irenne öfrige Stånden gilladt, kommer Ridderskapets och Adelns serskilda mening att förfalla; och sorn sistnämnde Stånd samt Presteoch Bonde-Stånden instämma deruti, att den andel i böter, sorn förut tillfallit Kronan, hädanefter bör komma de fattige tillgodo; alltså hemställa Utskotten, om icke Höglofl. Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt att frånträda det alternativ i dess beslut, sorn angår bötesandelens användande äfven till skolinrättningar, samt att, med bibehållande af redactionen i i mom. af Utskottens förslag, detsamma må i likhet med desse Irenne Stånds sammanstämmande beslut i nyssberörde omständighet rättas. Då 2:dra momentet blifvit af 3:ne Stånd antaget, kommer BorgareStåndets beslut om ändring af detsamma att förfalla. 63 §. Höglofl. Ridderskapet och Adeln har förändrat denna §. på följande sätt; ”Böter skola gäldas af den pliktfälldes egendom i löst och fast så långt den räcker, med förvandling endast af bristen.’' ”Vid böters förvandling, som skall ske till fängelse, svare emot böter af till och med io R;dr - . Gå de öfver 100 R:dr, ökes straffet med 1 månads fängelse för det Bevilln.- Lagsamt Allm. Be sv.- oeh Oeeon.-Utsk. Memorial N.o l3. öfverst ju tande beloppet till och med nästa hundradetal, så att 2 månaders fängelse svara emot böter från 100 till oeh med 200
Efter min tanka bör den bilda sig derigenom — och endast derigenom att dess medlemmar, med fullkomlig sakkännedom, uppgöra det systéme för Regeringsärendernes behandling, som efter deras öfvertygelse är för Den 21 Ju lii f. ra. 9? för Riket nyttigast; att de jemföra delta med det af Styrelsen antagne, och att de, med hänsigt till dessa systemers olikhet, åtaga sig opponentens alltid obehagliga röle. — Tillkommen på detta sätt, har en opposition alltid det allmänna bästa till syftemål, och om den, underkastad menskliga svagheter, stundom misstager sig om det rätta, kan den dock aldrig blifva saker till väld och ensidighet i omdöme och handlingar. — En sådan opposition kan aldrig vara skadlig, utan ligger det i sakens natur, att den skall medföra nytta, ty om dess grundsatser äroriktiga, och derigenom vunnit opinionen för sig, nödsakas Styrelsen förr eller sednare att godkänna dem, och om de deremot äro oriktiga, skall alltid Styrelsen qvarstå segrande, och, till fördel för det allmänna, hafva genom striden vunnit i kraft och verksamhet i samma mon som dess handlingar, sannt framlagda, blifvit af Nationen pröfvade och gillade. Men lika mycket sorn jag fäster vigt vid tillvaron af en sådan opposition, uti hvilken jag finnér en säker borgen för det constitutionella Statslifvets utveckling, lika mycket beklagar jag, att vi icke allenast sakna den, utan, hvad värre är, i stället hafva en opposition , som, långt ifrån att Uppfylla h vad man af den har rätt att fordra, förvillar begreppen om hvad en opposition 34 H. 7 93 Den 11 Ju lii f. m. bör och kail vara; och som, i anseende till dess inverkan på Regeringsärenuernas gång, äger i rikt mått den återhållande kraften, men saknar helt och hållit den befordrande. Första vilkoret för en nyttig opposition är, enligt hvad jag nyss tog mig friheten antyda, att den känner ett Regeringssysteme, om hvars gagnelighet för Landet den är innerligen öfvertygad, och för hvars antagande den derföre ifrar; men hvem är väl i tillfälle att kunna säga, hvarthän egenteliga oppositionen vid denna Riksdag syftar?
Rätten intage innehållet deraf fullständigt i sitt protokoll; och låte underrättelse om bolaget på detsammäs bekostnad i allmänna tidningarne införas, derest ej, efter Konungens förordnande, allmän kungörelse i ämnet blifvit utfärdad. v §2. Uti bolagsordningen skall uppgifvas bolagets firma, som bör utmärka föremålet för bolagets verksamhet. Ej må i den firman nyttjas delegares i bolaget, eller annan persons namn. § 3* . Bolagsordningen innehålle uppgift om den ort, der bolagets styrelse har sitt säte. Kongl. Majas Nåd. Genom bolagsordningen bestämmes, huru aktierne hos bolagets styrelse inregistreras, och huru skeende förändringar i aktie-rätten antecknas, § 5- Delegare, som ej till fullo inbetalt på honom belöpande andel i teckningssumman, skall, för hvad å hans loit är oguldet, inom viss i bolagsordningen utsatt tid, afgifva sin skriftliga förbindelse; och må den förbindelse, innan den är fullgjord, icke återställas, med mindre utbyte sker, efter thy bolagsordningen härom bestämmer, eller ock sådant fall inträffar, att återfåendet är i öfverensstämmelse med § 6 medgifvet. § 6. Bolagsordningen utsätte, hvad äfventyr skall följa på delegares underlåtenhet att inom rätter tid afgifva sådan förbindelse, hvarom i § 5 förmäles, eller verkställa beslutad inbetalning å aktie. Bestämmes äfventyret vid förlust af aktie-rätten, då bör tillika i bolagsordningen stadgas, om delégarea efter sitt uteslutande från bolaget skall vara fri från vidare ansvar, eller om han ändock förblifver skyldig att återstående inbetalning till större eller mindre del fullgöra, llåkar bolaget i konkurs inom ett år, från det delegare, efter denna §, utesluten blef, vare han ej genom uteslutandet befriad från nyssnämnde betalningsskyldighet, så vidt borgenärers rätt angår; och skall förthy å betalningsskyldigheten afgifven skriftlig förbindelse icke i detta fall återställas, förr än sagde tid förflutit. § ^ .
Skulle uti detta beslut det föreburna hindret blifva undanröjdt och BondeSt. å sitt så beskaffade beslut göra inbjudn., så är R. o. Ad. oförhindradt att instämma såväl i den som i den nu förevar. inbjudn. Detta anser jag vara det enda sättet att komina till ett godt slut i denna sak. Frih. Cede rström: De förslag, som senare blifvit gjorda att antaga inbjudn. med förändringar eller uppskjuta frågans afgörande, till dess BondeSt. yttrat sig ang:de tiden för markégångssättningen, skulle, långt ifrån alt bereda ett förståndigt beslut i saken, mera inveckla densamma. Att bestämma tiden för markégångssättningen till början af året låter ej tänka sig utan i förening med förändring i författningarna ang:de uppbördsverket. Jag afstyrker således alla förändringar af den först begärda propos:n till rent äfslåg å inbjudn. Kan det icke på annat sätt afgöras, så få vi votera. Hr Rosenblad: Jag instämmer med Frih. Cederström att protestera emot allt annat än bifall eller afslag till inbjudn. ; man eluderar annars grundlagen. Inbjudn. är flera gånger bordlagd; man har beslutat dess afgörande i sammanhang med den eller den frågan, och skulle man nu, på satt Hr v. Troil föreslagit, åter uppskjuta frågan, så hade man åtta, tie gånger bordlagt samma fråga, hvilket strider emot grundlagen. Jag hörde ej rätt Hr Hjärne, men jag tyckte honom åsyfta inbjudn:s antagande med någon förändring. Jag förstår icke, huru man genom inbjudn. kan upprifva ett beslut, derom inbjudn. icke handlar.
Ii 1818, fann, i anledning af ej mindre inom Ridderskapet och Adeln väckt motion, än ock af Bonde-Ständets uti Protocolls-Utdrag af denna dag framstäldte inbjudning, Ridderskapet ock Adeln för godt besluta, det borde i afseende på Kongl. Maj:ts deri gjorda Nådiga förklarande om uppskof med denna fråga intill nästa Riks-r dag Riksens Ständer genom en underdånig skrifvelse betyga Kongl. Majit deras underdåniga vödnad och tacksamhet; Och skulle Expeditions-Utskottet anmodas att berörde underdåniga skrifvelse uppsätta. S. D. Föredrogs Hans Excellence Hof-€antzleren Herr Friherre af Wetlerstedts till Hans Excellence Herr Grefven och Landt-Marskalken ankomne skrifvelse af den 30 sisiledne Junii, deruti tillkännagifves, att, sedan Riksens Ständer den <29 sisth Maji hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält deras Önskan, att till trycket befordra Constitutions-Utskottets Handlingar och Protokoll i ett anmärkningsmål rörande de genom Föredraganden af Commando Ärender för Arméen utfärdade General-Ordres af den 24 Maji 1817, om vilkoren för approberandet af Recriiter vid sådane Regimenten, der Rotehållare ej samfällt ingått beting om Soldat-beklädnaden; samt enär till dessa Handlingar hörde de öfver Commandomål inför Kongl. Maj:t den 24 Maij, 26 Augusti och 30 September sistnämnde år i denna fråga förde Protokoll, i underdånighet anhållit om Kongl. Majus Nådiga tillstånd att få låta verkställa tryckning af omförmälte trenne med förberörde handlingar gemenskap ägande Protokoll, så har Kongl. Majit Fröt. Uidr. d. 7 Julii 1818- 755 täckts lemna sitt Nådiga bifall till hvad Riksens Ständer i underdånighet hemställt.
Besvärs-och Ekonomiutskottet under N:o 5t. afgifna svar på samma ålerremiss innehåller. i84 Stats-Utskottets Kommande1!, i följd af detta ytterligare Utlåtande i frågan om regleringen af RiksStatens ^;de HufvuclTitelj och då de af Utskottet för Professoren Ling föreslagne 2000 R:dr, i fall desamma af R. Sttr varda beviljade, böra af RiksgäldsContoiret utbetalas, den högre AnslagsSumman å denna HufvudTitel, såsom den i Utlåtandet N:o i34 är upptagen med i4j,8i4:45' 4- att minskas, genom afdrag af förut upptagen ersättning till Upsala Academie i,44°* 32. till R:dr 140,374: iö. 4» 9:0 I sammanhang med de anmärkningar, som inom V. BorgareStdndet blifvit gjorda i afseende på den föreslagne regleringen af 4:de HufvudTiteln, är af Hr Nordus framställd den önskan, att Utskottet ville taga i betraktande, huruvida icke en underdånig ansökning måtto hos K. M:t göras om infordrande af SpecialStater för Clerecieoch LdroVerkens Anslag i KronoTionde och Penningar, en åtgärd, hvilken ofelbart skulle leda till den närmare kännedom, som fordras för uppgörandet af Embetsmanna-Staten på 4;de HufvudTiteln, på enahanda sätt som nu föregått med den 3:dje HufvudTiteln, och dertill äfvenledes borde höra, att alla Ecclesiastique-Staten tillhörande KronoBostiillen uppgä/vos och uppskattades. Och har Hr Santesson med Hr Noreus förenat si", O 7 beträffande SpecialStaterne öfver Clereciet och UndervisningsVerken, såsom nödvändige hjelpkällor, då R. St:r finna ett sådant specielt tillvägagående böra ske. Ut - Betan kan cl en, N:o 240. i85 Utskottet medgifver, att B.