Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men äfven en annan omständighet förtjenar vid bedömandet af frågan att tagas i betraktande, den nemligen, att ett så stort antal af handels-sjölölket ej skulle blifva för flottans behof att påräkna, som vid första påseendet skulle synas. I sådant hänseende få Utskotten gifva vid handen: att det enrollerade, i mönster-rullorna införda sjöfolket, år 1845 bestod af 1,144 skeppare eller sjökaptener, samt 7,405 sjömän, i dessa sednares antal inberäknade styrmän till ett antal af omkring 1000; att af nämnde antal sjömän, hvaraf, enligt tabellverket, 1,400 å 1,500 kunna antagas vara i beväringsåldern, en större del är ute å sjöresor, och blott omkring 1,000 å 1,100 finnas hemma i landet, bland hvilka en mindre del jemförelsevis är emellan 20 och 30 år än bland dem, som vistas å sjöresor; och att således, enligt Kongl. Majits förslag att beväringsskyldigheten för handels-sjöfolk matte utsträckas till 4 Slalssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, iVo 24. 30:de året, knappt en tredjedel al' detta sjöfolk skulle vid ett inträffande krig, komma att för flottans behof användas. Derjemte bör icke lemnäs oanmärkt den fördel, som i samma förslag tillägges handels—sjöfolket, att under fredstid vara från beväringsskyldighetens fullgörande befriade.
Enär det således åligger mig att detta ärende ånyo inför Eders Majit föredraga, förbiser jag ingalunda hvarken vigten af det föremål, hvartill anslag af Akademien ansetts behöfliga, eller ändamålsenligheten af de åtgärder Akademien föreslagit, men då redan mycket torde vara vunnet, om en tjensteman funnes, med de af Akademien antydda åligganden, hvarigenom, såvida han i deras uppfyllande ådagalägger verksamhet och drift, allmänhetens uppmärksamhet i väsendtlig mån skulle blifva fästad på dess förpligtelse att åt våra dyrbara fornlemningar egna nödig vård och skydda dem mot förödelse; då det vidare torde vara skäl att bereda sig någon erfarenhet i detta hänseende, innan större kostnader för ändamålet göras, och då slutligen ett bifall till Akademiens önskan om en förhöjning i redan å dess stat uppförda anslag till resekostnader m. m. skulle sätta Akademien i tillfälle att, åtminstone i någon mån, verksammare än hittills, bidraga till samma ändamåls vinnande, — vågar jag ej sträcka min underdåniga tillstyrkan längre, än att Eders Majit måtte föreslå Rikets Ständer dels att med 450 R:dr, eller till 1,300 Ridr R:mt, förhöja 70 Bil. M 6 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. Jtä J, om Statsverket 1859. Anslag till Naturhistoriska Riks-museum. Ytterligare anslag till utskrifning af Riksregistratur. det på Akademiens stat uppförda anslag till resekostnader m. m.; dels att på samma stat uppföra 2,000 R:dr Riksmynt årligen såsom lön för en Antiqvitets-intendent samt ett årligt anslag af 1,000 R:dr, att af Akademien disponeras och efter behof användas till resekostnader och andra extra utgifter, som med Intendentens åliggande ega gemenskap. 32:o.
Grundtankan i Utsk:s Betänktde synes mig vara, att myntets vigt endast skall komma i fråga vid ulvexlingen från Banken. men att vid dess emottagande blott prägelvärdet skall gälla. Kommer denna princip att blifva gällande, skall en hvar, som eger ett kapital af några hundra riksdaler, kunna med full lag - Deli 25 Fe lil’ii ar i f. ra. lig rätt göra sig på Bankens bekostnad en ganska ansenlig bergning. Sältet blifver följande: — Jag uttager utur en kassa en påse silfver, som väger t. ex. 1196 ort och erhåller särskildt fyllnaden 4 ort eller 2 Iidr; genast derefter inlemnar jag samma påse, i en annan kassa, men behåller naturligtvis de 2 Rdr, efter som jag vid iulemnandet icke behöfver fylla den bristande viglen. På detta sätt kan jag sjelf eller genom ombud fortsätta rörelsen, så långt tiden medgifver. alla dagar liela året om, och blir konsten en. gång väl känd, skall det icke saknas kunder. Jag liar blott antagit 4 orts undervigt, men det är icke sällsynt redan att silfvermynt, som någon längre tid varit i rörelsen, väger till 10 ort under normalvigten. Om jag skulle kunna tänka mig, att någon af Bankens kassörer, skulle finna sitt samvete fullt lugnadt, genom öfverlygelsen. att han bär samma rätt till förtjensten, sorn alla andra Sveriges medborgare, så kan han sätta — om jag så får uttrycka mig — detta pumpverk i en sådan gång, att han innan kort, fullt tryggad för framtida bergning, kan vända ryggen åt R. St:s Bank och dess Styrelse. Man invände måhända alt silfvermyntet icke bör väga under normalvigten, men fakta tala bättre än invändningar, och Utsk. kan sjelf göra sig förvissad om förhållandet, ty uti Bankens hvalf finnas sannolikt ännu ett stort förråd ^ Rdr, präglade på 1830-talet, hvilka alla, ehuru nya, om jag ej misstager mig, icke upgå till normalvigten.
För signalering med en tidkula 600: — Sportelersättningar till Generalkonsuler m. fl 27,956: 20. Balans till år 1860: Fordringar: Hos diverse verk och personer 13,763: 5. Revisorerne hafva icke funnit något att härvid erinra. Kongl. Krigs-kollegium. Detta embetsverks räkenskaper, upprättade i enlighet med ett år 1850 nådigst fastställdt formulär, redovisa alla under Krigs-kollegii förvaltning ställda, riks-statens fjerde hufvudtitel tillhörande, såväl ordinarie som extra stats-anslag äfvensom särskilda kassor och fonder. I Kongl. Kammar-rätten hafva dessa räkenskaper ännu icke undergått fullständig revision. I enlighet med den i Kongl. Krigs-kollegii hufvudbok upptagna general-kapitalräkning, hafva Revisorerne låtit upprätta följande sammandrag, hvaraf inhemtas förhållandet med samtlige under detta embetsverks förvaltning ställda anslag och medel. (Bil. Litt. H.) Revisorerne, som nu öfvergå till en närmare redogörelse för de särskilda anslagen och dervid följa den ordning, hvari dessa anslag förekomma i Kollegii hufvudbok, anse sig dock först böra erinra, att betydliga olikheter förefinnas mellan sifferuppgifterne i nedan intagna tabeller och bilagor samt de enahanda uppgifter, som förekomma uti den i sammanhang med berättelsen om Kongl. Stats-kontoret afgifna redogörelse för fjerde hufvudtiteln, men att berörde skiljaktigheter uppkomma af de i vissa hänseenden olika bokföringsmethoder, som tillämpas i dessa båda embetsverk. — 60 - A) Tjercle hufvudtiteln. Ofver förhållandet med inkomster och utgifter lemnar bifogade tabellariska sammandrag upplysning. (Bil. Litt. I.) Bland anslagen till materielen å fjerde hufvudtiteln finnes uppfördt ett reservationsanslag för försvarsverket till lands i allmänhet eller Krigs-kollegii departementer, 1,136,578 R:dr 89 öre, hvilket belopp är af Kongl. Maj:t genom upprättade specialstater fördeladt emellan Kollegii särskilda afdelningar. Redogörelserna öfver detta anslag ntvisa för revisionsåret följande förhållande: a) Artilieri-afdelningen.
I anseende till den återstående Tredjedelen, sä kommer dea likaledes att reduceraS till Swenstt Banco efter 8stillingar per Livré Tournoss, samt beloppet derefter iiqvideras med Niksgälds-Contoittts Q - r?88 Den ,8 Julik. bligatsoner pä Tio ar och med Fem proCents ärlig ranta, hwilka Obligationer, jemlikt Eders Kongl. Majus Nädiga Proposition, komma att stallas under Landtbruks,Academiens förwaltning, såsom Fond tili de fran Academiens bestämmelse oskiljakkige utgifter. Widkcmmande Sjette puneten af Eders Kongl. Majus Nädiga Proposition, att af indragne Summor mätte beräknas någon Fond, hwarä ersättning ma kunna anwisaS till Swenssa Undersöter, dels för fordrings - anspråk af lika beskaffenhet med dem, hwilka näst föregående upptager, men ännu icke siuteligen äro afgjorda, dels för sadane bewisliga förluster, som, under en loflig Handel och Sjöfart blifvit dem tillfogade af Manter, med hwilka Riket warit i fredligt förhållande, och till aswärjande hwarvf andra manlina mätt och steg, säsom asturance och dylikt, icke kunnat tillfyllestgöra, sä, emedan de deruti omkörmälte fordrings. anspråk och förluster till beskaffenheten och beloppet icke äro utredde och bestäm» de, anse Riksens Ständer lämpclinast, att med ftägan om denna ersättning fär anstä till Riksens Ständers nästa sammankomst, hwarkörinnan fordrinaarna och förlusterna genom Eders Kongl. Majus Nådiga föranstaltande kunna hinna, att granskas, utredas och bestämmas.
Om man ville pä della sätt förklara grundlagen, sä skulle af den tillfälliga omständighet, att, i anseende till särskilda förhållanden år 1844, urtima riksdag då sammankallades i Juli månad, följden blifva, att lagtima riksdagar allt framgent skulle komma att börjas den 11 eller 12 Juli — med ett ord, pä den för riksdags hållande mest oljenliga tid, som väl kunde utfinnas. Jag tror också, att grundlagens bud fått sin fullkomliga verkställighet, om riksdag utsattes inom 3:dje calender-året, på sätt Gr. Horn sig yttrat, och att, under sådane förhållanden, riktigast vore att antaga den dag, som Hr Gripenstedt föreslagit, nemi. d. 1 November. Då är skörden slutad, ijenstehjonsflvttningeu förbi och landlmannen kan skilja sig från sitt hem, utan så stora olägenheter, som under sommaren. Jag anhåller således, att R. o. Ad. antingen måtte återremittera betänk, eller ock utsätta den 1 November. Frih. Sprengtporten, Jacob Wilh: Bestämmandet af en viss dag pä året för riksdagarnes periodiska återkomst är i och för sig sjelf af en sä stor vigt, att denna frågas afgörande förljenar en särskild undersökning. Jag tror icke att frågan om bestämmande af en viss dag för riksdagarnes periodiska återkomst har ens under discussionen blifvit vidrörd, då R. St. bcslöto om en förändrad tid för riksdagarne; hvaraf det synes mig klart, alt R. St. alldeles icke afsett det förhållande, att riksdagarne numera skola återkomma bestämdt på samma tidpunkt, den 11 eller 12 Juli, som varit den lid, då innevarande riksdag börjats. Jag finnér icke eller, att uti ordalydelsen af nu gällande grundlag ligger någonting, som ovillkorligen fordrar iakttagandet af en sådan föreskrift, som tvifvelsutan icke varit af R. St. afsedd, och jag tror alt II. St., så snart de beslutit riksdags återkomst inom calenderåret, icke hafva afvikit hvarken från meningen eller ordalydelsen af det grundlagsbud, som innevarande riksdag blifvit antaget.
2loitriiigssättct per cupira keder i sin mäll till en sädan samdrägtighet; ock blcfwr det en hugnad belcfwa den dag, da ett närmare förbli, idet folk, med patriotisk öfwcrcnsstämmelse, mdktc en werkcligcn Landsfaderlig Konung. Ibland RiksgäldsContoirctS Fullmägtigc skcr, kill följe af Reglementet, all omröstning per capic», chucu Di!cc:ionen bestär af fyra diverse Ständ. Högloft. ConstitUtions gtstottet tillstyrker ock nu samma vmröstningssätt för Banco, Fullmägtigc. Det motskälct anser jag för nära barnsligt, att till följe af garantien skulle möjligen en ersättning wid felande brist komma akt ske Ständswis. Dä en gäng, eller är 1680, af Allmänna Bewillningen aftogs en proportionerad andel Ständswi», lill nägon förminskning af Kronans dä warande Bancoskuld, sä kom Riddcrskapct och Adeln i män af Centributioncn, att bidraga dertill circa 69,500 och Präste»Ständct blott 5,sov Daler Sunt; men om det skulle skedt i proportion af rösträttighet, sä hade sistnämnde Ständ för sin ^:dcl bordt betala iner än 5 gänger större summa för att godtgöra 849,022 Daler Stint. Wid omröstningen per cspits kunna sällan paria vvta inträffa, och afhulpcs willrädighctcn lätt genom den Ordförandes dubbla rösträttighet; men 4 Ständ kunna efter gamla voterings-sättet, alldeles kllifwa owerksamme wid de mest angelägna beslut. Jag anser säledes för en förnufts-pligt sä wäl som medborgerlig skyldighet, att anhälla om proposition till bifall ä Högloft. Constitulions - Utskottets wälgrundadr betänkande. Herr 4474 Den 20 Gctober. Herr ! xo tfiIieb:
— PensionsStaten för Embetsoch Tjenstemän samt Betjente likaledes tillökad med 13,672 R:dr 17 sk. 4 r^t., hvaremot Indragningseller Expectance-Staten blifvit förminskad med R:dr 2,553: 37. 4* Under sistnämnde Titlar hafva enligt hvad ofvanberördt är, uti 1826 års Räkenskaper på Tullmedlen blifvit afförde: Till Ordinarie aflöning R:dr 263,719: 20. — Pensioner till Embetsoch' Tjenstemän samt Betjente R:dr 28,271: 38. 8. — Betänka nelen, N:o 331. 4^ Till Expectanter R:dr 24,43o: 45. 4-“''Och får härvid till upplysning om det mindre belopp, som, i jämnförelse med Staten, Blifvit till Ordinarie Aflöning ntbetaldt, eller blott 263,719 R:dr 20 sk., ehuru uti Staten aflöningen är upptagen till R:dr 298,545, — nämnas, att sådant hufvudsakligen härrörer derifrån, att, enligt det för Lönförhöjningens beviljande i Nåder stadgade villkor, denne Lönförhöjning för de första sex månaderne af år 1826 blifvit öfverlemnad såsom Grundfond till den nya Pensionslnrättningen för TullTjeustemäns och Betjentes Enkor och Barn; och för hvilken Inrättning ett Reglemente äfven blifvit af K. M:t i Nåder stadfästadt. Dessutom har K. M:t till nämnde Inrättnings underhållande i Nåder behagat anslå 6000 R:dr årligen, ifrån och med år 1827; hvaremot ifrån samma tid alla Pensioner till Enkor och Barn efter Tullverkets Embetsoch Tjenstemän samt Betjente komine alt utgå från den genom nämnde års anslag och genom delägarnes bidrag bildade nya Pénsionslnrättningen; och Tullverket således befrias från ali utbetalning af Pensioner till Enkor och Barn. 2 §. Bilkoch Lots-MecLel. Afgå:
Enär Slitö stads folkmängd upphinner ett antal af 1000 mantalsskrifne personer, eger den att, i likhet med Wisby stad, utse bland sig 16 stadens äldsta, hvilka då vidtaga den befattning, som Wisby stads Éesv. och Ekon. tJisk, Betänkandes. i057 äldste intilldess åligger; och, enär folkmängd den ytterligare uppgår till 1,500, niå Slitö stad vara berättigad att förse sig, i laglig ordning, med egen Magistrat, S» 3- Med egen Kyrkoherde eget Slitö stad att sig i laglig ordning förse, så snart dett hinner atl egen kyrka, för den rådande EVangeliska läran, åt sig uppbygga. Och såeom biträde härtill vill Kongl. Maj:t i Nå-* der tillåta staden, att, genom Wisby Consistorii försorg, medelst i hela riket utgående Stamböcker, dertill medel hopsamla, un» der villkor af ritnings afvaktanda från Öfverintendentsämbetet och kyrkans brandförsäkring, sedan byggnaden blifvit fullt verk» ställd, §. 4* Hvarje stads Borgerskap väljer inom sig 16 så kallade Äldste, hvilka det åligger, att alla dem förekommande ärender samvetsgrann! och efter bästa öfvertygelse, enligt de flesta rösterna, afgöra. Men till en a£ stadens Äldste får ingen väljas, som ej är Svensk född eller, enligt 10 § 1 Art., blifvit behörigen naturaliserad Svensk undersåte; dock bör antalet af Stadens Äldste alltid bestå af minst fdelar af infödde Svenska män. Bihang till RiksSt. Fröt. lgsg, Sami. N:r €7. Jo58 Besv. och Ekon. Utsh, Betånkanderi. Ibland dessa 16 afgå hvarje år, genott! Borgerskapets omröstning, fyra* dock så* att af de återstående tolf, hvilka äro inöfvade uti ärendenas behandling* alltid ^ delar äro irifödde.
N:o lil , i anledning af väckt fråga om befrielse för rotehållare från skyldigheten alt ersätta klädespersedlar, som skadas af mai. Bijölls. och N:o 112, i anledning af väckt motion, att södra Bataljonen af Bohus Läns Regemente må, i likhet med den norra och under enahanda vilkor, som för densamma äro gällande, till ständigt Infanteri förvandlas, m. m. Återremitterades. * Den 20 Jan. 1841 f. m. Från Höglo fl. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stalssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 11 sisth December på bordet lagde Utlåtanden och Belänkanden: N:o 96, i anledning af väckta frågor, att endast värfvad trupp må commenderas till Garnizons-tjenst och bevakning vid Corrections-inrätlningar, äf - 3.2 Prot. Ut dr. d. 20 Jan. 184,1. yensom alt, då Indeldt Cavalleri och Infanteri beordras att utgöra arbetscommenderingar, slitnings-ersättning måtte derföre rustoch rotehållare tiligodokomma. N:o 98, i anledning af väckt motion om nedsättning af tross-passevolansafgiften. JNr:o 99, i anledning af väckte frågor om upphörande af eller nedsättning uti afgiften till Wadstena Krigsmanshussamt Amiraiitets-Krigsmaucassorna vid köp af rusthåll eller båtsmans-hemman. N:o 101, i anledning af väckt motion om anställande af ytterligare en Lärare vid hvardera af Skolorna i Umeå, Piteå och på Frösön i Jemtland. N:o 103, i anledning af väckta motioner om fri tillverkning af bergs-krut. S. D. Afslog Ridderskapet och Adeln Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 11 sistlidne December på bordet lagda Betänkande och Utlåtande: N:o 95, i anledning af'väckt motion, rörande remonteringen vid Kongl.
Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets, sedan den 17 i denna månad på bordet hvilande, Betänkande N:o 138, i anledning af återremisser å Utskottets Betänkande N:o 81, öfver väckte motioner, dels angående förmyndarekamrars inrättande i städerne och på landet, dels ock om ändring af lagens stadganden, rörande de tysta förmons-rätterne, blefvo berörde Betänkanden i öfrigt afslagne, utom hvad angår den i Betankandet N:o 138 af Utskottet gjorde hemställan, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit Trot. Utdr. d. s3 Oct. 184&. 727 i underdånighet anhålla, det Presterskapet i Nåder anbefalles, alt, uti de förteckningar öfver timade dödsfall, sorn vissa tider af året böra at Presterskapet till Häradshöfdingarne och Magistraterne allemnas, jemväl uppgifva, om efter de aflidne finnas osnvndige barn, så vidt kunnigt är; hvilken hemställan Ståndet biföll. Den 23 Oct. 1840 f. m. Från V ä 11 o f 1. Borgare-Ståndet. S D. Sedan Borgare-Ståndet denna dag fulländat behandling af dess Enskildta Besvärs-Uiskotts afgifna Betänkande, jemte förslag till 1 :o Förordning, angående Handtverkerierne i Riket; 2:o Förordning om de Handtverk, som utom burskap få å landet idkas, så ock om den landtmannen förunnade Handelsoch Slöjde-fribet, och 3:o förnyad Handels-ordning, föredrogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets å Ståndets bord hvilande Betänkande N:o 89, i anledning af väckta frågor om Näringsfriheten; hvilket Betänkande afslogs. Den 24 Oct. 1840 f. m. Från Högvörd. Prkste-StÅndet. S. D. Kongl.
Ridr banko hvarldera, alt tilldelas ej mindre general-belalhafvare i militär-distrikten eller inspektörer för de särskilda vapnen, än äfven chefer och sekund-chefer vid regementer och korpser af armeen, sota äro delegare i 2:dra klassen af armeens pensions-kassa, då de, efter minst fem års tjenstgöring i någon af förenämnda egenskaper och uppnådd 60 års lefnadsålder, erhålla afsked från deras innehafda befattningar. Jemte det jag i underdånighet hemställer, att nådig framställning härom nu må till Rikets Ständer göras, anser jag Rikets Ständers uppmärksamhet äfven böra fästas derpå, att ehuru, i följd af Eders Kongl. Majjts högstberörda nådiga beslut, generalilets-staten rätteligen borde med 6,000 R:dr förminskas och ett lika belopp i stället till omförmälda pensioner uppföras på allmänna indragningsstaten, hvarifrån de 2:ne redan beviljade generals pensionerne utgå, hinder häremot dock förekommer deraf, att, jemlikt nådiga cirkulär-brefvet deri 2 Februari 1833, angående indelda arméens lönereglering, och bilagan littera N., första Lifgrenadier-regementet eger att för saknad öfverste-lön, hvilken på gammal stat innehafves af General-majoren Friherre G. Ulfsparre, intdl hans afgång uppbäia ersättning med 3,300 R:dr banko årligen, hvadan, och då således af den indragna fördelnings-generalslönen för närvarande endast 2,700 R:dr äro till pensionen disponibla, anslaget för generalitets-staten borde tillsvidare förblifva oförminskadt, så framt icke Rikets Ständer skulle finnas benägna att på allmänna indragningsstaten jemväl anvisa förrberörde ersättning till förste Lifgrenadier-regementet, intilldess regementets gamla öfverste-indelning blifver i behörig ordning ledig att tillträdas. Uti staten för topografiska korpsen finnas uppförda löner för en så kallad ren-ritare med 150 R.dr, och för en vaktmastare med 100 R:dr årligen.
Hur många år var det icke som Emile Zola var vår » hvita kritiks » ständiga » bete noire », på hvilken den litet då och då utöste sin vredes skålar, syndabocken, på hvilken hela den realistiska literaturens synder skulle läggas; hur många år var det icke som de offentliga omdömenas män, blott de nämde hans namn, korsade sig i dygdig och ideel harm och med sjelfbelåteohetons feta leenden på sina läppar utropade: si, vi * äro icke som den publikanen. Så ropade de och fortsatto som förut att vara fariséer. Och den goda och beskedliga publiken, som icke kände mer af Zola än hans Nana, tänkte sig denna förskräckliga Zola som en lastens och smutsens koryfé, och de ref vo upp stenarne ur gatläggningen och slungade dem mot den ensamme mannen, liksom de gjorde det mot d: r Stockmanns fönstemitor. Men det bekom icke Zola stort, ens hvad hans hemlands kritice-rande publik förklarade. Nulla dies sine linea lär det stå skrifvet i hans arbetsrnm i Médan, och hvart år sände han ut ett nytt arbete, som väckte nytt buller och nya strider. Hvart verk af hans hand ernådde ett större bifall hos samtidens stora läsekretsar. Den utfattiga sydlänningen, som under sin.första tid i Paris dagar i ända måste ligga insvept i en filt — hans kläder voro på assistancen — och lifnära sig af olja, den okände literatöron, hvilken för att Icke hungra och icke frysa i sin stripiga, grönaktiga paletot måste taga tjenst som bokhållare hos Hachette, kan triumfera. Med en sydfransk jordbrukares sega uthållighet har han bestått sin fejd, och nu går hans namn med sin skarpa, sonora klang (Maupassant har liknat det vid en trumpetstöt) genom verlden som ett klart och ljudeligt rop på natursanning i konsten. Och också här hemma har han småningom vunnit sin publik; derom vittna nogsamt de talrika öfvorsättningarne af hans saker såväl som det intresse, med hvilket hvarje nytt arbete af hans penna emottages.
Till åtlydnad häraf, får Stats-Kontoret nu, i afseende på hvad Stats-Verket angår, uti den ordning ämnena i Revisorernes Berättelse förekomma, i underdånighet anföra följande; och skola särskilta underdåniga utlåtanden angående Undsättnings-kreditivmedlen samt Myntoch Kontroll-Verken blifva afgifna. De beräkningar och uppgifter för åren i838 och i83g, som dels i sjelfva Revisionsberättelsen, dels uti de Berättelsen åtföljande Tabeller, finnas intagna öfver Stats-Verkets ställning på det hela, äfvensom om Stats-inkomsterna samt huruvida och i hvad mån dessa utfallit med öfverskotter eller brister, om afkortningarna , anordningen utom Stat, utgifterna enligt Stat, jemförda med den för samma år gällande Statsreglering, om förhållandet med liqviderna emellan Stats-Verket och Riksgälds-Kontoret, om öfverskotter, brister och besparingar samt restanliernas beskaffenhet och belopp den 1 September i83p och 1840, äro grundade på och öfverensstämma med Stats-Verkets Räkenskaper och den af Stats-Kontoret, före Revisionsförrällningens början, till Eders Kongl. Majrt afgifna och till Revisorerne öfverlemnade Berättelse. 27 — 206 — Sedan Revisorerne anmält, att Riks-Statens 2ldra Hufvudtilel, som, enligt hvad Rikets Ständers år i83() församlade Revisorer anmärkte, blifvit öfverskriden, till 1fiSy års utgång, med i3o,i6aRdr i4 sk. 4' rst., ytterligare blifvit öfverskriden, år i838, med .. Rdr 7;,244- 6. och år i,83g, med 0, . . „ i3,q66: i.
Slrf. III. 5- §. 70—72. 55 §. 7a. slbpggnaber å Sanbet, forn blifmtt eder blifma branbförfdfrabe, böra mdl icFe fdrfilbt efter 23ranbförfdFrtng6fummanS belopp tid föemid» ning anfeS, men fola bocF i fammanljang meb ben Cgenbom, bmartifl be böra, förtjena fdligt affeenbe, i ben mån en emot förlufi af elbs# måba trpggab Cgenbom åger ett förre mdrbe; hvaremot 33ranbfcrfdFring å #ttS, bmilFa på minbre Sdgenbeter eder Suffdden blifmif uppförbe od; beraf utgöra egentliga mdrbet, bör Idnba tid (jufmubfaFlig lehning. §• 7*» 2öib ben uppfattning af gafigbefer, forn efter be nu fabgabe grun» ber förf! anfddeé, åligger bet SöerebningS.Committeerne, att, meb bånfgt tid bet förbådanbe för bmarje Sdn, forn fdrfilbt bifogabe Säbed ut» mdrFer, liFa noggrannt forn alfmarligt tttreba be orfaFer, b^ilfa dfab* Fommit r.ebfdttning i gafigbetSmdrbet, ocb meb omforg tidfe, att atltib mdrbet må förås tid beg råtta od) fanna belopp, få att ada Sttebborga» re i fambddet braga lifa börbor å bergs Cgenbom, od) ben ene icFe mer dn ben anbre