Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man har sagt att StatsUtskrs betänk. är temligen oskyldigt, men jag kan dock intyga, att detsammas uppsättande föranledt betydliga arbeten, dels vid genomläsandet af den digra revisions-luntan med tillhörande förklaringar, dels i och för anskaffandet af åtskillige upplysningar och jemförelse!- med föreg:de och 1847 ars revisorers anmärkn:r. — Man fördelade anmärkmne i 3:ne hufvud-klasser, nemi. sädane som under eli sednare tidsmoment eller vid 1847 års revision blifvit åter upptagne, sådane hvilka nu isolerade kunde behandlas, och hvilka i betänkandet äro till R. St:s afgörande framställde och slutligen sådane, som, efter Utsk:s åsigt, icke föranleda till någon åtgärd, och följaktligen kunde förfalla. Föreg:de talare hafva klandrat 16:de punkten i betänk., och likväl är den ordagrannt lika med det yttrande, som föreg;de StatsUtsk. afgifvit, såsom slutbetänk., eller att alla icke upptagne anmärkn:r har Utsk. ansett icke till någon åtgärd föranleda. Skulle alla dessa, som Frih. Cederström yrkat, upptagas i betänkandet, blefve delta en hel bok. Någons rätt är likväl icke härigenom förnärmad, då revisionsberättelsen länge varit tillgänglig och hvarje riksdagsman är oförhindrad, att upplaga den anmärkn. han anser böra till någon åtgärd föranleda. Jag bestrider af dessa skäl en återremiss i klump af betänk., hvarigenom, i den händelse de andra Stånden punktvis upptaga och afgöra detsamma, StatsUtsk. icke får kännedom om R. o. Ad:s åsigter om i betänk, gjorda framställningar; och anhåller att Ur Gr. o. Landtm, ville så föredraga detsamma, som jag tagit mig friheten föreslå. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Hvad först beträffar den af Gr. Lagerbjelke gjorda anmärkn. i öfverensstämmelse med Hr Gripenstedts reservation, att det vore af StatsUtsk. olämpligt, att inkomma med 1845 års revisions-berättelse innan den kunde behandlas i sammanhang med 1847 års, så instämmer jag deruti.
Föredrogos och lades till handlingarne Förstärkt Baneo-Utskotts Memorial 186, med anmälan om utgången af de omröstningar» hvilka inom Förstärkt Banco-Utskott blifvit anställda öfver den uti Bancooch Lag-Utskottens Memorial JN:o 9, upptagne fråga. Den i Juni 1 8 4 »• Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Då nu ånyo föredrogos Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 29 sistlidne Maj på bordet lagde Memorial: N:o 200, med förslag till votering i Förstärkt Stats-Utskott, i anledning af Riks-S:åndens sk i 1 jag tiga beslut, angående anvisandet af ett Creditiv till behöfvandes undsättning i missvextår; N:o 2oi, med förslag till samman jemkning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i fråga om lindring uti Postföi ings-besväret; bhfvo de föieslagna voterings-propositionerna af Ridderskapet oell Adeln godkände. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 29 sistlidne Maj på bordet lagde Memorial : i\:> 556, med förslag till voterings-proposition, i anledning af skiljagtiga beslut öfver N;o 5o<), angående anslag till aflöning för adjungerade ledamöter u!i Kongl. Götha Hof-Rätt; och N:o 55q, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i afseende på det så kallade mindre Creditivet; fann Ridderskapet och Adeln icke för godt att antaga den uti JVjo 55p, framslädda inbjudning, men godkände de så väl i detta Memorial, som uti N:o 556 föreslagna voterings-propositioner. S. D.
(Stats-Utsk, N:o 370.) S. A. K. Då af E. K. M:s Nådiga Proposition under den 8:de sistlidne Februarii, angående förlängning i ytterligare 10 år af de för en Pant-låneinrättning i hufvudstaden beviljade förmoner, Rikets Ständer tillika inhemtat, att fråga blifvit väckt om utbyte af det utafDrätsel-Commissionen inköpte så kallade Hessensteinska huset emot den Riksgälds-Contoret tillhöriga, af f. d. General-Assistance-Contoret förut begagnade, på Riddarholmen belägna egendom; få Rikets Ständer, som redan genom underd. Skrifvelse af den 24 sist). Julii i underd. besvarat hvad högstberörde Nådiga Proposition i öfrigt innehåller, i afseende på nu förevarande omständighet, härmed i underdånighet anmäla, alt så väl Rikets Ständer som Stockholms Stads Drätsel-Commission å stadens vägnar samtyckt till ett definitivt utbyte, utan någon mellangift af förrberörde egendomar; i anledning hvaraf Fullmägtige i Riksgälds-Contoret erhållit uppdrag att gå i författning om bytesbrefs utfärdande och att dermed låta lagfara. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 5 Januarii i835. Expeditions-Vtskottets Förslag till und. Uppläst ocb godkänd bos Ridd. och Adeln den 3 Jan. i835. Preste-Ståndet den 5 Borgare-Ståndet den 5 — Bonde-Ståndet den 5 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande sättet för Directionen öfver Hjelmare Canal och Slussverk att fullgöra det beslutj Rikets Ständer vid sistförflutne Riksdag fattat> om afsatt ande af en reparationsfond, såsom vilkor för erhållande afskrifning af Canal-Bolagets skulder till Banken och Riksgäldskontoret. fStats-Utsk.
Sedan Justitie-Ombudsmannen vid embetsresa år 1854 anmärkt, att Domböckerna uti några mål, som förevarit hos Vissnums Häradsrätt Hösttinget 1853 och Vintertinget 1854 samt angått dels oloflig bränvins-utskänkning dels och obehörigt skattskrifvande af en i tjenst ej anställd person, väl börjat med orden: »Efter föregången ransaknings etc.,» men att något protokoll öfver en slik ransakning icke i Domboken anträffats, har den tillförordnade Domare, som hållit nämnda ting, härför tilltalad, blifvit af Kongl. Svea Hofrätt genom Utslag den 5 Maj 1857, dömd att för berörda försummelse i Domareeinbetets utöfning böta 25 daler silfvermynt med 8 R:dr 16 sk. Banko; — hvaremot i anseende å jemväl emot samma t. f. Domare anmärkt dröjsmål med insändande till Justitie-Ombudsmannen af fullständiga protokoll i de mål, hvarom fråga varit, Kongl. Hofrätten, efter det t. f. Domhafvanden förmält, att han den anmärkta felaktigheten genast efter skedd påminnelse afhjelpt och bevis derom jemte afskrift af protokollen till Justitieombudsmannen insändt, ehuru sådant ej kunde styrkas, förklarat hvad i denna del blifvit anmärkt icke vara af beskaffenhet att enligt lag kunna till något ansvar föranleda.
Den a5 November. beskaffad OrlofsSedel ntgifver, borde böta 3 R:dr B:co, angifvarens ensak, saint hål# la Tjenstehjonet skadeslöst för all olägenhet och skada, som detsamma derigenom kunde tillfogas. Den nya Husbonde, sorn stadt Tjenstehjon på ofullständig Orlofssedel, skulle äga, att under tjenstetiden ansvaTslöst skilja Tjenstehjonet från sin tjenst, när lian med detsamma icke funne sig belåten. Hvarje OrlofsSedel, för det löpande året emottagen, skulle uppvisas och påteknas vid Husförhör, på anmälan af Husbonde eller dess Ombud, i närvaro af Tjenstehjonet, när det sig göra lät En OrlofsSedel, sorn visade, att Tjenstehjonet icke varit tillstädes vid något husförhör under arne års förlopp, skulle anses såsom ofullständig, och medföra nyssnämnde risque för Tjenstehjonet, utan att OrlofsSedelns Utgifvare derföre skulle ansvara, såvida lian icke förnekat Tjenstehjonet ledighet lill husförhörets bevistande, ulan giltigt skäl. 2:0 Tjenligaste flytlningstiden skulle noggrant öfvervägas, förmodeligen med minsta omväg, genom infordran af yttrande från Konungens Befallningshafvande i hvarje Län; hvarefter Kongl. Majrt ägde tillräcklige upplysningar i ämnet, för att kunna bestämma flyttningstiden, i förhållande till Näringarnes kraf, olika för serskildle orter, om så skulle fordras; utan att nå - 384 Den i5 November. got öfvervägande afseende skulle göras på beqvämligheten för Tjenstehjonen att flytta emellan aflägse orter, men last mera derpå, att deras tjenster möjligen kunde åstadkomma det åsyftade ändamålet. Westerbottens och Skånes interessen i detta afseende, kunna troligen icke förenas omkring ett och samma tidsrnornent. För Stockholm torde de nu gällande arne flyttningstider vara de tjenligaste; men för många Landsorter vore Årsflyttning säkerligen mera passande vid Midsommarstiden. 3:o Den i nu gällande Stadga, under vissa fall, föreskrifne husaga torde numera icke finnas lika användbar, som fordom.
St. icke skulle fästa någon upmärksamhet vid denna utgift, på sätt Revisorerne och StatsUtsk. hafva gjort, så skulle den naturliga följden blifva den, att de kommuner, som af en eller annan orsak ville undandraga sig den underhållsskyldighet, hvartill de kunna anses förpligtade, skulle ingå lill Regeringen och beständigt begära understöd. En ledamot har sagt, att de föreskrifter Ständerna meddelat, skulle gifvit rättighet alt använda penningarne, på sätt här blifvit gjordt. Jag känner icke anlednm till den förändrade titel, som tillkom år 1845, men i Revisorernas berättelse för 1846 och 1847 förekommer titeln ”jordbruk, handel och näringar”, och vill det sålunda synas mig, att en så beskaffad utgift, som denna icke är riktig. StatsUtsk. har derföre icke föreslagit någon annan åtgärd än den att Ständerna hos K. M. skulle anhålla, att så beskaffade utgifter icke hädanefter måtte under denna titel utgå. På de skäl jag nu har anfört, får jag anhålla om bifall lill betänk. Hr Bildt, Didrik Gillis: De skäl, som af de 2:ne första talarne framdragits, läto äfven höra sig inom Utsk., men kunde der icke vinna gehör. Det af dem åberopade skäl för en möjlig rättsgrund till denna utgifts hänförande under titeln ”jordbruk, handel och näringar”, derföre att denna brobyggnad vore ett kommunikationsmedel, har af den siste värde talaren fullkomligt blifvit vederlagdt; och torde det för öfrigt vara kändt att broar skola af kommunerna sjelfva underhållas. Det blef uplyst att i Upsala 252 Den 1 Februari f. m. stad, der det förut funnes 3:ne broar, utöfver den ifrågavar., det icke vore af behofvet påkalladt att upbygga en 4:de bro, dessutom uplyste Upsala-boer inom Utsk. alt della anslag begärdes endast för att gifva ditströmmande massor af nödlidande tillfälle till arbetsförtjenst.
Banko-reglemente bör införas detta stadgande: »Vid utlåning från Allmänna Diskont-fonden bestämmes räntan af Fullmägtige, med afseende å de i föregående moment [mom. 4 i 134 § af 4838 års Bankoreglemente) omnämnde förhållanden, tili minst 3, högst 6 procent,» röstar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej; kommer, jemlikt Borgareoch Bonde-Ståndens beslut, att i blifvande Banko-reglemente stadgas följande: »Vid utlåning från Allmänna Diskont-fonden är räntan fastställd till 3 procent.»
Hvad åter sjelfva saken beträffar, hemställer jag om, då flere olika sUg Discontsedlar blifvit i Disconterne deponerade, det år möjligt, att nu mera urskilja, om den eller den deponerat dem. Huru skall man kunna uppgöra liqviden emellan dem, som hypothicerat Assignationer, och dem, som lemnat Obligationer. Ett underligt förhållande skall uppkomma emellan dem, sora anlitat Lagen, och dem, som icke gjort det. De förra hafva fått ränta till depositionsdagen, och de sednare skulle, efter Utskottens förslag, ej tillgodonjuta den längre, ån till den 1 sistlidne October. Jag underställer om sådant, i fall det vore i verkställigheten möjligt, år billigt, och förnyar miq anhållan, att, i stället för orden: *Den l Oc* Den 2 Juni i t 17 t ober 1817” må införas: "depositions dagen?’ med tillägg, att för de Discontpapper, sorn efter den dag då Riksens Ständers definitiva beslut härom fattas, varda deponerade, räntan endast må beräknas till den 1 October 1817. Grefve von Platen förenade sig med Friherre Cederström. Herr Påhlman: Att i den liqvid, som redan genom Dotnstolarnes beslut tillkommit, rubbning skulle äga rum, har jag aldrig påstått; men huruvida Utskottens förslag, att de, som i deposition lämnat Discontsedlar, vare sig förr eller sednare, skola för räntebärande
W I D F 0 N D, BÖRA, FÖR ATT HUNNA INKOMMA I BILDAD FAMILJ, DÄR HON, SJÄLF FÖRÄLDRALÖS, 5 1 K o r n h a m GODA n s t o r g 51, KUNDE FINNA ETT GODT HEM. MYCKET I VECKANS NUMMER, VARA INLEMinsätter SVAR de bästa tänder till moderata REKOMMENDATIONER. BENÄGET TILL » PLIKT NADE SENAST T I S D A G. priser. OCH HEM » INLEMNAS D IDUNS REDAKTLON. [2961] FÖRLOFNINGS-, vigsel-, födseloch dödsanspråkslös flicka, som genomgått E n 7 ung, kl. i Wallinska läroverket i Stockholm [2573] och har goda rek. att förete, önskar nästa månad plats i bildadt hem för att undervisa mindre barn i vanliga skolämnen, språk, musik och handarbeten. Svar till » H. », Deje station. [2910] annonser, som ju särskildt beröra familjekretsarne, böra främst införas i Idun, där de mera än i någon annan tidning observeras inom hemmet och familjen. Priset å förlofnings-, vigseloch födelseannonser dr 1 kr. 50 öre pr st; för dödsannonser beräknas priset efter det antal rader annonsen upptager. Besande kunna erhålla dem på en dag. DIVERSE. Doktor LILLA A. kl. 2 — 3 e. m. MED. D:R ANTON NYSTRÖM. Företrädesvis magoch hudsjukdomar. telef. OBS. Antiseptisk behandl. Properhet. [2855] Behandlar företrädesvis BARNSJUKDOMAR. Tandläkaren [1343] FÖDD. En dotter. Stockholm den 20 november 1890. Ida Koersner, Vilhelm Koersner. f. Ihrman. E n ung bildad flicka af mycket god familj, behaglig och treflig önskar komma till någon finare familj eller dam i Stockholm så- som sällskap hjälp » lektris guvernant e. dyl. Är språkkunnig o. musikalisk, skicklig i handarbeten m. m.
Råkenskaperne böra hafva undergått den speciela Revisionen i KammarRåtten, innan de till Revisorernes handläggning förekomma; dock må underlåtenhet deraf ej lägga hinder i vägen för granskning af Revisorerne, hvilka böra, i deras Berättelse, det upptaga. §. 16. \ Med Protocollets förande och Expeditionernes uppsättande vid Revisionen öfver Statsverket, bör Secreteraren i StatsContoiret Revisorerne tillhandagå; ankommande det på Revisorerne, att antaga erforderligt Cameraloch Cancellie-bitråde inora Stats-Contoiret, jemte Vaktbetjening, samt att lämpliga arfvoden för dem bestämma, i mon af hyars och ena arbete uch tjenst. Exp. Vtsk. Förslag till und. Skri fat iV:o 320. 43 Tredje Artikeln. Om granskningens föremål och form, shmt Revisions-Berättelsen. §• *7- Revisorerne skola efterse och granska, huruvida gjorda eller förordnade utbetalningar af Stats-medlen icke öfverstigit beloppet af de Hufvud-Titlar, som uti R. St:s vid nåstförflutne Riksdag uppgjorde Stats-reglering blifvit fastställde, och om de äro grundade på behörigen upprättade Stater eller Kongl. Maj:ts, med vederbörlig contrasignation, utfärdade anordningar, samt styrkta med behöriga qvitlencer af dem, som medlen emottagit. §. 18. Finna Revisorerne något af R. St. faststålldt anslag vara öfverskridet, eller de till hvarje HufvudTitel anslagna summor dragne till andra ändamål ån dem, som under samma Hufvudtitel höra, eller något i öfrigt vid förvaltningen att erinra, så böra Revisorerne sådant uti deras afgifvande Berättelse anmärka, och derjemte meddela deras eget utlåtande i ämnet; åliggande Revisorerne för öfrigt, att, vid utöfningen af deras befattning, ställa sig till noggrann efterrättelse föreskrifterne uti 90 §. RegeringsFormen och 68 §. af Riksdagsordningen. 44 Exp, Vlsk. Förslag lill und.
Häraf följer ock att, emedan till skatternas betalande, spanmålen måste försäljas ofta till hvad pris som helst, priserna derå stegras oerhördt, så snart ett missväxtår inträffar, då förråden inom orten äro otillräckliga och hastigt tömmas. Såsom hufvudsakligen verkande or - saker till detta förhållande, kan med skäl räknas saknade sjö-kommunikationer och lång landtransport till och ifrån sjöstäderna. Man bör hoppas, att Rikets Ständer äfven taga i betraktande detta läns missgynnade läge, och att, efter det nu pågående undersökning om möjligheten af en båtleds öppnande genom en del af länet åt Ca rishamn, blifvit fullbordad och kostnadsförslag dertill uppgjord t, nödigt anslag för delta ändamål måtte genom Eders Kougl. Majrts nådiga medverkan och förord blifva beviljad t. Boskapsskötseln fortfar väl att vara en lönande näring, särdeles hvad angår handeln med oxar. Priserne derå bero dock alltid af de olika höskörda rne. Produktionen af ost och smör är här ännu på en låg ståndpunkt, ehuru man nu mer än förut söker förskaffa sig goda kreatursracer. Bland dem, som föregått med efterdöme i denna väg är Öfverst-löjtnanlen, grefve Knut Posse på Bergqvara, hvarest äfven är förlagdt ett stam-holländeri af 20 kor och 2:ne tjurar, Pembrokeshire-race, så väl för detta som för Jönköpings och Hallands län. Då delta holländeri bildades år 1847 och, enligt föreskrift, någon försäljning af kalfvar derifrån icke fås förr än år 1850, kan man ej bedömma den större eller mindre nytta, införandet af nämnde race skall åstadkomma. Från Bergqvara, der osttiyckeri och smörberedning verkställas efter Holsteinsk method, afsättes produktionen dels på Stockholm och dels på Skåne. Den långa landttransporten försvårar likväl utvägarne för allmogen, att med fördel afsätta ost och smör, deraf den afyttrar det mesta inom orten. Hästafveln står ännu på samma punkt som förut. Knapp och ofta kraftlös föda till hästarne göra dem svaga och oljenliga till strängt arbete.
Så hafva, tid efter annan , Propositioner blifvit gjorda Roteoch Rusthållare, än om färgens förän, drande på SläpMunderingar, än orri flera Persedlars utgörande än KnekteContracterne innehålla , och man kan ej uppräkna de flera tyngder, som på dylikt sätt tillkommit, utan att hafva vunnit Riksens Ständers sanetioäi. Det är Riksens Högloflige Ständers Beslut om förbud emot dylika sammankomster, sorn jag tagit mig den friheten att föreslå, och får jag ödmjukeligen anhålla, att det i ämnet afgifna Betänkande mätte blifva återremitterade, och förenade Utskotten anmodas att yttra sig, huruvida de finna meranämnde sammankomster vara lagliga och i öfverensstämmelse med 57- §• i RegeringsFormen, samt, i vidrigt fall, föreslå någon Riksens Ständers åtgärd tiil deras förekommande. Jag hyser ännu det hopp, att förenade Utskotten skola finna lämpeligt Den 4 Maji, e. m. tillstyrka Riksens Högloflige Ständer att fatta det b dut , som jag i mitt första Memorial halt den äran p-oponera. Friherre Wrangel, Henning: Med Herr Berghman förenar jtg mig, hollst jag ans t hö*st vigtigt, att ProvinceRiksdagar ej må äga ruin; emedan Allmänheten, alltid villig att ga Regeringens önskningar till mötes, antager hvad sorn proponeras, ofta okunnig om det äi förmonbgt eller ej, samt känner knappt sin rättighet att bestrida dylik' Propositioner, äfven om de ej åro g undade pr laglig rättvisa. Hvarföre jag anhåller om Återremlss , samt att dessa mina Anmärkningar måtte få åtfölja. Friherre Boye, hudoig: Herr Berghmans Motion gick icke ut på annat , än att vinn® ett Correctiv emot det missbruk, att, på hvad annat sätt sorn hellst, än det RegeringsFormen utstakar, åstadkomma Beskattning.
Riksens Ständer, som uti högstberörde Proposition erkänna ett förnyadt bevis på E. K. Mtts Nådiga omsorg, att bereda det allmännas väl och uppfylla Riksens Ständers underd. önskningar, hafva väl, vid öfvervägande af ämnet, funnit, att de byggnader, som af VeterinaireInrättningen i Stockholm för närvarande begagnas, icke äro fullt svarande emot Inrättningens mera omfattande plan och mot det utrymme, sora localen erbjuder, ehuru det angelägnaste behofvet redan är afhulpet, genom uppförandet af en tjenlig Stallbyggnad samt medelst reparation och inredning af de, på den åt Inrättningen upplåtna tomt, förut befintliga byggnader; men Riksens Ständer hysa äfven den förhoppning, att ändamålet skall kunna vinnas med mera inskränkta bidrag af Staten, än dem E. K. M., på grund af särskilde Committerades uppgjorda Förslag, äskat och utan större uppoffringar af det Allmänna, än sorn kunna åstadkommas i närvarande tid punct, då behofven ökas, men de skattdragandes förmåga, att dem fylla, deremot aftagerj Och att en sådan inskränkning i Stats-anslaget skall, utan menlig verkan på hufrudplanen, Veterinaire-kunskapens tillväxt, kunna ega rum, anse Riksens Ständer destomera troligt, sorn, uti Riksens Ständers tanka, Veter i naire-In rättningen i Skara, uti dess nu varande skick, lemnar ett icke obetydligt bidrag till kunskapens spridande. På grund häraf hafva Riksens Ständer icke kunnat bevilja den Summa af 69,440 Rtdr 44 593 Underdåniga Skrifvelser. sk., hvars uppförande a Stat, til! uppgifne ändamål, E. K. M. i Ffäder föreslagit; Och anse Biksens Ständer, att med denna utgift bör uppskjutas till en annan tid, då nödiga medel dertill kunna blifva att tillgå; men att emedlertid, derest icke något annat Kronans hus skulle kunna anvisas för Veterinaire-Inrättningens behof, Inrättningen må, med begagnande af de åt densamma redan upplåtne lägenheter, fortsättas. Den årliga Aflöningsoch Underhålls-Staten hafva Riksens Ständer reglerat sålunda:
Siaj:t, uti nåbtg fPropofttiott an» gåettbe åtffilliga åtgdrber för bcjfattningömäfcnbctö famt uppbörbö» ocb rebogö» relfemerfenö förenfling, £>jj förejlagit, bäfwe 'JBi beflutat, belö att ben få fal» labé ^ablu i?ungögårböl)jelp må af|Taffaö, emot famtibigt förfmitmanbe af ber» för mebgifwett linbrtng i bemiliningen od) meb iafttaganbe, att ben bel af ifra» gawaranbe ränta, font på lön dr anflagen, icfe fontmcr att uppföra förr än efter mtwaranbe £anbö{)öfbingenö afgång från embetet, få framt l)att ej jftille wilja, emot erfdttttittg efter ben grunb, font för inbelta (otterö gobtgöranbe, i ^dnbelfe af Deraö tnbragnittg, fatt marba fafljlällb, räntan frånträba, belö Ätt Den fä faHaDe SSägjfatten t #erjcåDa(en mä för ftamtiben uppföra, emot Det att mantalSpenningarne af allmogen DerfläDeS erläggas meD 6 jfillingar af f)V\>arje perfon; och hafme 9iBi för öfrigt t anleDning af högflberörDa näDiga fjkopofttion fattat fåöana bejlut, forn trär, tncD anmälan Derom, till Sötigt. §)laj:t Den 21 Dctober innemaranDe år avätna unDerDåniga ffrtfmelfe innehåller. §.
Förgripelse, sorn i r §. sägs, ä Konungens Gemål, Drottningen, eller å Thronföljaren, varde, der den ej skett i sådant förrädligt uppsåt, alt den, efter q Cap. i §, stralläs bör, med straffarbete i första grad belagd. Sker slik förgripelse emot annan person af det regerande Konungahuset, sorn Konglig eller Furstlig värdighet åtnjuter; vare straffet sådant arbete i fjerde eller femte grad.’' ”3 §. Talar elter skrifver man smädligen om Konungen, Drottningen eller Thronföljaren, eller förgriper sig emot någon af dem med hotelse eller 8 Lag-Utskottets Betänkande, N.-o 125. annan missfirmlig gerning; dömes till straffarbete i fjerde eller femte grad. Sker det emot annan person af det regerande Konungahuset, som Konglig eller Furstlig värdighet inom Riket åtnjuter; vare straffet fängelse. ” ”4 §• Ej må brott, som nu sagde äro, åtalas, utan att Konungen dertill lof gifvit.”