Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Någon på särskild undersökning grundad plan med kostnadsförslag för de af kommitterade föreslagna jernvägslinierne Örsundsbro—Sevalla, Sevalla—Sala och Sevalla—Vesterås bar icke åtföljt det afgifna Betänkandet; men på grund af anställde approximativa beräkningar och under förutsättning af stambanans utsträckning från Sala till Westerås, hafva Kommitterade ansett det skola leda till en besparing i anläggningskostnaden af 836,039 R:dr, om banan, i stället för att dragas öfver Örsundsbro direkte till Sala, toge rigtningen till trakten af Sevalla; hvarjemte Kommitterade antagit, att anläggningskostnaden för linien Stockholm—Örsundsbro—Sevalla 16 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. Ni 47. A — Sala skulle med 1,373,716 R:dr understiga kostnaden för linien Stockholm — Upsala—Sala, hvilka båda besparingar iemnade full tillgång för grenbanan från Örsundsbro till Upsala, beräknad till 1,397,911 R:dr. Enligt sedermera till Kongl. Majt inkomne, af Kaptenen G. M. Nerman, efter anställde lokal-undersökningar, upprättade planer och kostnadsförslag har anlägg ningskostnaden för banan från Örsundsbro öfoer Sevalla till Sala, i längds utgörande 3 mil 18,830 fot, öfver en särdeles jemn mark beräknats till R:dr 2,901,538 samt för banan från Sevalla till Westerås, 1 mil 24,287 fot i längd, till , 1,039,136. Summa R:dr 3,940,674. Såsom bidrag till expropriation af mark för anläggning af en jernbana från Stockholm till Upsala, öster om Sigtunafjärden hafva, enligt hvad Styrelsen för Stockholms—Upsala jernvägs aktiebolag hos Kongl. Majit anmält och med bifogade handlingar styrkt, sammanräknadt 115,358
Stats-Regler in gen, Beräkning af inkomsterne 33, 63- — i:sta Hufvud-Titeln . 34- — ardra d:o t • 35, 69. — 3:dje d:o * 36, 70. — 4:de d:o 37, 71. — 5:te d:o • 38, 72. — G:te d:o 3g, 73. — 7:de d:o .. s 4o, 74- — 8:de d:o • “• . * s * • . • . 4'> — g:de d:o • . 42> 7^’ —- omröstning i förstärkt Stats-Utskott angående *62. '—> sammanjemnkning i anledning af skilj agtiga beslut, angående 133. — tiden då den vidtager 77- Stats-Revisions Berättelserna, angående 184- Stats-Tidningens skuld, angående 96, 181. Statsutgifter tillfälliga, tillgångarne derför , ; 61 Stats-Utskottets Cancelli, ökadt antal tjenstemän . • • 1. — Kamererare, arfvode för 299- Stats-Verkets Reservfond, angående 228. Slifts-Kjrrkan i Hernösand, lån för 218. Stipendier för Elever vid Mariebergs Läroverk . • . i56. Stochholms Stad, Inqvarterings-Ordning för . 220, 273. Storskiftet inom Kopparbergs län, angående . , . ; . 3g. S'r iåns holm j Secreterare, anslag för 42 18 Strömsholms Canals Jedaqde till Köping och Westerås angående .. i56, 235. Stuterier, Strömsholms och Ottenby, inköp af Hingstar för a3o, 260- Styrelsens för Vägoch Vattenbyggnader, anslag . • ■ i56, 23o, 260» 3o i* Sundbyholms Kungsgård, arrendets förlängning angående no. Sundhets-Collegium,mcd Medicinal-staten, anslag för . • 41' Svea Canal, angående i56.
Beträffande åter Frih:ns förslag, alt kreditiven skulle kunna beviljas till betydligt högre belopp, än den summa, som dertill afsättes, hvilket åter inverkade på beräkningen af den utelöpande sedelstocken, sä hemställer jag om icke i fall en sådan mening skulle få göra sig gällande, i afseende på ifrågavar. kreditiv, man äfven blefve tvungen att följa samma beräkningsgrund för alla kreditiver i allmänhet, hvaraf följden åter blefve en högst betydlig tillökning i utelöpande sedelstocken. Jag föreställer mig attHr Lefrén, som anmält sig och får ordet näst efter mig, skall motsätta sig detta förslag, och torde derföre ej behöfva att vidlyftigt yttra mig derom, tillkännagifvandes härmed på förhand att jag i denna del instämmer i hans restriktiva åsigier. 1 öfverensstämmelse med den mening jag uu haft äran yttra, anhåller jag om propos. till åtterremiss. Hr Lefrén: Det, som är mest smickrande, får man lof att nämna först, nemi. Frih. Baabs aimabla sätt att gå mig till handa. Hvad saken angår, vill jag icke besvära R. o. Ad. med eli långt föredrag. Jag hade ämnat yttra mig i samma syftning som Frih. Palmstjerna, och som han uttryckt mina tankar lill alla delar, återstår numera för mig intet annat än all förena mig med honom. Gr. Gyldenstolpe: Jag har visserligen ingenting emot inrättandet af en serskild diskont på Gottland, men jag anser, att om en sådan anstalt skall bildas, bör densammas organisation blifva annorlunda, beträffande dess styrelse, än Ulsk. föreslagit, och instämmer derföre med hvad Frih. Palmstjerna i detta afseende yttrat. Deremot kan jag icke med Frih. Palmstjerna in stämma deruti att införa några nyheter i afseende på utlåningen på Gottland, då man icke tillika vill införa sådana med hänsigt till den allmänna utlåningen från Banken. Jag tror att Gottlänningarne böra få använda dessa penningar så, som de hittills dervid varit vane, eljest befarar jag att man afskräcker dem ifrån, att deraf sig begagna, och att häraf inrättningen skulle blifva utan nytta, om man af dem fordrade mera än af andra.
Inre Detaille-förhållanden. Sedan den uti i83a års Revisions-Berättelse (pag, 63) omförmälde Rättegång, emellan Kongl. Majrts och Rikets Stats-Conlor å ena, och Banken å andra sidan, angående en i Banken inlöst Assignation å 7,900 R:dr B:co, hvilken Kongl. Stats-Contoret icke velat vidkännas, såsom af Kongl. Räntekammaren utgifven, blifvit, på sätt-Banco-Utskottets Berättelse N:o 21, af den 2 Aug. 1834 (Pao* ll) utvisar, genom Kongl. Maj:ls Nådiga Dom den i3 förutgångne Maji sålunda afgjord, att Banken Blifvit förpligtäd godtgöra Kongl. Räntekammaren å dess räkning med Banken, Assignalionens beloppr 7,900 R:dr B:co, hvilket beslut är vordet verksteldt medelst skedd insättning för Räntekammarens Räkning N:o 1, af ifrågavarande summa, samt insättnings-attestens aflemnande till Kongl. Stats-Contoret; och Banco-Utskottet, med föranledande af Kongl. Maj:ts omförmälde Nådiga Dom, ansett det böra af vederbörlig Domstol i laga ordning utredas och pröfvas, huruvida tillkomsten af berörde oriktig förklarade Assignation eller den skedde inlösen deraf kan, i ena eller andra fallet, Kongl. Stats-Contorets och Räntekammarens eller Bankens Tjenstemän tillräknas, samt, till följd häraf, remitterat handlingarne i målet till Bankens Fiscals-Embete, för anställande af den talan emot vederbörande, hvartill omsländigheterne kunna föranleda; så hafva berörde handlingar sedermera, för tillvägabringandé af den i afseende på Stats-Contorets och Räntekammarens Tjenstemäns åtgärder nödig ansedda utredningen, blifvit öfverlemnade till Rikets Ständers Justitise-Ombudsman, på hvars åtgärd denna fråga för närvarande är beroende.
Den senare var öfver hufvud taget icke mycket belåten med att jag lärde mig skrifva vers, om det också var blott på franska. Hon sväfvade nemligen då i en dödlig ångest, att jag en gång skulle bli diktare; hon sade alltid, att det vore det värsta som kunde hända mig. De begrepp, som då för tiden voro förbundna med namnet diktare, voro icke mycket ärofulla: en poet var en trasig stackars djefvul, som för ett par thaler förfärdigade tillfällighetsdikter och som slutligen dog på hospitalet. Men min moder hade högtflygande drömmar för min räkning, och hennes uppfostringsplaner hade alltid ett bestämdt mål. Hon spelade hufvudrollen i min utvecklingshistoria, hon uppgjorde program för mina studier och hon hade sina uppfostringsplaner färdiga redan innan jag var född. Jag gick alltid som en lydig son hennes önskningar till mötes; men just deri låg skulden till, att mina flesta försök och sträfvanden efter en borgerlig ställning misslyckades, då de aldrig stodo i öfverensstämmelse med min natur. Och det var min natur, som vida mer än verldshändelserna bestämde mitt öde. Inom oss sjelfva bor vår lyckas stjerna. Först var det kejsarrikets prakt, som bländade min moder, och när en af hennes väninnor, dotter till en jernverksegare i vår trakt, blifvit hertiginna och nu försäkrade, att hennes man vunnit en mängd slag och rätt snart skulle komma att avancera till konung — ack, då drömde min mor för min räkning om de mest gyllene epåletter eller de mest utbroderade äreposter vid kejsarens hof; hon hade för afsigt, att helt och hållet egna mig åt hans tjenst. Med kejsarrikets fall brast också min mors dröm om denna praktfulla lefnadsbana; de studier, som haft detta vitæ genus till mål togo slut och — märkvärdigt nog — de ha icke lemnat ringaste spår i min själ, så främmande hade de varit mig. Det var blott ett mekaniskt förvärf, som jag kastade af mig likt gamla trasor. Nu började min mor drömma i annan riktning om en glänsande framtid för mig.
N.o 2Q. vad Tobak, ifrån alla de Stapelstäder, der Sockerbruk eller Tobaksfabrik finnes, beviljas af tullmedlen. för i U. utfördt Toppsocker 2 sk. — 1 U. Cardus eller karfvad Tobak 4 — Hvarvid iakttages: 1:0 att minst 100 Skålp. af samma vara skola till export angifvas och på en gång afsändas; 2:0 att vid angifnings-inlagan alltid skall bifogas Magistrats-bevis, att afsändaren personligen inför Magistraten med ed fastat, att varan är Svensk tillverkning; kommande delta bevis att biläggas Tullkammare-Journalen å den Tullplats, hvarifrån varan utföres; 3:o att Sockret och Tobaken böra vara behörigen hallstämplade; 4:o att utförseln skall ske lill sådan utrikes ort, der Svensk Consul eller Vice-Consul linnes anställd, samt 5:o att Consols eller Vice-Consuls å lossningsorten betyg, att varan derstädes blifvit lossad, bör företes, för att komma i åtnjutande af förrberörde tull-restitution. Fabrik för tillverkning af sådane varor eger rum, beviljas af tullmedleu: För 1 U. Toppoch Candi Socker 2 sk. 4 f. — 1 U. Cardus eller karfvad Tobak 3 sk. — 1 st. Segelduk af hampa - till minst 60 alnars längd 3a sk. 1 st. Packväf af hampa lill minst 60 alnars längd 24 sk.
Den, som vill använda Silfver till betalande af Spannmål, bör inlefverera Silfver till LandtRänteriet, hvilket deröfver utfärder en på Insättarens namn stahl Attest, hvaruti utföres så väl Silfvermängden som dess värde i Banko - Sedlar , och hvilken Attest Iikamed alla andra Ränteri Qvittenser annoteras i LandsKontoret. Dylika Attester gälla i Liqvider om Spanmål, sorn med vederbörligt tillstånd får köpas uti Kronans Magaziner inom men icke utom Länet, lika med Banko-Sedlar till det belopp i sådane Sedlar, hvarå AtteSterne lyda. Till vinnande af nödig kontroll böra Landt-Räntmästarne uti Förslag till Direktionen öfver Allmänna Magazins-Inrättningen specificera alla af dera utfärdade Attester öfver emottaget Silfver, med Utsättande af dagen* då Attesten är utfärdad, Silfvermängden och värdet i Bankosedlar Samt Insättarnes Namn. Det silfver, hvilket sålunda inflyter, kommer att till Banken, i afräkning å hvad uppå ofvannämnde Två Millioner Riksdaler ar auvändt, lefvererasj då uti Liqyiden här - Underdåniga Skrif reher. 711 om Silfret beräknas ali Banko-Sedlar efter samma värde, hvartill det af Magazins-Tnrättningen blifvit emottaget. 3. Till Eder Kongl, Majit öfverlemna Riksens Ständer i underdånighet att uppå RiksgäldsKontorets Garanti och dess Obligationer inora och utom Riket upptaga ett Lån i Silfver till belopp af Två Millioner Riksdaler ernot Sex procents Ränta att efter 5 ä 10 års förlopp afbetalas med En Femtedel af Kapitalet årligen, men med rättighet för Riksgälds-Kontoret att dessförinnan infria samma Lån efter Sex mana_ ders uppsägning och jemväl derå efter hand afbetala Tio procent i sender; och må säkerhet Långifvarne anvisas för Kapitalet uti Kungsgårdarne och de Kronan enskildt tillhörande Skogar och Parker samt för Räntan uti den inflytande Tulluppbörden.
För den händelse denna inbjudning icke skulle af något af de två förra Stånden antagas samt ej eller två Stånd skulle vilja öfvergå på Borgare-Ståndets mening och frågan följaktligen, jemlikt 73 #§ Riksdags-ordningen, måste genom omröstning i Förstärkt Lag-Utskott afgöras, får Utskottet vördsamt föreslå: a) för votering om kontraproposition i hufvudvoteringen denna V oterings-proposition: Den, som vill, att till kontraproposition vid den blifvande hufvudvoteringen antages följande af Utskottet föreslagna samt af Borgare-Ståndet godkända lydelse lill författning angående ändring i lagens stadganden rörande giftomannarätt: »Med ändring af hvad i lag och särskilda författningar finnes stadgadt, angående giftomans inseende öfver mö, förordnas som föijer: Ogift qvinna, som fyllt tjugufem år, stånde ej vidare under giftoman; dock sker härigenom ej någon ändring i hvad lagen i 2 Kap. 10 §, 3 Kap. 10 § och 6 Kap. 1 § Giftermåls-Balken stadgar»; röstar Ja; La g-Ut skottets Memorial N:o 75. Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer att tili kontraproposition vid hufvudvoteringen, i enlighet med Ridderskapet och Adelns beslut, antagas afslag å Utskottets ifrågavarande förslag. 6) för den slutliga omröstningen följande Voterings-proposition: Den, som vill, att Rikets Ständer, i enlighet med Presteoch Bonde Ståndens mening, för sin del besluta: l:o) en så lydande författning: »Med ändring af hvad i lag och särskilda författningar finnes stadgadt, angående giftomans inseende öfver mö, förordnas som följer: Giftermåls-Balkens i Kap. 2 <§ skall ega denna lydelse: Fader är sin dotters giftoman och moder må dertill råd gifva. År fader död: då är moder giftoman. Aro dessa ej till, stånde ogift qvinna, efter fyllda tjugufem år, ej under någon giftoman; men för ogift fader ocli moderlös qvinna, ifrån femton till och med tjugufem år, förordne Rätten giftoman.
B et ankan deri. riin», äro så gifna och i alla cultiverade leri» der så erkända samt, ehvar tillfället med-1 gifvit, begagnade, att dess företräde af ingeli bildad menniska lärer betviflas. Utskottet anser således dess antagande satt utom all fråga och vill endast erinra om lättheten, som af Kongl. Akademien utförligare detailleras, vid dess införande i Sverige, då Svenska allmogen nästan 5 alla räkningar nytt;ar trefjerdédelar, hälfter, fjerdedelar, åttondedelar och så vidare, hvilka lätt förvandlas och Sned den minsta Vana för ögaf förtydligas genom centesimalbråken, hundradedeiarne 75* 50, 25, 12^, och så vidare* och lättare, när hvarje sadan del får sitt särskildta namn, såsom 75 mått* 50 ort, 25 korn och sä vidare, samt ännu vigare, när namnen och qvantitéterna äro förut kändaj såsom 5 tum, 10 kannor, 25 marker och $ä vidare. Under allt detta förblifva de garnla qvantiteterna och namnen orubbade, och kunna obehindradt af allmänheten brukas: 6 fot lika med en famn, 2 fot med en aln, 50 Cubiktum lika med ett Stop, 25 mått lika med en half spann, 75 ort liba med 24 lod eller 3 qvintin, 4 centner lika med ett skeppund, och så vidare. Med antagandet af Decimalsystemet, föreslår Kongl. Akademien följande fördel-* ning af statens mått, mål och vigt. Beti), och Ekon. Utsk. Betänkanäcn, 463 j;o Längdmåttet. En Fot fördelas i 10 Tum. En Turn. — i 10 Eimer. 2:0 Rymdemättet a) För torra varor: Entunna,bibehållandéstorleken afÖ3 kan. Isor, fördelasuti 100 mått, hvarjemattinnehällande 63 cubiktum, hvarefter sedermera halfspann, fjerdingen och kappen uti måttbestäm. ines.
Maj:ts nådiga Proposition angående Statens jernvägsbyggnader finnes upptagen till blott 800,000 R:dr, har Utskottet ansett sig böra nämna, att utredning i afseende å det belopp, hvartill sagde återstod bör beräknas, skall meddelas i sammanhang med det yttrande, som i anledning af den nådiga Propositionen kommer att af Utskottet afgifvas. 16:o. Angående ändring af Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer vid granskningen af Riksgälds-konlorels ställning och förvaltning. (1858 års Rev. ber. sid. 74.) Då i 5:te § af nämnde, den 26
Anordnandet af hvarje förskottsvis skeende utbetalning skulle äfven, om än nyssnämnde hinder ej egde rum, medföra en högst betydlig tillökning i Räkenskaperne, enär ett serskildt conto i Hufvudboken för hvarje sådan utbetalning då blefve af nöden, utan att någon fördel derigenom uppkornme, och antagandet af den method, Riksens Ständers Revisorer i berörde hänseende synas åsyfta, skulle således svårligen stå tillsammans med den enkelhet, som de tillika yrka, och sä kerligen med större skäl, än hittills, föranleda till anmärkningar, angående Räkenskapernes mindre tydlighet. 2:0 Hvad vidkommer anmärkningen om olikheten emellan Förvaltningens af Sjö-Ärenderne och Flottans Stationers Räkenskaper, så enär, enligt hvad Rikets Ständers Revisorer äfven arifört, Förvaltningen år i83o förständigat vederbörande, att de medel, som Förvaltningen till Flottans Stationer anordnar, alltid höra påföras i Räkenskaperne för samma år , då anordningen af Förvaltningen blifvit utfärdad, och under den Titel, den utvisar, äro således vid Räkenskapernes granskning de olägenheter, å hvilka ifrågavarande anmärkning har afseende, redan för år 183 r och framgent, genom Förvaltningens ofvanherörde åtgärd, undanröjde. 3:o Beträffande Revisorernes anförande, att, efter nu brukliga method, den verkliga behållningen ej öfverensstämmer med Cassaboken, får Förvaltningen i underdånighet upplysa, att från längre tid tillbaka alltid varit vanligt att, till vinnande af ren li qvid med Stationerne för hvarje års anslag samt till undvikande af återlefvereringar af hesparde medel eller balancerade fordringar uppå en del anslagstitlar, erforderlige medel till
Utskottet bar öfvervägat hvad sålunda förekommit, och får vördsamt förklara, att, enär, enligt hvad förra Betänkandet utvisar, den fråga, som, af Rikets Ständer blifvit till Utskottets handläggning öfverlemnad och utgjort föremål för berörde Betänkande, afser upphörandet af den, genom, lag och serskilda författningar, såsom påföljd för vissa brott, påbjudna offentliga kyrkoplikten och enskildt skriftermåls sättande i dess ställe; samt Utskottet, vid detta förhållande, icke eger att åt ämnet gifva sådan utsträckning, som åsyftas med de af Herr Biskopen Hedrén, jemte flera ledamöter i Högvördiga Preste-Slåndet, framställda yrkanden, hvilka förutsätta pröfning, huruvida icke både den offentliga och enskilda kyrkoplikten bör helt och hållet försvinna ur Strafflagen, öfverflyttas lill Kyrkolagen och endast af Presterskapet åläggas; så anser Utskottet, att hvad i berörde afseende blifvit anfördt, icke kan till ändring i det afgifna förslaget föranleda. Uti förra Betänkandet har Utskottet redogjort för de motiv, hvarpå den föreslagna lagförändringen sig grundar. Det vigtigaste bland dem är, alt offentlig kyrkoplikt, ämnad till en försoningsanstalt, sedermera i Lag-Utskottets Utlåtandej N\o 70. 7 allmänna omdömet antagit egenskapen af ett skamstraff, hvarigenom den motverkar, i stället att befordra det dermed afsedda ändamål; och då uppenbara kyrkoplikten, vid detta, ej motsagda, förhållande, måste anses vara en lika olämplig påföljd för tjufnader, som för andra brott, finner Utskottet sig ej kunna fästa afseende på hvad Herr Prosten Lundblad i denna del yrkat.
Lägges härtill den under sistnämnde års 4:de qvartal levererade bevillning för 1860 och föregående år, utgörande » 64: 53. så uppkommer en summa af R:dr 2,363,315: 26, hvilket sistnämnda belopp öfverstiger den, enligt 1858 års bevillningsförordning, för hvart och ett af de nästföljande åren förslagsvis beräknade allmänna bevillning, » 2,000,000: — med Z. . ... Enligt ofvanomförtnälda utredning uppgick det, före början af Oktober 1863, till Riksgälds-kontoret influtna belopp af allmänna bevillningen för år 1861 till K:dr 2,460,062: 57. Derefter hafva såsom bevillning för sistnämnde år till detta verk ytterligare levererats: under 1863 års sista qvartal R:dr 214: 44. och under de 3:ne första qvartalerna af innevarande år _» 954; — » 1,168: 44. Dessa medel utgöra följaktligen ett sammanlagdt belopp af R;dr 2.461,231 och öfverskjuta den för år 1861 påräknade bevillningssumma, » 2,000,000 med R:dr 461,231 1. 1. Utöfver det i 1863 års revisionsberättelse uppgifna, före den 1 Oktober samma år, Riksgälds-kontoret tillgodokomna belopp af allmänna bevillningen för år 1862 eller R:dr 2,511,997: 3. har samma verk af sistberörde års bevillning uppburit: Då detta sammanräknade belopp, R:dr 2,579,541: 22. jemföres med den vid 1859 -1860 års riksdag för år 1862 beräknade bevillningssumma, » 2,250,000: *— så visar sig ett öfverskott å denna statsinkomst för samma år af
H e n n e s klass bestod af icke mindre än fyrtio barn, och det var ett ansträngande göra alt undervisa dem alla m e d någon framgång. D e voro dock i allmänhet snälla och lydiga. Disciplinen var oklanderlig, tack vare skolföreståndaren. K e r s t i n förstod; att han ville göra sig underrättad om, h v a d hon dugde till, och detta lade till en tid något tvång på henne. K a n förstod det och uppmuntrade henne. En gång sade h a n: » Fröken tycks mig ha g o d a anlag s o m lärarinna o c h har slagit in på rätta vägen. T y j u mera man kan vara barn m e d barnen, desto lättare vinner m a n dem. Och utan deras förtroende blifver undervisningen af noll och intet värde. Håll er icke så mycket vid den döda bokstafven; sök att få lefvande lifvet in i skolrummet. Berätta barnen om er själf och edra erfarenheter. S ö k att gifva dem framför allt en moralisk uppfostran. Det är folkskolans stora uppgift. T y k o m ihåg, att det oftast är ur dåliga hem den får h ä m t a sina barn. » Och Kerstin försökte så godt hon förstod följa dessa råd. D e buro också frukt. Hon blef snart älskad af sina flickor och en dag, då hon var ute på en promenad, mötte hon en fattig kvinna, s o m nigande och m e d tårar i ögonen tilltalade henne: » T a c k, fröken, för alla de g o d a råd ni gifvit m i n flicka och för allt, s o m ni berättat barnen ur ert eget lif! Edra ord h a fallit i god j o r d; Gud skall löna och välsigna er! » Då kände sig Kerstin s å innerligt styrkt och upplifvad, och hon fattade ett fast beslut att än vidare fortgå på den inslagna vägen. Detta hörde j u till ljuspunkterna i arbetet, s o m nog också hade sina mörka punkter. D å hon sedan k o m hem, märkte h o n, att där fattades en 2 5 öring. Skulle någon af flickorna? N e j, h o n ville inte tro det.
Landtmät er i-taxan, ändring i 20 t. o. m. 25 §§ deri, — 8 — 14 — b. 11 Febr. b. 1 Febr. b. 4 Febr. b. 4 Febr. Lappmarks Ecclesiastik-verk, se Stats-Reglering, Åttonde Hufvud-Titeln. Laske Häradsboers läner ätt i Banken, se Kinne och Kinnefjerding. Lego-stadgan, ändring och tiPägg b. 16 Febr. deri ang. Orlofs-sedlar — 8 — 29 — b. 8 Febr. b. 8 Febr. b. 8 Febr. » om tillägg till 46 § 8 Artikeln deri — 7 2 8 — b. 15 Juli b. 15 Juli b. 19 Juli b. 19 Juli Register öfv. Bih. t. R. St. Prot. 1853—1854. 5 _ 34 — £. t*j " 2 »-s ts C/Q g c? & “p Sf L. co ~ 51* <5*^2 tio CO CO f? » CO qq 53» p. ca Et e' qq O B £ ® 2 p" c-tP P P P Pu Pj CD CD “ Itiks-Ståndens Beslut. ^ '-t po CO a CD P. • C/Q p"1 m W CD CO P* Ridd. o. PresteBorgareBondeN:0 N:0 ~sf& Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. N:0 §~ Lekmän, om deras verksamhet i kyrkans tjenst 7 1 36 b. 28 Juni b. 1 Juli b. 22 Juni g. 19 Juni Leopold, C., om gratifikation åt . Svar på återremiss Lillsjön, lån för aftappning af Lindberg, N., om förhöjd pension åt, se Stats-reglering, Nionde Hufvud-Titeln. ~ 4 1 197 b. 29 Juli b. 2 Aug. g. 2 Aug. b. 5 Aug.
Utdrager böra godkännas, allenast RiddarhusSecreteraren wid flucer införde befluret angäende subvi-^ wisions-litarne. En önskan wille likwäl Herr Grefwe» tillägga, det more den, att om nägra besparingar pä de nu anstagne summor uppkomme, följden heras mätte blifwa ett afdrag pä Bewillningen. Härefter infördes i Protocolls» Utdraget det gjorda förbehället om subdiwisions-titkarne och Prvp tycotts-Utdraget godkändes sädani som följer: Ut« Den 23 Februari!- nZF Utdrag af Protocollek, hallit i Högloft. Rid, derstapers och Adelns Plenum den 22 Fe, bruarii 181". S. D, Företogs till afgörande Stats-Utstoltets den 20 dennes pä Bordet lagde Memorial af den n nästföregäende, innefattande förklaringar öfwer gjorde anmärkningar wid Utstottets allmänna Betänkande af den 16 Nowember, rörande SkakSregleringen, hwilket sedan den 22 i samma mänad» warit pä bordet hwilande. Efter punktowis anstäld granstning af de ämnen, som i ofwanberörde Me, moria! innefattas, stadnade Högloft.