Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande de skulder, för hvilka aflidne Regements-qvartermästaren vid Westerbottens f. d. Fältjägare-regemente, Kapilenen C. A. von Essens konkursmassa hos Underhålls-afdelningen häftar, utgörande: till anslaget för bevärings-manskapets vapenöfningar 279 Rdr 46 sk. 7 rst. och till förenade mötespassevolans-fonden 315 Rdr 39 sk. 11 rst., får Kollegium, efter dess Advokat-fiskals hörande och i enlighet med hvad han anmält, i underdånighet upplysa: att sedan sysslomännen i von Essens konkurs, Kapitenen och Riddaren D. Gr. Dahlberg och Häradsskrifvarcn J. Sandman, uppå Advokat-liskalens yrkande, varit af Svea Hof-rätt, tid efter annan, förelagdt att redovisa för konkursmassans förvaltning, sysslomännen, oaktadt de blifvit fällde till Ett tusen Rdr Banko vite, likväl icke fullgjort Hof-rättens berörde föreläggande; att, i anseende härtill och då Hof-rätten, genom utslag den 14 April 1847, icke bifallit
En vard ledamot af R. o. Ad., Hr Gr. v. Fersen, har också, efter min tanka, för några dagar sedan ganska riktigt fastat uppmärksamheten dervid, och mig förundrar det, att icke redan längesedan de Hrr och män, som äro initierade i denna slags financelära, icke längesedan fallit på den tankenatt ställa eller föreslå arbetssättet vid våra riksdagar så, att Statsoch Bevilln.Utsktn samråda, när riksdagen hunnit till den ståndpunkt, att tillgångar och behof skola afvägas, för att med fullständigt sammanhang uppgöra statsregleringen. Sedan jag nu sålunda yttrat mina allmänna Asigter öfver den karakter, som mig synes, att statsreglerings-betänkandena innehålla, öfverg år jag till de speciella anmärkningar öfver hvarje punkt, som till en början visa sig uti betänk. N:o 78. K. M. har uti sin nåd. propos. framställt, att, så länge beräkning af spannmål under penningelönerna anses böra fortfara, ett från riksdag till riksdag oföränderligt medelpris derå, grundadt på de nästföregående 10 årens riksmarkegång, må bestämmas, på det att de olägenheter och besvär uti räkenskaperna, som föränderligheten i markegångspriset medför, måtte upphöra. Utsk. har medgifvit nyttan af den af K. M. i nåder föreslagna förändringen, men anser densamma likväl ännu icke böra äga rum, utan att samma pris 6r:dr såsom minimi-värde å den under lönerna begripna spannmål samt enahanda beräkningssätt af riksmarkegången, som nu iakttages, tills vidare bör äga rum, emedan i annat fall, och derest ett medelpris nu skulle efter de sist förflutna 10 årens riksmarkegångar bestämmas, detsamma genom skedd uträkning visade sig utgöra 6 r:dr 44 sk. 6 r:st, hvarigenom en löneförhöjning för tjenstemännen och derjemte en ökad statsutgift skulle, efter StatsUtsk:s förmenande, uppkomma. Man kan icke förneka, att om medelpriset grundas på de io sista årens riksmarkegång, uppkommer denna summa.
— T. ex. » Vous êtes monseigneur superbe et genereux », min herre, det passar ju lika bra in i versen som » mitt lejon »! — Ja, metriskt passar det lika bra, men min lierre är helt enkelt trivialt, under det mitt lejon adlar versen. Jag vill hellre bli utskrattad för en god vers än jag vill bli applåderad för en dålig. — Godt, god t, då behöfva vi ju inte disputera längre. Jag skall deklamera er vackra vers, utan vidare. Alltså, Firmin: » Ni är mitt lejon. » Efter repetitionen bad Victor Hugo skådespelerskan om att gifva honom rollen tillbaka. Det var för henne, för hvilken författame dittills legat på knä, ett hårdt slag. En nybörjare ville ta ifrån henne en roll och skulle kanske ge den åt en yngre talang, som i den tacksamma rollen skulle vinna triumf. Nej, det ville hon ej. Hon behöll rollen och teg. Byktet om den underliga pjes, som repeterades på Français, spred sig emellertid från man till man genom sqvallrare från scenen och lyssnare i salongen, och redan innan Hemani gafs offentligen, hade man uppfört en parodi på » Vaudeville-teatem ». Stycket skulle ändtligen gifvas, och teaterdirektören, baron Tayior böljade betagas af ängslan, att icke «claquen » skulle göra sin skyldighet. » Claquen » — de lejda applådtillverkarne — var nämligen allt för van att icke applådera de gamla klassiska tragedierna och baron Tayior funderade på att låna claquen från » Gymnase », som vore lämpligare att försvara det nya stycket Victor Hugo afböjde emellertid detta. Han ville icke ha någon » claque ». » Icke någon claque? Var han då rent af galen? » Ett stycke, som motsågs med så stor opposition, gifvet utan claque. Hur skulle det gå? Men Victor Hugo var inte så galen ändå. Han ville endast utbyta den betalade claquen mot en som klappade för den goda sakens skull. Och deras näfvar voro icke sämre. Det fanns en skara ungdomliga entusiaster som icke bättre önskade än att fä lägga å daga sin beundran för det nya, ännu Ur Dagens krönika.
N:o 48, ang:de qvarnoch sågräntans upphörande; N:o 49, ang:de bevillning af mjöloch sågqvarnar; samt N:o 50, ang:de upphäfvande af §§:ne 1—6 i 20 kap. Byggningabalken m. fl. stadganden och antagande af en ny författning ang:de anläggande af vattenverk. Alla dessa motioner bordlädes. Hr von Möller, Peter, väckte en motion, N:o 51, ang:de statsanslag till uppförande af en dubbelfyr å den s. k. Tyludden vid Halmstads-bugten. Remitterades tili Stats-Utsk:t. Hr von Mentzer, Carl Fredrik, uppläste en motion, N:o 52, om rätt till anläggande af handelsbodar vid jernvägsstationerne. Remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t. Vidare afgaf Hr von Mentzer en motion, N:o 53, ang:de bränvinsförsäljnings-afgilternes ingående till landstings-kassorne. Bordlädes. Hr Ros, Anders Emanuel, uppläste en motion, N:o 54, ang:de pension åt frami. Just.-Omb. S. L. Theorells enka, Sofia Wilhelmina Theorell, född von Schwerin. Hr Cederschiöld, Robert Teofr.: Då aflidne Kammarrådet Theorell linder en lång följd af år beklädt det vigtigaste embete R. St:r ega tillsätta, då han i utöfningen af detta maktpåliggande embete ådagalagt en sällspord skicklighet och det mest utmärkta nit i förening med en sjelfständighet, som icke af någonting låtit sig rubba från det rättas bana; och då slutligen han vid en långt framskriden ålder blifvit af R. St:r pensionerad och vid sin död efterlemnat enka och barn i nöd och fattigdom, anser jag R. St:rs värdighet fordra, att de må anslå en pension af så tillräckligt belopp, att enkan efter denne förtjente man må kunna med sina oförsörjda barn tillbringa ett sorgfritt lif.
Ridderskapet och Adeln framställa den tankan, att Ledahiöterne af RiddarhusDirectioiien häda lief» ter borde biträda derstädes utan Hoiioräri - , . uö Den 22 Juli. f.nt. xium eller arfvode, tror jag mig icke krmra underlåta att härvid gora den anmärkning, att ehuru ett sådant beslut ic ke angar närvarande, nyss af Högloft. Ridderskapet och Adeln tillsatta Direction, anser likväl jag mig, såsom åtnjutande den äran, att vara en bland medlemmarna af denna Direction, i en verklig förlägenhet med förmanen att uppbära dervid nu öfverklagade arfvode, sedan en gång motion i det ämnet blifvit vackt 'och tankan inför Höglofl. Ståndet blifvit framstäld. Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken samt Höglofl. Ridderskapet och Adeln täcktes gunstigt vara öfvertygade, att i den händelse denna motion skulle kunna ledas derhän, att någon tillämpning deraf skulle kunna göras på närvarande Directeurer, så anser jag, och är fullt öfvertygad det alla mina Herrar Camerater tänka i den delen i öfverensstämmelse med mig, att allt arfvode äfven för oss af närvarande Direction blef\re en bisak, om Ridderskapet och Adeln så för godt funne. Friherre Stael: Som redan 1627 det blifvit faststäldt såsom lntroductions-gebiihr 10 Rd. och ett Panquet, hvarmed lärer menas ett Calas, efter nu brukligt talesätt; iå bör i min tanka ett sådant stadgande icke komma i förgätenhet eller lemnäs i hvars och ens behag, utan bestämmas Den 22 Juli. j. m. en viss summa penningar efter nuvarande tids pennin evaleur, så för Panquetet som det Contanta, hvilket vid Introductionen bör erläggas.
— Hästjägareoch Fältjägare-Corpsers mötesplats å Frösön, angående afsöndring af jord från Regements-Pastors-bostället Westerhus till utvidgande deraf: I. 232, 315; B. IV. 6, A. 38, E. 175. Jemtlands roterings-kaäsa, angående dess befrielse från allt bidrag till anskaffning och underhåll af beklädnaden vid Jemtlands Hästjiigare-Corps:'lil. 629, R. 629; B. VII. 303, 358; VIII. 7, A. 7; E. X. 107. Jernbana, det så kallade Köping-Hult-bolagets, om inlösen för Statens räkning af densamma; motion af Friherre David von Schulzenheim: se Motioner. —, angående riktningen af Statens vestra, samt om understöd af stats-medel till enskilda bolags jernvägs-anläggningar; motion af Grefve Adolf Eugéne von Rosen: se Motioner. —, angående anvisande af medel för fortsatta arbeten å Statens vestra stam-jerubana emellan Stockholm och Kathrineholm: B. III. 274, 396, 456, A. 456, E. 462. Jern-Kontorets kreditiv å Rikets Ständers Bank, att det fortfaran de måtte få begagnas; motion af Friherre Carl Jonas Oscar Alströmer: se Motioner. Jernväg, angående låneunderstöd för anläggning af en sådan förbi Hedens forssar i Luleå eif: III. 12, R. 46: B. IX. 232.283; X. 24, A. 41. 42, 52, 56, 58; U. XL 180, 182, 227, A. 228, E. 354. —, angående kostnadsfri upplåtelse af Kronan tillhörig jord åt
Ju älsyra (ej alla färger tåla vid vinstenssyra, mycdre fläck, dess starket försiktigt kare lösning detta) Rödt bläck, växtfärger frukt, Tvättning med varmt eller ammoniak tvälvatten Försiktig tvättning med Varmt klorvatten, svaftvål el. fuktning med velångor, kernmjölk ammoniak Teer, vagnssmörja Ingnides med svinfett, insåpas Ingnides med svinfett, Tvål, terpentin, omfår ligga, tvättas seoch lägges åsido; senare omväxlande med vatdan efter med benväxlande tvättning med vatten ten zin och spolas från och terpentin afvigsidan grundligt med vatten Lut, kalk Fläcken fuktas med vatten och gnuggas därpå försiktigt Tvättning med vatten med förtunnad cictronsyra Tvättas först endast med kallt vatten, efteråt med varmt Socker, blod, ägg hvita, gummi, lim Valnötskal, syra garfAllt efter tygets känslighet tvättas med starkare eller Koncentrer. vinstensförlunnadt klorvatten, omväxlaude med vanligt vatten lösning, varmt klor vatten Syror, ättika, fruktAmmoniak, dock måste man lämpa efter tygets ömtå- Vanlig tvättning med varmt klorvatten ellighet och färg, hur stark eller utspädd lösningen bör syror ler vatten vara U P notisboken. Drottningens vårplaner. Drottningen afreser omkring den 15 instundande dennes till Honnef vid Rhen, där hon, som bekant, vistades ett par månader under våren 1892. Honnef är en station i närheten af Bonn, ej långt från Nassau, där drottningens nära fränder äro boende. Vid drottningens ofvannämnda vistelse därstädes bebodde hon med uppvaktande i närheten af stationen Honnef en prof. Schaffbausen tillhörig större villa. Efter återkomsten från Rhenprovinserna lär drottningen för några veckor komma att vislas å Sofiero, till dess, omkring den 11 juli, färden ställes till Norge och Skinnarböl vid Kongsvinger, där hon under de senaste åren lillbragt någon del af sommaren. " * • • ' \ Furstefrämmande i kungaborgen, Danska kronprinsparet och prinsessan Louise afresa o m måndag till Stockholm för att gästa vår konungafamilj.
Båda nu angifna hufvudsakliga brister i Utsk:s andra kammare har jag sökt afhjelpa i det förslag jag afgifver, och på det i min tanke naturliga sätt, alt jag låter den andra kammare, jag föreslår, directe bildas just ur de elementer i samhället, hvilkas intressen dess bestämmelse är alt företrädesvis representera och beskydda. Utsk. har visserligen, då det första gången yttrade sig i denna fråga, ingått i en bevisning, som af Utsk. förmenats leda lill den slutsats, att inom vårt Svenska samhälle helt och hållet saknas elementer att deraf bilda en öfre kammare. Men jag nödgas bestrida den åstadkomna bevisningens fullständighet ; ty väl har Utsk. hvart efter annat förkastat först bördselementet, så bildningselementet och sist förmögenhetseleirientet; och afven jag har, lika med Utsk., den fullkomliga öfvertygelse, att ur intetdera af dessa elemenler, när de tagas särskildt, en öfre kammare hos oss kan bildas; men deraf följer dock ingalunda, att denna kammare icke på en gång ur alla tre dessa nämnda elementer skall kunna bildas. Dessa tre elementer, fordom gemensamt concentrerade på jemförelsevis ganska få händer, formerade då det arislocratiska elementet i samhället, och de facto åtminstone hade detta länge ett öfvervägande inflytande inom vår Svenska representation, motvägdt endast utifrån af den än svaga än starka konungamakten. Men redan sedan lång lid tillbaka har concentreringen upphört; de tre elementerne spridda, hafva blifvit fördelade på eli vida talrikare antal samhällsmedlemmar; och med detta inträffade fö 1 hållande fick ock småningom medelclassens clement den öfvervigt inom representationen, som det ännu innehar ; emedan Adel, Prester och Borgare blott äro delar af delta element, som de i riksförsamlingen representera. BondeSt. deremot är nu ensamt representant för det democratiska elementet. At delta sednare element tror jag nu tiden vara inne att lemna ett Den 19 April f. ra. större inflytande, Un det på seller ibland oss ägt; och jag väntar mig deraf ganska helsobringande frukter för mitt fädernesland.
För att visa, att Statsoch Banco-Utskottens afsigt icke varit sådan, får jag åberopa Bilagan Litt. A. till Utskottens första Betänkande N:o 2, hvilken Bilaga innehåller: ”Calcul öfver förhållandet emellan re”ela fonden och sedelstocken med afseende ”å silfverutvexlingens begynnande den 2 ”Januari i832.” I slutet af denna calcul upplaga Utskotten de summor, som till reela fondens förstärkande borde användas, och tillägga derefter: ”utan att i beräk"ning tagits hvad under alla dessa åren ’’synes böra genom DepositionsRäkningen inflyta till reela fondens förstärkande_, el”ler genom invexling emot nya sedlar; men ”skulle dylik invexling finnas tjenlig att ”begagna, ökar hvarje million nya sedlar, ”för hvilka sedlar invexlas, Silfverfonden ”med 375,000, deraf 234,375 svara mot -i ”af de nya sedlarne, och resten i4o,Ö25 ”okar proportionen af förhållandet uti det ”hela och minskar behofvet af de erforder”lige 1,100,000 R:dr silfver.” Det hade varit önskeligt, att Utskotten uti sjelfva Betänkandet hade utvecklat Den igOctobere. in. 67 denna åsigt af ämnet, och bestämdt tillstyrkt, att om DepositionsRäkningen uppginge till högre belopp, än hvad som borde inköpas, BancoFullmägtige ägde alt inställa silfverköpet, och i stället, då allmän utvexling börjas, afskrifva de till siifveruppköp anslagna fonder, hvilka redan i sjelfva verket blifvit genom Depositionsräkningén utgifne, och till sitt ändamål använde. Då hade troligen det misstag undvikits, som synes hafva legat till grund för beslutet.
Majit, för fullföljd af samma plan eller verkställande af dem bland ännu qvarvarande arbeten och anskaffningar, som äro af största angelägenhet, nu af Rikets Ständer för nästkommande statsreglerings-period i nåder äska enahanda summa, som vid sista Riksdagen för ändamålet anslogs, eller 200,000 R:dr, alt utgå under åren 1861 —1863 med en tredjedel, eller 66,666% R:dr årligen, och användas till dem af ifrågavarande byggnadsarbeten och anskaffningar, som Eders Kongl. Maj:t kan. efter vederbörandes underdåniga anmälan, hvarje år pröfva böra framföre de öfriga sättas i verket » »Vid sistförllutne Riksdag beviljade Rikets Ständer dels, på Kongl. Maj:ts Äng. lör . .. bällvmqar i nådiga framställning, ett extra anslag af 130,000 R:dr riksmynt för en fyrinrältLnls_ ocft nings tillvägabringande å Gottska Sandön, dels ock, med anledning af Lots direkFyrinrält fl / n fl p ti törens och Förvaltningens af Sjö ärendena Rikets Ständer meddelade underdåniga betänkande!) om ett utvidgadt fyroch båk-syslem ä Rikets kuster, en sammanraknad summa af 250.000 R.dr samma mynt. att användas till uppförande af fyrar på Bjurö klubb, llernöklubb, klippan Björn. Bremön och Agön i Ifot tuiska viken, till anskaffande och utläggande af ett fyrskepp å de s. k. Finngrunden samt lill sjömärkens anbringande företrädesvis i farvattnen norr örn Stockholm. Sedan, efter erhållen kännedom om detta Rikets Ständers be-Iut, Kongl.
Å däsamm töckt brukspatron, satt når’n rest in te stan mä pänga, hadd’en allti Johannes mä sä, för dä va tryggerst te ha en tocken stö kär ve sia, ifall dä kunn bli nôa ufre bål ve Krôppkärrsskogen äll Svinbäcken, där landstrykran höll te för i vala, når di va på väg te Nôrget. Men dessuttamä lär han ha vôr en jäger å fisker utta make på denne jola. Han lär ha vôr ett rennt äxämpel te få räfven i skôthôll å abbern te napp, sa di, å däfför kan en fäll förstå att dä va Johannes, sôm va genralmajor, når harrkäran ga sä ut på jakt å feske. Men dä va int nock mä dä, utta Johannes lär ha vôr en tocken där’n mangkônstmäster, sôm sômma ä iblann. Han kunn kitt ihop postelin, kunn han, han kunn lage klocker, kunn han. Svarf svarfsaker sôm en svarfver, sneckre å smi, va’n lik utmästrat i å ble dä nô fel mä pejano hos patrons, kom småmansellan å ba sin gullsöt lell Johannes te lage’t ôt dôm å dä feck var e fali sjukdom mä spelvarke, ifall att int Johannes doktra ihop’et. En skull fäll tänk att en tocken betrodd kär kunn kom te stig i gradra ätter lang tjänst, ôm int fôr, men hur dä va, så va int Johannes go te å kom länger ôpp än te gårsdräng. Di sa, att dä kom an på att’en va för stursk, satt’en int vell tal för sä sjôl. Han ment, att tock skull int han tal ôm, di skull vet te ôppvärdér hans värderning ända, för han hadd allt gräjer på att’en va den’en va. Å så va dä dä att förvaltern la sä imot’en.
Men ehuru Stats-Utskottet, lika med hvad Kongl. Maj:t i berörda nådiga Proposition yttrat, anser den hittills följda grundsatsen, »att bördan af dessa kostsamma företag, hvaraf »gagnet tillfaller den kommande tiden åtminstone lika mycket som den närvarande, »icke bör påläggas ensamt den sistnämnda, utan i skälig mån fördelas äfven på »framtiden, vara fullkomligt billig och rättvis»; torde dock, i betraktande af de särskilda förhållanden, som för närvarande försvära upptagandet af större lån, denna grundsats i förevarande fall kunna på det sätt tillämpas, att såsom tillgång för bristens fyllande först tages i beräkning den allmänna bevillning, som Rikets Ständer för år 1867 må finna skäligt sig åtaga, samt att nödiga medel till fyllande af den derefter återstående bristen, såsom Kongl. Majit i förberörda nådiga Proposition i afseende på anskaffande af tillgångar lill jernvägs-byggnaderna förutsatt, »endast i form af svöfvande skuld, på sätt lämpligast kan ske, i mån af behof, »anskaffas för att först vid den framtida upplåning, som — när konjunkturerna »kunna antagas blifva förmånligare — sannolikt kommer att för jernvägs-arbetenas »ytterligare fortsättning ega rum, med denna sammanläggas till en fonderad skuld.» Med tillämpning af dessa åsigter får Utskottet, som för sin del anser be vinningen vid innevarande riksdag icke böra höjas utöfver det belopp, hvartill densamma vid sistlidna riksdag bestämdes, hemställa: l:o att, lill fyllande af en del utaf bristen i de för innevarande riksdags extra statsreglering påräknade tillgångar, Rikets Ständer måtte åtaga sig en bevillning till lika belopp med den, som vid sistförflatna riksdag fastställdes, eller Två millioner sexhundra tusen R:dr; samt 2:o ali återstoden af de för bestridande af Riksgälds—kontorets utgifter erforderliga medel, som icke genom andra disponibla tillgångar kan fyllas, må genom upplåning till erforderligt belopp anskaffas.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 303. förut afgifne förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, i anledning af väckt fråga om en vidsträcktare tillämpning af stadgandet i 37 Cap. 9 §. Rättegångs-Balken , rörande Lagvadda sakers lottning emellan Hof Rätts Ledamöter, I anledning af återremiss å Utskottets under N:o 366, förut meddeldte Förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj.t, rörande anläggande af en Vattenledning till Carlscrona. Justerades följande : Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid 624 Den 12 December e. m. Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 12 December 1823. S. D. Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie. Utskottens den 7 dennes under N:0 25i afgifne, samt den 10 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, angående yrkad förändring i nu gällande Brandstods-föreningar å Landet; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige yne RiksStånden bifallet, för dess del dervid låta bero. Ut Supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets den 9 dennes under N:o 222 afgifne , samt följande dagen på bordet lagde, Utlåtande , öfver gjorde anmärkningar vid Utkottets förut meddeldta Betänkande, i anledning af Kongl, Maj;ts Nådiga Skrifvelse, om den hya Evangelii-Bokens antagande; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrås gavarande Utlåtande borde läggas till handlingarne„
I anseende till sin goda beskaffenhet ansågs grödan vida öfverstigande medelmåttan. Enär några byar af Myssjö socken genom hagelskada fått sin gröda förstörd, beviljades dem genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 17 Oktober 1857 ett räntefritt lån af 2,000 R:dr Runt, att återbetalas åren 1858 och 1859 till hälften hvartdera, hvilken återbetalning jemväl blifvit fullgjord. Dessa äro de allmänna understöd, som under femårsperioden i följd af skördens beskaffenhet behöft anlitas. Ännu lyckligare än året 1857 var det nästföljande. Afkastningen af råg beräknas från 7:de till 12:te kornet; af korn, blandsäd och hafre från 6:te till 10:de; af ärter till 6:te å 7:de; af potatis till 8:de, 10:de och 16:de. Höfångsten var öfver medelmåttan. Totalomdömet: grödan i allmänhet god och vida öfver medelmåttan, på en del orter rik. Skörden år 1859 beräknades af råg till 6:te å 8:de, af korn, blandsäd och hafre till 5:te å 6:te, af ärter till 4:de och af potatis till 4:de ä 5:te kornet samt ansågs, lika med höfångsten, i allmänhet medelmåttig. För det sista året af perioden eller 1860 antogs rågen gifva 8:de å 9:de kornet, blandsäden och hafren från 5:te till 7:de, ärter från 4:de till 9:de samt potatis från 5:te till 10:de kornet. Höfångsten var rik på hårdvall och medelmåttig på myrorna; och ansågs grödan i allmänhet öfver medelmåttan i Jemtland samt medelmåttig i Herjeådalen. Jemtlands län. Sädes-förbrukning, -priser.
Afsägelse!- att vara Bänkman. I. 173, 288. VIII. 258. — att vara Elector. II. 3i6. Akrell, Carl, yttranden. VII. 3?3. XVII. 325, 386. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Cancelli, om arfvoden åt. Se arfvoden. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Ledamöter. Se Lista. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 1. angående ökad Betjening. I. 13. !\\6. II. A. 79. — N:o 2. i anledning af väckt motion angående särskilda bestämmelser, i afseende på grunderna för befordran till embeten och Ijenster. II. B. 45i, 5o3. IV. A. 422. XI. U. 13o. XII A. 141 • XIII. E. 67. — N:o 3. i anledning af väckt motion, att roteringsskyIdigheten må upphöra, i anseende till öfverskridande eller åsidosatt iakttagande af derom afslutade coutraet. II. B. 5}i. IV. R. 434. XIII. Å. 689. XVII. — N:o 4- * anledning af väckt motion, dels om minskning af roteringsbesväret inom Elfsborgs Län, dels om förändrad indelning af de inom Länet förlagde 2:ne regementen, samt passevolance-afgiftens och beklädnadscassornas upphörande. II. B 541 - IV. R. 434- XIII. U. 624, 648. X. 689. XVII. U. 175. XVIII. A. 102. E. 323. A. 331. — N:o 5. i anledning af väckt motion om upphörande af den rotering, hvarmed i sednare tider uppodlade hemman inom Helsingland och Gestrikland blifvit belagda. 11. B. 54..