Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
1. bildad och tillvext öfverslege 2,500 R:dr, samt för mark silfver, som utöfver 2,500 marker årligen tillverkades, ytterligare Stals-Ulskoltels Ullätande J\i 78. ytterligare tillskjuta 37 Silfver Specie R:dr, allt förvandladt i gångbart mynt, samt rörande reglementet för förvaltningen af samma fond och dess förökande genom utlåning af så viii de århga tillskotten, som de inflytande räntorna, i afsigt att fondens tillgångar, för desto större säkerhets skull, nedlades uti jord-egendom, som emot viss spanmåls-ränta utarrenderades, hvarefter, då på detta sätt en så stor fond hunnit samlas, alt årliga afkaslningcn deraf utgjorde eller motsvarade -1,100 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, Silfververkets afsättmngar till fondens förökande skulle komma att upphöra, hvaremot Bergslaget antingen ovilkorligen skulle från samma tid till Statsverket betala de, — genom 1743 års perpeluela arrende-kontrakt med Kronan rörande de sex nedra socknarne i Sahlbergs län och Westmanlands höfdingedöme, nemligen Sala, Möklinta, Norrby, Kihla, Kumla och Tärna, — arrenderade räntorna till fulla värdet efter årliga markegången, med bibehållande af kontraktet, i allt öfrigt, eller ock detsamma komma att då genast upphöra, samt räntorna till Statsverket öfverlemnas, torde Utskottet här blott få åberopa Stats-Utskottets utlåtanden JV2 240 år 18 51 samt 1 GG år 1854, hvarförutan ock här må ur Stats-Utskottets betänkande J\/S 147 år 1857, erinras, hurusom, med anledning af gjorda anmärkningar emot förvaltningen af denna Ränte-ersättnings-fond, till densammas betryggande emot ränteförluster på de icke sällan alltför stora poster, hvilka kontant innestodo, såsom blott deponerade i Bergslagets kassa ulan ränta, Kongl. Majit den 1 l Maj 1855 behagat i nåder föreskrifva, att Sala Grufve-rätt, så snart kassabehållningen uppginge till 1,000
Härom flulle de öfriga Respective Ständen wördsamt och manligen underrättas, bkr suxrs. S. D. Till alla delar gillade Bonde-Ständet hwad Stats,Utfloitet i Protocolls,Utdrag den 27sistlidne December hcmstäldt angäendc Allmänna Brandförsäkrings Fondens i Riksgälds-Contoiret innestäcnde Medel hw-lkct de Respective Riks-Ständen wördsamt och wänligen flulle tillkännagifwas. lllt suprs. S. D. Wid godkännande af allmänna BeswärS-och Oeconomie-Utstottets Betänkande den g:de denna i Mänad blef Kongl. Waj-ts Näbiga Proposition om den förklaring af 5 Cap. z §- Bpggninga-Balken, huru gärdesgärd af sien eller jordwall bör wara inrättad för att anses säsom Laglig hägnad, af Bonde-Ständet i undcrdänrghet bifal - ?lv Den 17 April. len; Hmilket de Rcspective Niks-Ständcn wördsamt och wänligen stulle tillkännagifwas. zuprs. kZx l?rotocnllo 8.- L. IrllZLrclk. Utdrag af Protocollet hillet i Bonde-Ständcts Plenum ben rZ Januari! !8ic>. S. D. Hos Bonde-Ståndet har till granstning förewarit Stat -Utskottets den 9 December förlidit är afgifne lii! : iide öfwer Riksdagsmannen Lric Lruse? Memorial, rörande ej mindre Gräsön och derä ät nu warande Inne» hafwarcn förunnad skattefrihet, an äswen disposttionen af en del Mas Humlegärdeir i Stockholm samt den ä Djurgärden befinte ->a lägenheten Skuggan.
M:s nådiga proposition angående statsverkets tillstånd och behof upplyser, fondens tillgångar visat sig otillräckliga för bestridande af derå ifrågakommande pensions-utbetalningar, så att, vid regleringarne af pensionerne för åren 1846 oeh 1847, pensionsberättigaåe sökande icke genast kunnat komma i åtnjutande af dylik förmån, utan nödgats afbida blifvande ledighet bland de redan befintlige pensionstagande, hafva Rikets Ständer, på sätt E. K. M. i högstberörde nådiga proposition äskat, förhöjt nionde hufvudtitelns års-anslag till pensioner för civile embetsoch tjenstemäns enkor och omyndiga barn med 1,500 r:dr, eller till 25,000 r;dr, 2:o Allmänna Indragningsstaten. a) Då, enligt de för tjenstemäns pensionering å allmänna indragningsstaten gällande grunder, vid bestämmandet af de pensioner, förste och andre Landtmätare ega att vid afskedstagandet uppbära, tages i beräkning allenast beloppet af deras för en nödtorftig utkomst otillräckliga ordinarie löner, efter afdrag af dem tillkommande resepenningar och afkastningen af mnehafvande bohemman, samt med uteslutande af de tjensterna åtföljande och lönerne vanligen betydligt öfverstigande sportler; så hafva Rikets Ständer ansett missförhållandet emellan bemälde tjenstemäns löneförmåner och pensioner påkalla en förhöjning i dessa sistnämnda, till likhet med hvad vid 1840—1841 årens riksdag för visse Landtstats-tjenstemän egde rum, och alltså beslutat, att förste och andre Landtmätare må berättigas att, under iakttagande af de för pensionsrätt å indragningsstaten i allmänhet stadgade vilkor, vid a [skedstagandet åtnjuta pensioner till de af E. K. M., i serskild, proposition af den 2 December sistl. år, i nåder föreslagna belopp, eller för förste Landtmätare 800 ralr och för andre Landtmätare 600 r:dr, dock utan att sådant må föranleda till förhöjning af Konnnissions-landtmätares, för närvarande i likhet med andre landtmätare® bestämda, pensionsrätt. 654 Expeditions-Ulskotlels Förslag till und.
Har då Nådifrun aldrig märk t någon ting? FRUN. Jo, jo men, gu nås så visst; men j ag har ej v elat tro mina egna ögon. Hvarföre togs hon hit i huset? Hvarföre g år hon s å v äl klädd framför det öfriga packet vid Fabrik en? Och hvarföre springer hon få ofta opp til min Mann? Tala vidare, Agatha, och lät mig f å veta, hur olycklig jag är! AGATHA. Jag vet just ingen ting så eg entligt. Det är bara en soupçon, som kan ha sina små orsaker; och j ag ber för all ting i verlden, at Nådifrun inte låter Herrn märka det ringaste. I annat fall är j ag förlo rad för min öppenhjertighet skull. FRUN. Nej , j ag vil inte låta honom märk a något. Men du måste lofva mig tilbaka at yppa alt hvad du vet. Tyst jag tycker mig höra någon komma därute i saln och jag går at kläda om mig. Kom med! ( Hon går. ) AGA Jag kommer straxt ef ter, Nådifru, bara jag f år s öka opp Herrns linne, so m ska i tv ätten. FEMTE SCENEN. FABRIKÖREN. AGATHA. FABRIKÖRN ( för sig sjelf då han kommer in och får se Agatha ) . Så för tusan! Är nu den inne igen. Om hon vore ända åt afgrunden. ( Går sedan til hänne med förstäld vän lighet och vil klappa hänne. ) Hur är det med dig i dag, Agatha? Du ser så trumpen u t. AGATHA ( skjuter borrt hans han d ) . Jag är fö r g ammal i hu set, för at kunna anses värdig sådana caresser. De höra til en annan än mej. FABRIKÖRN. Hvilken annan? AGATHA ( med flatt löje ) . Åh! Det vet Herrn bäs t sjelf. FABRIKÖRN. Hvem då? Hvad menar du? J ag begri per di g inte. AGATHA. De höra ti l Jungfru Clara, Herr Cederbergs goda vän. FABRIKÖRN, ( som g lömmer sig i hastigheten ) . Herr Cederbergs goda vän AGA
"to 155 OJ to CO - 0 05 O 0 OnCC 0 •pN r-, ' A Ut-pN O O O O C J-\ 0 p: z O pz Cf> 7^ 3 si C/3 7r* 23 C/i 77 <"b O O 10 "3 U> rt> £J C X JQ sT O z t—( O C/i' 77 O 23 1 -■■ a < ^ r-e <"D 3 0 O-, n> j-. Sålunda i ett för allt utvexladt från och med år 1824 intill October månads slut innevarande år, R:dr Silfver 8,749- IV. Bankens betryggande mot befarad {.-(ida utaf en möjligen utbrytande Eld, antingen inom nägotdera af Banco husen eller i kringliggande hus. Efter anställd besigtning af Rankens Vattenuppfor. lrings-Verk och öfrige Brandanstalter, uppdrog Rikets Ständers Banco-Utskott, genom Protocollsutdrag af den 19 December 1823, åt Banco-Fullmägtiges omsorg, att, med iagttagande af möjligaste hushållning, vidtaga de åtgärder, som, för Bankens säkerhet nödige, kunde finnas tjenligast för att, så väl i fullkomligaste stånd bringa och underhålla Bankens redan ägande Brandanstalter, sorn för att förse nya Banco-Byggnaden med nödig vattentillgång, och anskaffa de derstädes erforderlige Brand-Redskaper.
Huru majoriteten inom detta hus är sinnad att handla, derom hafva vi ock för icke längesedan blifvit öfverlygade. Ty icke var det af ifver att få förslaget genast antaget, sorn man nyligen här, på allt för våldsamt sätt q vä Ide den väckta frågan om upskof, till en kommande riksdag med förslagets afgörande, och hvarigenom man beklagligen synes velat undertrycka icke blott det nu gjorda försöket till förmedling, utan äfven för framtiden afvisa alla försök, att genom försoning mellan de stridiga meningarne på fredlig väg söka genomföra reformen. Lifligen måste jag emedlertid för min del beklaga det bedröfliga tillstånd, hvarigenom hela reformsaken genom det nu föredragna K. förslagets fall blifvér försatt. Jag har väl hört huru äfven inflytelserika ledare inom detta hus hafva lofvat att representations-frågan ej skall falla på samma gång som det K. förslag, som troligen inom kort här skall förkastas, utan att en lösning snart i annan form skall försökas. Men då jag vet att dessa löftens upfyllande endast innefattar en tillämpning af den rena ståndseller klass-grundsatsen, känner jag en djup misstro till den lyckade utgången af försöket. Genom åtskilligas verkan och vältaliga anföranden, synbarligen af djup öfvertygelse och varm fosterlandskänsla förestafvade, liar man under gårdagens debatt här icke blott sökt försvara förreträdet af ståndseller klassvals-idéens användande vid representationens ombildning, utan äfven samtidigt uttalat en hård förkastelsedom öfver den samfälda valprincipen, hvars tillämpning vid reformen, har man sagt, skall oundvikligen leda till den Svenska Konungamaktens undergräfvande, och det Svenska jsamhälls-skickets förvandling till demokratisk Republik. Jag bär aktning för denna talares mening, fast den är långt skiljd ifrån min egen. Men under förhoppning att de sätta tro till min upriktiga försäkran alt jag för min del åtminstone ingalunda hvarken vill störta eller försvaga den urgamla af Svenska folkel alltid med fast tillgifvenhet omhugnade Svenska Konungamakten eller böja mig under någon demokratisk majoritets tyranniska makt, minst passande inom det Svenska samhället, önskar jag att de vilja lyssna till några invändningar, som jag emot dessa framställda satser har att göra.
Den sednares arfvode utgör 100 R:dr B:ko, och till hvardera af de förre hafva årligen till och med år 1841 utgått 3 tunnor spannemål, hälften råg oell hälften korn, jemte ersättning för deras och 4 lärlingars personella kronoutskylder. Förr beräknade allmogen förtjenst af transport på köpmansvaror, men denna har aftagit i samma mån, som ångbåtarnes antal ökats och tillfälle derigenom yppats för de handlande, att för billigare pris erhålla lika skyndsam transport af varorne. Detta är obestridligt nyttigt för jordbruket, fastän det minskar, under allmän öfverklagad brist på penningar, behöflige tillfällen att förtjena sådane. På vissa orter anses äfven reservskjutsningen för en binäring, men på andra åter såsom ett onus. Hållskjutsen deremot är ovilkorligen tryckande, hvarföre den ock blifvit dels helt och hållet indragen och dels minskad på alla gästgifvaregårdar, der det lämpligen kunnat ske. Bränvinsbränningen idkas ej nu så allmänt inom Länet, som förr, ehuru sjelfva tillverkningsbeloppet ej lärer minskats. År 1835 uppgafs antalet - 25 talet af bran vinspannor till circa 11,000, med en beskattning af i8,3oo R:dr, år 1837 till 9,3oo, med 37,000 R:dr skatt, och år 1842 till 5,o35, med 33,989 R:dr 22 sk. 6 r:st. afgift. Den häraf synbara minskning i husbehofsbränning har, på sätt förut anmärkt blifvit, i betydlig mån minskat fylleriet och deraf följande oordningar.
N:o 83, i anledning återremiss af Utskottets utlåtande, N:o 60; lades till handlin garne; och N:o 84, i anledning af väckt motion om befrielse för klockare på Gottland från skyldigheten att till kyrkoherdarne utgöra onera för innehafvande boställsjord; bifölls. 236 Prot.-Utdrag den 16 April 1851. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets: Utlåtande, N:o 70, i anledning af väckt motion om åtgärder för en förbättrad själavård i hufvudstaden; bifölls; och Betänkandet, N:o 72, i anledning af väckt förslag om inrättande af läns-nämnder; återremitterades. Från Heden. Bonde-Ståndet. S. D. Fortsattes föredragningen af BankoTJtshottets Betänkande, N:o 24, med förslag till reglering af Bankens laneoch kreditiv-rörelse, dervid Ståndet biföll hvad Utskottet tillstyrkt i 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53 och 54:e punkterne; afslog yttrandet i 37:e punkten, med förklarande, att 198 § i Banko-reglementet bör oförändradt bibehållas; ansåg Utskottets under 53:e punkten intagna anmälanden för närvarande icke föranleda till någon åtgärd, utan lade desamma till handlingarne; samt slutligen beslöt, att den i slutet af Betänkandet befintliga tabell, med jemförelse emellan låneoch kreditiv-rörelsen, enligt nu gällande Banko-reglemente och det af Utskottet framställda regleringsförslag, såsom icke eller till åtgärd föranledande, äfvenledes borde läggas till handlingarne. S. D. Föredrogos Lag-Utskottets
Penningebrist genomgår nu hela verlden, hvarpå beviset ligger i hög ränta och ofta återkommande kriser, och orsaken till densamma ligger säkerligen i den ökade tillgången på guld i Californien och Amerika, till följd hvaraf spekulationen uppdrifvits till den höjd att lillgångarne på mynt icke mera på 1000-tals millioner när svara mot kapitalbehofvet. Man har engagerat sig i otaliga jernvägar, i städers ombyggnader, som ännu ingalunda betalar ränta på byggnadskostnaden, man har bildat en mängd aktiebolag inom och utom landet, hvilket allt gjort att i Frankrike särskildt, detta annars så kapitalstarka land, man beräknat, att en brist af 4 millioner francs förefinnes mot det kapital, som är engageradt i all denna rörelse. Då på den stora verldsmarknaden uppstått brist på mynt, har detta naturligtvis äfven återverkat på ett så kapitalfattigt land som vårt, och detta så mycket mera, som vi besått samma fel som de rikare länderna och genom aktielöretag affalla slag uppdrifvit industrien i samma skala, i förhållande till vår ställning, sorn 490 Den 9 Februari. i England och Frankrike, ehuru här till det aldramesta med lånta pengar. Dessutom hafva under de sednare 10 åren våra jordbrukare, och i synnerhet allmoden, köpt egendomar, utan att hafva kanske 10:delen af köpeskillingen, och utan nödigt driftkapital, uteslutande i förhoppning att erhålla hypothekslån, och att sedan vinna på egendomens styckning och försäljning. Hvad har följden häraf blifvit? Jo, alt sedan de erhållit de kära hypothekslånen, hafva de först byggt upp största delen och derefter misshushållat med återstoden, så att de icke haft medel till ränteliqvider och ännu mindre till lånens amortering, utan nödgats bereda sig utvägar härtill genom diskontlån på 3 månader och vexeltransaklioner, hvars natur de ej ens förstått. En under tiden inträffad fördyring af penningar har derjemte gjort all försäljning till skäligt pris omöjlig, och äro dessa de rätta orsakerna till de nuv:de sorgliga förhållanden, Frih. Haab omnämnt, och hvilka alls icke härleda sig från det friare handelssystemet.
Då ärendet emellertid enligt sin natur innefattar frågor, hvarom icke bör stadgas utan Rikets Ständers medgifvande, och förslaget derjemte i vissa afseenden är beroende på anvisandet af nödiga medel, samt dessa delar af förslaget icke lämpligen kunna afskiljas och särskildt behandlas; har Kongl. Majit velat härigenom, för erforderlig granskning, i nåder meddela Rikets Ständer det sålunda utarbetade förslaget i sin helhet, och i sammanhang dermed, samt för den händelse förslaget, i hvad det alser erläggandet af premier för rofdjurs dödande, vinner Rikets Ständers bifall, utaf Rikets Ständer äska ett belopp af 50,000 R:dr årligen, att från och med början af nästa statsregleringsperiod såsom förslagsanslag till belöningar för rofdjurs dödande uppföras å Riks-Statens 7:de Hufvudtitel; hvarjemte Kongl. Majit föreslår, att i sådant fall de nu befintliga jagtkassor inom de särskilda länen må öfverlemnas till vederbörande Landsting att efter deras ompröfning användas; viljande Kongl. Majit efter emottagande af Rikets Ständers svar, företaga den slutliga pröfningen af frågan samt om stadgans utfärdande i nåder förordna. Det protokoll, som innefattar Högsta Domstolens betänkande och förslag i ämnet, bifogas härjemte; skolande alla öfriga till detta mål hörande handlingar tillhandahållas det utskott, åt hvars handläggning detta ärende varder af Rikets Ständer öfverlemnadt. Kongl. Mgjit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Ar och dag som ofvan. CARL J. A, Gripenstedt. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition JV§ 94. 3 Förslag till Jagt-Stadga. § i. Jagträtt tillkommer Oss och Kronan i Väre hägnadejagtparker, å egor och mark, hörande till Kongl. Lustslotten, samt andra till Vår disposition ställda lägenheter. å Kungsgårdar, Kungsängar, Kronoparker och häradsallmänningar, de sistnämnda, ehvad de stå under menigheters gemensamma förvaltning eller under allmän vård, äfvensom, der ej annorlunda stadgas, å all
Att de inflytande Skatteköpskillingarne insättas uti Riksgälds-Kontoret och intill nästa Riksdag hållas Eder Kongl. Maj:t tillhanda, att art-1 vändas för Flottornes behof: Hvarjemte n. Riksens Ständer hos Eder Kongl. Maj:* i underdånighet anhålla, det alla hädanefter inträffande ledigheter ibland Skogsoch Jägeri-Betjeningen måtte tills vidare lemnäs obesatte, sam* de öfrige, i d«n man Skogar och Allmänningar UTndird&niga Skrifvelser. 4*V försäljas, flyttas uppå Allmänna Indragnings Sta-’ ten , att vid skeende afgång indragas , med undantag likväl af så stort antal , som kan pröfvas nödigt för vården och tillsynen å de Parker och Allmänningar, hvilka behöfva bibehållas för Kronans oell Flottornes behof eller framdeles kunna anläggas genom inköp af Hemman eller Lägenheter tjenlige till Skogsplantering; Men, skulle Eder Kongl. Maj:t i Nåder pröfva mera lämpligt att, utan Skogsoch Jägeri-Betjeningens begagnande, vidtaga andre utvägar till vården och förvaltningen af sådane Skogar och Planterings-hagar, anse Riksens Smider indragning hel och hållen af denne Betjening bösa vid tirnande äfgång ske. Med dessa allmänna grunders tillämpning förmoda Riksens Ständer någons rätt icke blifva förnärmad. De anhålla derför i underdånighet, att Eder Kongl. Majtt efter Nådig pröfning häraf täcktes låta befordra till verkställighet detta Riksens Ständers Beslut, med iakttagande likväl af de ytterligare grunder och föreskrifter, dem Eder Kongl. Maj:t i Nåder kan pröfva nödiga, ej mindre i anseende till förekommande serskilda lokala förhållanden, isynnerhet i Rikets Nordligaste Landskap, der sådane försäljningar inöjeligen skulle kunna motverka Nybyggens oell Odlingars anläggande, oph hvilket således serskildt beror på Eder Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och btdömmande, än ock till Kronans framlida säkerhet för Räntans utgörande, samt hvad för öfrigt till det reglementariska hörer.
Skärgårdsartilleriet“ skall utgöras af: 1 General-Major, 2 Ofverstar, 5 Ofverste-Löjtnanter, 9 Majorer, 22 Kaptener, 22 Löjtnanter och 15 Underlöjtnanter; S:ma 76, åt hvilken personal, deraf likvål 2 Öfverstelöjtnants-, 3 Majors-, 4 Kaptens-, 5 Löjtnantsoch 7 Underlöjtnants-bestållningar tillsvidare böra hållas vakanta, anslås de aflöningsoch inqvarterings-belopp, som uti nårlagda underdåniga förslag till normalstat finnas upptagna; och skall äfven vid denna kår benämningen Generalmajor tillkomma befålhafvaren för dess hufvudstation och under vissa förhållanden jemväl kunna tilldelas befälhafvare för en större truppafdelning af kåren, samt stationsbefålhafvaren, i sådan egenskap, tillika ega General-Löjtnants rang och, om han icke innehar General-Majors-lön på stat, undfå sådan förhöjning uti det befålhafvaren vid Flottans Stockholms station nu bestådda arvode, att hans inkomster blifva lika med hvad General-Majoren eller Kår-Chefen erhölle i samma befattning; kommandes deremot, med hänseende till möjligen inträffande transport af Officerare emellan armén och skärgårdsartilleriet, med befordringarna inom denna kår att förhållas efter enahanda grunder, som för armén åro eller kunna varda i Kader stadgade; att de beställningar, hvilka, på sått berördt år, tillsvidare vid begge kårerna lemnäs vakanta, komma att, sedan de för dem bestämda aflöningsoch inqvarteringsmedel hunnit blifva tillgängliga, framdeles i mån af behof tillsättas, samt att, når tillsättning kan, men pröfvas icke böra ega rum, de medel, som icke behöft för ifrågavarande beställningar användas, skola å 5:te Hufvudtiteln särskildt afsåttas och redovisas; t 7 att utaf aflöningen, hvilken, i likhet med hvad hittills vid flottan egt rum, blifvit i de föreslagna staterna fördelad uti egentlig lön och tjenstgöringspenningar, dessa sistnämnda innehållas då semester eller tjenstledighet utöfver en månad åtnjutes, men få bibehållas under tjenstledighet, som beviljats för anställning i utländsk krigstjenst, eller på grund af behörigt, af vederbörande hårläkare afgifvet, intyg om behofvet deraf för lifsfarlig sjukdoms botande, samt att, beträffande inqvarteringspenningarne, desamma böra utbekommas under all kommendering, men deremot indragas vid all permittering, som, utan intyg om lifsfarlig sjukdom, fortfar utöfver ett halft år, äfvensom når staten tillhörigt boställe innehafves; skolande för öfrigt Officer af Kongl. Flottan ega att under tjenstgöring i hufvudstaden uppbära inqvarteringspenningar till det belopp, som för den grad,
34 * * Hemmansegare i Westernorrland, om fiske i jlngermanna-EIfven jgS. Hemmansräntornes förenkling och reduction, angående .. 323,4oo. Hermelins, Friherre, arfvingar, angre ersättning igo,34g. Iler* *7 Bet, 3\T:o Hernösand, hyresmedel för LandshöfdingeResi dencet derstädes 212. Hernösands Stift, 0111 förbättrade Löner för SkolLärarne deruti 142. HingstmedelsCassans användande till hästafvelns förbättrande 377, 420. Hingstpraemier i allmänhet 147. — i Skåne — Iljo Stad, om dess andel i Kronans Salören . 5g. Hjortberg, om förnyelse af arne Trollhätte Slussverks Lottsedlar . 21. Historia om Konung Carl XI:s Regering, anslag för författandet deraf i3g, 243, 3i5.' «rSvenska Folkets, under Konungarne af Wasa Ätten, dito dito 242. HofCancellerens Lön . 237. IlofhållningsSummä, H. K. H. Kronprinsens . 236. HofRätterne, ökadt antal Ledamöter och Betjening, samt Löntillökning 128, 2,37. HofStallets utfodring, anslaget I2Ö, a36. HofStatsPensioner, grunder för reglering deraf 4OI> Holm, hemman, dess inköp 206. Ilospitalers och Lazaretters underhåll, anslagssumman ang:de . ’ 144» 24^- Hospitalsoch BarnhusFondens Räkenskapers granskning 296. Håkansson, Inspector, om eftergift af obetaldt arrende 178. 2 i8 v Bet. N:o HäradsSkrifvarens i Tunaläns m. fl., Härader, Lön 237. Hästars skoning, remontering, m. ra 237. Höganäs Stenkolsverk, Statens bidrag dertill . 8g.
N:o 12, ang:de ordnandet af archivet. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Ulsk:n inkomne ntlät:n, betänkm och mern., nemi. från Stats-Utskottet: N:o 218, i anledn. af erhållne återremisser å betänk. N:o51, ang:de beräkningen af Statsverkets inkomster; N:o 219, i anledn. af erhållne åtterremisser å utlåt. Litt. A; N:o 220, i anledn. af väckt motion om vissa Kyrkoherdar och Skolmästare i Lappmarken å lön anslagen spannmåls utgående in natura m. m.; Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.-Utskotten: N:o 18, ang:de väckta förslag till en förändrad organisation af Landtförsvaret; Bevill ni ngs-Utskottet: N:o 14, i anledn. af RiksStms olika beslut ang:de tullbevillningen; Lag-Utskottet: N:o 33, i anledn. af väckt motion, ang:de Förliknings-komitéers inrättande. Uplästes och lades till handlingarne ankomne prot.-utdr. från de öfrige RiksSt:n af d. 26 och 28 sisth Juni samt d. 2, 5 och 9 dennes. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 1 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Tisdagen den 15 Juli 1851. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 11 prot.-utdr. för d. 12 dennes samt pleni prot. för d. 7 sisth Juni. Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped.