Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag sökte göra sig gällande i fråga om medgifvande! af det aldrag, som, trän längre tid tillbaka, inom fremmande länder under benämning af kapital-rabalt vanligen egt rum vid statslåns upptagande: anseende sig Utskottet, lill stöd för sin mening i detta afseende, böra åberopa de moliver för låntagarens rättighet tilt medgifva långifvare!) en dylik förmån, hvilka finnas anförda i Rikets sednast församlade Ständers Stals-Ulskolls, angående upplåningen emot fonderade stats-obligationer, under N:ris 272 och 340 afgifna utlåtanden; hvartill Utskottet dock vill tillägga den erinran, att, ehuru Slaten vid kapital-rabattens medgifvande för hvarje obligation erhåller en mindre summa än den deruti förskrifna, någon kapital-förlust för Staten härigenom likväl ej uppkommer, såvida räntan å del verkligen erhållna kapitalet blifver så mycket lägre an räntan för eli lika stort kapital, upplänt al pari, alt derigenom under dea alsedda lånetiden den kapital-förlust betäckes eller amorteras, som uppkommer genom skillnaden mellan det förskrifna och det verkligen erhållna kapitalel; — utan herodes tverlom en vinst för låntagaren, i fall obligationerna före deras förfallotid möjligen kunna, ålerkö - Slats-Ulskotlets Utlåtande N:o 62. 77 pas emot ett pris understigande hvad som, vid desammas utlemnande, beräknats komma att för deras infriande ulgifvas.
Verksamhetshågen och spekulationen, som i icke obetydlig grad inom samhället förefinnes, men hittills, förnämligast i saknad af obehindrade kommunikationer, antingen varit fjettrade eller i ensidig rigtning använda, skulle snart vinna en sund och kraftig utveckling. Tages nu i välvilligt öfvervägande de stora fördelar, som för Sölvesborg och vestra Blekinge, ej mindre än för Christianstad och deromkring liggande ort, stå att vinna genom den föreslagna jernvägsförbindelsen, äfvensom det icke obetydliga gagn, som genom dymedelst ökad trafik på södra stambanan skulle direkte tillskyndas Staten, så torde detta företag tvifvelsutan befinnas i lika hög grad som andra af liknande beskaffenhet förtjent att med allmänna medel på ett eller annat sätt understödjas. Ett aktiebolag för Sölvesborg—Christianstad-banans tillvägabringande har bildat sig och utfärdat såväl “förslag till bolagsordning", som listor till aktieteckning. Bolaget är grundadt på minst 14.000 aktier, lydande å 100 R:dr R:mt hvardera. Enligt meddelad upplysning från orten äro samtliga listorne icke att införvänta förrän den siste i denna månad; men å de inkomna äro redan mern än 2,000 aktier tecknade. Ett amorteringslån af allmänna medel till belopp af 933.000 R:dr R:mt, det vill säga §-delar af beräknade anläggningskostnaden, anser interimsstyrelsen vara af behofvet påkalladt. Pä grund af hvad sålunda anfördt blifvit, anhåller jag således vördsamt: att, för den händelse att Rikets Höglofliga Ständer vid innevarande riksdag bevilja några anslag till jernbibanors anläggning, två tredjedelar af anläggningskostnaden för en sådan mellan Sölvesborg och Christianstad, eller en summa, af 933,000 R:dr R:mt, på samma vilkor för amortering och ränta, som vid sistlidne riksdag blefvo för Christianstad—Hessleholms jernvägs-aktiebolag stipulerade, måtte det här ifrågavarande bolaget af Rikets Höglofliga Ständer beviljas.
För beck och tjära skulle fortfarande begagnas vålvarutunnan om 48 kannor, hvarvid borde iakttagas, att »en sådan tunna väl ett stop öfver 48 kannor, men ej något derunder hålla må.» Kongl. Förordningen den 27 Maj 1737, som i öfrigt icke skiljer sig från den af 1733, föreskref deremot, ali skakningen vid all mätning af spanmäl skulle upphöra, samt att äfven vid köp samma tillägg af 2 kappar på' råg, korn, bafra, hvete och ärter samt 3 kappar på malt, skulle ega rum, hvilken råga i 1739 års Förordning förhöjdes till 4 kappar på råg, korn, hvete, bafra och ärter samt till 6 kappar på malt. Saltet åter saint bränd kalk skulle mätas såsom förut med 2 kappars råga på tunnan; men på stenkol, brännkol, obränd gips, kalksten, krita och flera sådana grofva varor, som ej tilläto tunnans jemna afstickning, beslodos inga kappar, utan skulle tunnan mätas med råga, som dittills vanligt varit; hvarförutan vid kolmätning vid Bruken skulle förhållas såsom särskildt stadgadt vore. Slutligen förordnades genom Kongl. Kommersc-kollegii kungörelse den 9 November 1786, att det för mätare-tunnan på Färsk sill antagna mått af 63 kannor skulle höjas till 80 kannor. Vi hafva således för närvarande såsom rymdmått: l:o Tunnan för torra varor, med följande underafdelningar: a.)
Det är sannt, atträiv» Ben 12 Februarii e. m. 2 5 fan går lill 4f procent om lånet tages å 90 procent; men jag anser \ procents lån å 90 vara förmånligare ån 5 procents lån med ingen rabatt, eller al pari, De calculer jag uppgjort för att ådagalägga detta åro för vidlyftiga att uppläsa, hvadan jag anhåller att de endast måtte få åtfölja återremissen till Utskottet. Hvad beträffar möjligheten att få al pari lån emot 4 procents ränta, så betvillar jag den högeligen, Franska 5- proccntsfonderne, utgörande mer än 2 Milliarders capital, stå ännu a 109I och gifva således Öfver 4f procents ränta, samt kunna lill detta pris köpas hvarje dag på Beursen i Paris. Att ett lån på 80 Millioner emot 4 procent utan rabatt å capitalet erhållits, bevisar ingenting, ty summan är alltför ringa mot den stora massan af lånepapper, hvilka ännu bära högre Räntor. Dessutom hemställer jag, om det är troligt, att den Banquier, som kan placera sina penningar i Franska lånfonderne emot 41 procent, skulle vilja företrädesvis placera dem här emot lika eller lägre ränta, då man besinnar, att Frankrike är centrum för civilisationen och rikedomen, samt huru fattigt vårt land jemförelsevis är, och hvilka förändringar, som, utan att derföre betvifla fortfarandet af vår sjelfständighet, kunna inträffa på 37 års tid. I öfrigt förenar jag mig med Herr Skogman om sättet för antagande af de förmånligaste anbuden, i6 Den iaFebrnarii e. in. Jemnförelse emellan ett Lån a 5 proc. al pari och ett Lån å 4 proc., för hvilket erhållits 90 af Capitalet. irsta Alternativet: Ett Lån på 2 millioner Rtdr Hamb. Banco å 5 proc. ränta al pari kostar i Ränta om året Rrdr 100,000. i Amortissement (å 1 proc.) „ 20,000, S:a Rrdr 120,000. De influtne 2 mill.
Men om Hans Majestät » — gumman steg upp och neg — » så läte bygga tjugu sjukhus, skulle inte denna farsot bli mindre ute i bygder och städer, så länge barnen buras inne likt friska och sjuka får i samma fållor. » Solen hade sjunkit ned bakom skogstopparne, men ännu låg den ovanligt heta luften tung och tryckande öfver näjden. Med matta släpande steg kom ett par barn uppför backen, där den ljuslockiga flickan fortfor att leka helt allena. Nu sprang hon upp med ett j u b e l r o p! » Hans • — Fia! » Men syskonen puffade henne undan med vresiga ord och slängde sig handlöst ned under ett par höga enar och slungade skolböckerna frän sig. Vig som en ödla kilade farmodern fram till de utmattade och vi andra följde efter henne. » Stigen upp, Hans och Fia, och halsen på främmande! » uppmanade modern, och efter någon betänketid stego syskonen upp och fullgjorde befallningen, men deras miner voro buttra och de långskrangliga kropparne rörde sig slappt och slött. — » Nu ska ni ha en bit mat, sedan få ni läsa på edra läxor, ty på morgnarne går det rakt inte att få lif i er före klockan minst half sex, » sade modern med sin liknöjda min. Men likt en pil sköt farmodern förbi henne och ryckte till sig böckerna. » Två nya testamenten, två bibelskor, två natuiiäror, två katekeser, två geografier, två svenska historier, två språkläror. I Ektorpet, där mannen sliter sig fördärfvad för att skaffa föda åt hustru och sju barn och där de knappt ha kläderna på kroppen, har han fått köpa 187 fyra böcker af hvart slag, en omgång till hvart och ett af barnen, » mumlade gumman. Därpå vände hon sig till gossen: » Var Gamlegårdens Stina i skolan i dag? » » Nej, hennes äldsta syster hostade ihjäl sig i förgår.
Jag skall likväl för ögonblicket icke närmare uppehålla mig härvid, ty jag får mera tillfälle dertill, då vi komma till den 23 §, som rörer arbetssättet. Jag skall således nn endast hålla mig till frågan, huruvida de orepresenterades rättmätiga anspråk blifvit tillfredsställde, och om förslaget följaktligen bör antagas. Föregtde talare hafva redan anmärkt, att dessa anspråk icke blifvit upfylde genom Consl.Ulskts förslag, och att bland dessa orepresenterade äro embetsmän, som icke tillhöra de lärda, eller egentligen de lärda, hvilka äga presterlig befordringsrätt, såsom det gemenligen kallas, äfvensom de embetsmän, hvilka icke äga jord. Jag tror, att man begår en stor orättvisa och derjemte handlar mindre välbetänkt, då man icke vill intaga i representationen de elementer, som behöfvas för vinnande af uplysningar vid rådslagen, serdeles som desse embetsmän äro till följd af deras innehafvande embeten eller tjenster i den ställning, att de nära ingripa i folklifvet och känna dess intressen samt inom de orter, hvarest de blifvit satte att verka, åtnjuta ett stort förtroende. Till desse embetsmän höra ofrälse icke jordägande Häradshtr och Landshtr. Inom landet finnas inga embetsmän, hvilka, så djupt som dessa ingripa i folklifvet och äro mest kompetente, att känna och bedöma dess behof och anspråk. Jag befarar, att äfven en annan klass blifvit utesluten nemi. ofrälse jordägare, hvilka icke kunna hänföras till dem, som skola äga valrätt enl. 12 § ibland R. o. Ad., ty, såsom redan anmärkt är, skall jemlikt 15 § allmogen inom sig välja riksdagsmän. Ar nu meningen, att alla ofrälse jordägare, som icke i följd af Kongl, fullmakt varit eller äro embetsmän, skola välja bland allmogen, strider sådant emot ordalydelsen i §:n. Skulle meningen åter vara den, tror jag en bestämmelse af ordet allmoge måste lemnäs, och att dessa jordägare, som hafva ostridig rätt till inträde i representationen, bort försäkras derom.
Uppgift till 9)lantal§s och ©fattffrifningen i 9?. 91. @ocfen för år 18 4. gormutaire. 9)lantatås och ©fattffrifningé«£ängb uti 91. 91. ©ocfen (©tab) för år 18 5. gormulairc. Uppgift till £D?antat§> och ©fattffri f n in gen uti ©tabén 91, 91. 55 u fe t 91:o för Sr 18 6. gormutaire. Uppgift till 23erebningS Sätt för Sr OO. 8. gornntlairc. Uppgift filFSEa per ing 3 *©0111111 i toen i 91. 91. ©tab för Sr 18 ■ . 9. gormutaire till ©ebetfebet. got. för Sr 18 10. 9l:o 1. 33erebningös och &aperingås£ängö, hwaruti upptccfnaö ©gare af £em Sitaga tid 91:o 7 (©) öfwerbrag frSn ©anunanbragen öfwer £Ea;reringö 27. éfwcrbrag från £a.reringö års Höewidnittg för Hatt. 28. ©untmariff Uträfning öfwer sperfonlig afgift efter 1 Slrt. af 1835aré Sewidningö* ©tabga uti gäll för Sr 18 . 29. ©ainiuanbrag öfwer 5Eareringö 37. ©itmmarifft ©rtract öfwer bela Sewillitingeit efter 1835 Srö SerciCtningcE ©tabga uti gäit för Sr 18 © X £> G H #Ö 8 S)l, iS3o. *)3. S(. storftebt & ©ener, Äongl.
Uppgifves till bränning och med patinans kannetal inberäkna^, hvarvid det sammanslagne kannerummet likväl icke får öfverstiga hvad mot Hemmans Värdet svarar, och hvad för en panna högst är tillåtet. g:dje Punkten. Ridd. och Adeln förklarade sig icke kunna antaga den för Staderna tillstyrkta Brännings-rättigheÉ och gjorde härvid det &.e Bandet. i g 5- 186, tili* Den 17 Juli. tillägg att <1pss yttrande, huruvida Bränvins-bränning i Staderna kunde upplåtas till Allmänna Magazins-Direcrionen, skulle uppskjutas intill dess Särskildta Utskottets Betänkande i den del, sorn härmed äger gemenskap , varder företaget. 4tde Punkten af Betankandet bifölls. 5:te Punkten bifölls, jemte 6 Momentet i svaret. 6:te och 7:de Punkterna biföllos med de förändringar och tillägg, som innefattas uti 7:de, 8:de, g:de, I0:de och utte Momenterna af svaret. 8:de Punkten bifölls med det uti ist:te Momentet i svaret gjorda tillagg. g:de Punkten. Den i i3:de.Mom. af svaret häruti gjorda förändring bifölls. louie Punkten bifölls, jemte hvad Utskot - Piks-Salen den 14 dennes, innehållande dess Nådiga sanction å större delen af de af Riksens Ständer antagna förändringar i Grundlagarna, samt uppgifter af skälen, hvarföre Hans Maj:t ej ansett sig böra godkänna andra bland dem; och skulle afskrift af detta Kongl. Majus Tal till Constitutions-Utskottet öfverlemnas, i afseende i sammanhang dermed, uti svaret anfört Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. Uppl! istes Kongl Majtts Nådiga Tal pa pa Den 17 Juli, 1477 på den 94 §. 'Regeringsformen ställande i öfverensstämmelse med den 42. Ut supra.
I sammanhang med utförlig framställning af de fortsatta underhandlingar, som, efter det ofvan berörde förbindelser med handelshuset Johns & Comp. blifvit omintetgjorde, utan uppehåll inleddes och oafbrutet fortgingo intilldess slutligen lyckades att, på sätt 4 858 års revisions-berättelse innehåller, med trenne Tyska bankinrättningar jemte bankirhuset Raphael Erlanger i Frankfurt am Main afsluta kontrakt om öfvertagande af ofvannämnde lån, hafva Revisorerna, som tagit kännedom om den af Presidenten Akerman, hvilken i egenskap af Deputerad haft sig lånets negocierande uppdraget, härom till Fullmäktiges protokoll afgifna berättelse och deruti funnit en lika fullständig som åskådlig framställning af de många svårigheter, hvarmed det vigtiga uppdraget varit förenadt, uttalat sin öfvertygelse, att man, med kunskap om och opartiskt bedömande af härvid förekommande förhållanden, icke kan undgå att erkänna det oförtröttade nit och den osparda möda Presidenten Åkerman användt för att, under den mest ogynnsamma konjunktur, bringa saken till ett önskadt slut, deruti Presidenten ock, såsom Revisorerna erinrat, lyckats på ett sätt, som man med afseende å för handen varande omständigheter knappast kunnat förvänta. De svårigheter, som, i viss mån från hvarje dylikt uppdrag oskiljaktiga, voro med Presidenten Åkermans åtagande under dåvarande ogynnsamma penningeställning i hög grad förenade, hafva icke kunnat undfalla Stats-utskottets uppmärksamhet, och har Utskottet i betraktande deraf med så mycken större tillfredsställelse erfarit det förtjenstfull nit, Presidenten ådagalagt, och den osparda möda, som af honom användts för att till landets fördel verkställa den af Rikets Ständer beslutade upplåningen. 14:o. Angående beloppet af de medel, som å det i Tyskland upptagna lån för Statens jernvägsbyggnader kommit Riksgälds-kontoret till godo. (1858 års Rev. ber. sid. 70; 1859 års sid. 70; Fullm. ber. sid. 39—40).
Kronobrefbäringsskyldigheten, om upphörande af, och om ersättning för dess utgörande. XVIII. B. 293. XIX. Å. 337. XXII. U. 56. XXIII. A. 161. E. 402. Kronohemman, upplåtna åt cheferna för Blekinge och Södra Möre båtsmanscompagnier, angående deras försäljande till skatte, eller ock om förändring i tillsynen å samma hemman. IV. B. 452. A. 573. V. E. 293. — och nybyggen, i Rikets norra provinser, om rättighet för åboer derå att å sina hemman och nybyggen kola till afsalu. XIII. B. 625. A. 657. XIV. E. 285. — och boställen, om prolongation å arrenden af. Se Arrendatorer. — anslagna åt Civilstaten, om utfärdande af byggnadsordning för. Se Byggnadsordning. Kronofogden i Wadsbo fögderi, om anslående af Karleby kronohemman till boställe åt. Se Karleby. Kronofogdar och Häradsskrifvare i fögderier inom Malmöhus och Christianstads Län, om löneförhöjning för. Se Löneförhöjning. Kronohospitalet i Götheborg, angående ersättning till, för förlorad inkomst af centonalen utaf Götheborgs stads embelsoch tjenstemän. XXI. R. 101. XXIII. B. 189. XXIV. A. 43o. Kronolägenheter, om försäljning af. VII. B. 515. VIII. A. , 11. XX. E. 40, 115. om ändring i föreskrifterna angående utarrendering af. XIII. B. 6i5. A. 649. Kronomanskaps samt kronoeffeclers transporterande sjöledes, angående. II. .53. R. 2.5, 349. XVII. Kronoskogar och parker, angående deras bibehållande vid den storlek, som de hafi då de blifvit af Kongl. Majit och Kronan försålde. XXV. B. i63, 246.
Aret 1847 nödgades man äfven suspendera bankakten i England, och dock var detta ett af de i kommercielt hänseende mest gynnsamma år för oss. På grund af hvad jag nu haft äran anföra vågar jag för min del vördsamt tillstyrka Rikets Ständer att, med uteslutande af orden »i allmänhet», déchargen för Banko-styrelsen mätte i följande ordalag affaltas: Vid den af Utskottet verkställda granskning har Utskottet funnit Fullmiigtiges förvaltning af Banko-verket under den tid, som är i fråga, och hvarunder särdeles brvdsaroma financiella förhållanden inträffat, hafva vittnat om nit och omtanka: Och Utskottet anser sig således, utan afseende å de anmärkningar, som här ofvan förekommit, böra vördsamt tillstyrka, att Fullmägtige måtte meddelas full decharge för de från dens 15 Oktober 1856 till och med den 15 Oktober 1859 vidtagna beslut och åtgärder. Banko-V t skottets Berättelse M 6. 37 I denna reservation hafva instämt: Herr Biskop Bergman och Herr Kyrkoherden Bergman. af Herr Doktor Sandberg: »Efter att, både såsom Utskotts-ledamot och ännu mera såsom ledamot i den föregående Banko-revisionen, hafva så noggrannt som möjligt genomgått hit hörande protokoller och handlingar, kan jag för min del ingalunda instämma i något slags klander emot Ständernas Fullmägtige för bristande nit och omtanka uti förvaltningen af Kikets Ständers Bank Snarare synas mig deras vigtigaste och mest maktpåliggande åtgärder, under en tid af betryck och trångmål utan like, vittna om särdeles nit. stor omtanka och ospard möda. — Emellertid har Banko-Utskottets majoritet med 15 röster emot 14 förklarat sig »hafva funnit Fullmägtiges förvaltning i allmänhet vittna om nit och omtanka.» Minoriteten ville utesluta orden i allmänhet, emedan deruti ligger en insinuation, att nit och omtanka icke alltid blifvit fidagalagde, eller att flere eller färre åtgärder uti den egentligen financiela förvaltningen blifvit vidtagne, som skulle vittna om brist på nit och omtanka.
Pag. 77. un ett från Hedervärda Bonde-Ståndet remitteradt Memorial har Carl Ericsson från Wermland anfört, alt, af flera uppgifna orsaker, invånarne i Öfra Elfdalen skola befinna sig i en ganska svår belägenhet, samt yttrat sin öfvertygelse, att de skulle förr eller senare alldeles gå under, så vida dem icke förunnas någon lindring i deras utskylder; och Riksdags-Fullmägtigen från Östersund, Herr Wallström, har, genom ett till Utskottet öfverlemnadt Memorial, äfven anhållit, att nämnde Stads Borgare måtte fortfarande få tillgodonjuta den lindring i Bevillningen, som de, enligt 5 Art. 3 §• af nu gällande Förordning, åt 1 njutit. Vid pröfning af förevarande ämne har Utskottet, efter inhemtande af nödiga upplysningar, icke funnit anledning att föreslå någon förändring i de före-» 56 Bevillnings-Utskottets Betänkande N.o Sy. skrifter om lindring i Bevillningen, som i 1823 års Författning börjas med orden: ”All mogen i Herjeådalen” samt slutar med: ”af hvad Femte Classens Städer efter 2:dra Art. af denna Stadga utgöra ;” hvadan Utskottet tillstyrker deras bibehållande i den nya Författningen; men det Morn., som medger vissa Inhyseshjon i Kronobergs Län att erhålla afdrag af Bevillningen till värdet af det dagsverke, som de årligen utgjort till Kronobergs Kungsgård, bar Utskottet deremot alldeles uteslutit, då denna postation nu mera upphört. Ständers bifall till hvad Utskottet, i Betänkandet N:o 20, hemställt om lindring i Bevillningen för Staden Borås, bar Utskottet gifvit åt den 170 §. en efter samma Betänkande lämpad ordalydelse. Utskottet får för öfrigt upplysa, att, ehuru, till undvikande af vidlyftighet, Utskottet nu endast i korthet yttrat sig om ankomna Motioner, så har, vid Författnin - Med stöd af Rikets Höglofl.
På muffar, garnityr o. s. v. stryker man skinnet, medan det ännu är vått, med en borste, tills det blir slätt och låter det sedan alldeles torka. Då det är fullkomligt torrt, piskar man det dugtigt och kammar det med en icke för fin kam, först emot håren och sedan till baka, hvarigenom det erhåller ett vackert, nytt utseende. Då man lägger ned en muff i asken, bör man se till, att håret kommer att ligga slätt, annars brytes det. Skrufva handen djupt ned i muffen. Asken bör icke ställas, utan läggas för att hindra vadden ifrån att packa sig. Det är bra att emellanåt kamma släthårigt pelsverk; man förekommer derigenom hårens hoptofniDg och dess deraf orsakade fällning. Karla. Morotpudding. Eöda morötter skrapas och sköljas väl samt förvällas helt litet, hvarefter de rifvas på rifjern. Till ett hälft stop sådant mos tages ungefär lika mycket halfkokt risgröt, hvilket allt uppblandas med 3 ägg, 2 kaffekoppar god, söt mjölk, salt, smält smör, socker och bittermandelessens efter smak. Gräddas i puddingform, smord med sammanblandadt kallt smör och mjöl, hvilket tunt utbredes i formen. Kan serveras till ragout å kalfeller lamstek, salt oxkött eller kokt rökt skinka. Ingen annons införes under 1 kr. Förlofvade. Gustaf Goldkuhl, Cirkulär o c h meddelanden begäran franko. Granbom. ' Billiga priser. N y b r o g a t a n 55. f \ V \ O f Tvätt utföres äfven af härvarande ordentliga tvätter^kor, \ J U v j » • hemtas och hemsändes, då adress uppgifves pr telefon 43 00 eller pr post. Tre a fyra möblerade rum med kök önskas hyra för insttmdande sommar utåt saltsjön, högst en timmes viiy från hufvudstaden samt med lätta kommunikationer. Svar med uppgift om läge, pris m; m. torde, märkt » X » &amp; H », sändas till Iduns Redaktion, Sturegatan 8, Stockholm. [210] O rena Cacao Utsökt qvalitet Billigt pris. General-Agent för Sverige: t: r S.
Och, låtom oss betänka, att: »synd är ett folks förderf.» Ordspr. 14: 3. När sådant kan ske, — ja, icke blott kan ske, utan sker och har skett i långliga tider, jemte så otaligt mycket annat af samma allvarsamma beskaffenhet, då kunde man väl förstummas och häpna; men man har ej rätt dertill; — man har ej rätt att af eländet låta sänka sig i vanmagt, man måste ropa på hjelp, man måste stå upp såsom en man och icke hvila förr, än Josefs skada, de svåra refvorna på Da vids förfallna hydda, äro botade. I våra dagar, som i de uti en långt aflägsen forntid hädangångna, kan man väl göra sig döf för sådana röster, som mana till allvar och besinning vid fråga om heliga ting; man kan nu, såsom då, när Guds Ords hotelser och straffdomar påpekas, svara: »den olyckan är intet så när, och den vederfars oss intet»; man kan göra detta; men det torde dock finnas några, som ännu hafva ett öppet öra och sinne för Guds heliga Ord, och i denna förhoppning vädja vi, bland de många ställen till hvilka man här kunde hänvisa, blott till Amos 6:te och 9:de kap.: här är det icke menniskor som tala,— det är Herren Gud Zebaoth, som svär vid sin själ; — här måste menniskor tystna, höra och lyda, eller ock — måste de dö. Vi vilja hoppas det förra om vårt Svenska folk! Hvar är nu orsaken till alla dessa himmelskriande synder, alla dessa gräsliga blodskulder, med afseende på den heliga nattvarden, hvilka hvila så tungt på vårt land och folk, om beklagligen de än äro få, som förnimma och känna något af denna tyngd? Grundorsaken är visserligen, här såsom vid all synd, okunnighet, samvetssömn, andelig död, liknöjdhet, lättsinne, vanvördnad för heliga föremål. Och der sådant blifvit mera allmäut rådande, bland lärare och åhörare, der tillvexer det Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. 447 dag efter dag i ofantliga dimensioner, tills ett folk slutligen står moget för Herrans hemsökelser.