Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter sedermera först lill bifall och derefter till återremiss af 10:de punkten framställde, med blandade ja och nej besvarade, propos:r, hemställde H. Ex. ånyo om R. o. Ad. ansåge de gjorda anmärknme föranleda till den 10:de punktens återremitterande, och ropades härvid ja och nej, hvarefter II. Ex. förklarade det han ansåg ja hafva varit öfvervägande. Den 24 April. lii ll:te punkten, ang:de öfverlemnande till II. St:rs Revisorers granskning af råkenskaperne öfver Landtbruks-institutet vid Ultuna, samt Direktionernes för öfriga Landtbruksskolor årliga berättelser och 12:le punkten ang:de anslag för Svenska Tråd går dsjöreningen. R. o. Ad. 'biföll hvad Utsk. i dessa punkter hemställt och tillstyrkt. 13:de punkten, ang:de vackt motion om anslag till agronomers bildning och anställning för att tillhandagå jordbrukare med uplysningar i ängsvattningsoch ängsöfversilnings-kulturen. Lades till handlingarne. 34:de punkten, ang:de anslag till Länens Hushållningssällskaper för befrämjande af sedlig och materiel förkofran bland den stora massan af Svenska folket. Ilr Ribbing: Utom de skäl, som nu blifvit anförda för det afslag, hvilket jag icke, för min del, skall emotsätla mig, förekommer likväl i den punkt, som nyss förut uplästes, följande: ”Ehuru Utsk. till fullo upskallar värdet af hvarje förkofran i sedligt och materielt hänseende, har Utsk. likväl icke kunnat dela motionärernes åsigt att detta vigtiga mål upnås på den väg, som i motionerna blifvit upgifven. Medlen, hvarigenom sedlighet framkallas, vårdas och främjas, äro, i Utsk:s tanka, icke af den natur alt de kunna genom större eller mindre penninge-anslag beredas, utan torde böra sökas i presterskapets samvetsgranna utöfning af dess kall samt i det verksamma föredöme, som en moralisk vandel lemnar, hvilket åter icke kan utgöra något direkt ändamål för Hushållnings-sällskapernas verksamhet”.
S. D. Remitterades till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskotten: Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående stångjernssmidet och den gröfre jernförädlingen i Riket. S. D. Föred rogos Lag-Utskottets följande Betänkanden: N:o 23, angående väckt fråga om ändring i 8 Cap. 7 §. Ärfda-Balken. Återremitterades. N:o 24, angående ändring uti 7 Cap. 1 §. Jorda-Balken. Bifölls. samt N:o 25, om upphörande af spö- och risstraff för vissa brott, m. m« Bifölls. S. D. Sedan upplyst blifvit, att återstående hufvudsakliga Riksdags ärendena vid denna Riksdag icke kunna binna afgöras under de tre första månadena från den dag, då Kongl. Maj:t till Rikets Ständers Stats-Utskott aflemnat Sin Nådiga Proposition, rörande Stats-Verkets tillstånd och behof, utan att betydligt längre tid dertill erfordrades; beslöt Ståndet för sin del, det må Rikets Ständer, jemnlikt 109 §. Regerings-Formen, hos Kongl. Maj.t i underdånighet äska, att Riksdagen måtte fortfara en manad efter ofvannämnde tre månaders utgång; och ansåg Ståndet jemväl, att, uti den underdåniga Skrifvelse, som för slikt ändamål varder aflåten, och hvartill ExpeditionsUtskottet skulle anmodas att skyndsamligen afgifva förslag, borde bestämdt antydas, att den sålunda äskade förlängningen på långt när icke är tillräcklig för Riksdags-ärendenas afgörande. Från Hö g lo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Biföll Ridderskapet och Adeln Constitutions-UIskottets den 22 220 Prot. Uldr. cl 25 April iS/fO. dennes på bordet lagda memorial N:o 8, med begäran om arfvode för 2:ne E. O. Canzlister. S. D.
Taxeringsmännen, villrådiga örn det jätta och sanna, låta således merändels bero vid berörde uppgifter, hvaraf åter följer, att den rörliga förmögenheten, som ligger i handel °ch näringar, skattar till Staten vida mindre än billigt anses, och sällan ‘Uer än den sjelf behagar; — och taxaingarne — dessa förrättningar, ^ hvilka Bevillnings-författningarna lägga så mycken vigt, äro vanligen ‘‘tyra ögonblicks, sällan några timmars verk. Också inträffar, då Statsv'dragen fördelas på folkmängden, att här i Länet hvarje person på landet skattar till Staten 5 R;dr a sk. io list., men hvarje i Städerna, er dock penninge-förmogenheten samlas, blott 4 b.di i\\ sk. 4 Landets Stats-bidrag, fördeladt endast på de Skattskrifna personelmedeltal under de sist förflutna fem åren, utgör omkring Tio R:dr *Wo årligen på hvarje i Länet mantalsskrifven menniska. s Missförhållandet emellan Landets och Städernas Stats-bidrag blifver större, då man konsiderera!', att Städerna bland sådana bidräg, enJjgt Tabell-formuläret visserligen ganska rigtigt, upptagit kostnaden för fädernas styrelse — en kostnad, som dock torde finna motsvarig tilling uti den betydliga jord, ofta bestående af flere hemman, som, för **Aldernäs administration och förkofran, Staten i fordom lid till dem af^ått, eller framfaras Konungar och Maecenater för sådant ändamål skänkt — 38 — och gifvit, och som, under namn af Donationsjord; hvarje Stad med faH ägande rätt nästan skattfritt begagnar. Kostnaden för Rustning och Rotering utgör Jordbrukarens svårast* onus. Jönköpings Län, och Småland i allmänhet, är i denna punkt för hårdt skattlagdt. Länet underhåller vid Smålands Husar-Regemente a5o Man, vid Smålands Grenadier-Bataljon 399 — vid Jönköpings Regemente .1,100 — och vid Calmar Regemente • . 401 — Summa 2,i5o Man, fördelade på 649 Rusthåll och i,5oi Soldat-Rotar.
Man fogade sig ändtligen efter min önskan; seglen bergades, årorna sattes ut, och vi voro snart i sigte af skäret igen, men då vi väl vändt om udden, var båten med fiskaren icke mera der, och vi kunde ingenstädes upptäcka honom. — Jag tror, din förmente vän har försvunnit, han syns icke mera till, — sade Bosser, litet förtretad öfver den onödiga rodden. — Kände någon af er den der karlen? — frågade jag sjömännen, under det jag reste mig upp för att bättre kunna se mig omkring. — Nej, men jag tror, han är ifrån Uddevalla, jag har sett honom några morgnar ligga här utanför och meta, — sade den ene båtkarlen likgiltigt, under det han åter stälde seglen i ordning. — Men hur kommer det till, att hans båt icke kan upptäckas? Han borde väl icke kunnat komma ur synhåll så hastigt? — Åh, han har väl gått tillbaka in mellan holmarne eller kommit i vassen. — Såg du, att han hade blå naglar? — sade jag halfhögt till Bosser, oviss om icke endast mina nattliga drömmar spökat för mig. — Det märkte jag icke. Men i det fallet var det säkert en färgaregesäll ifrån Uddevalla, — svarade han skrattande. — Jag satte mig ned, ett rof för de mest besynnerliga känslor. Skulle jag nu verkligen fullt vaken hafva återsett den fördömda pierrot’n och varit honom så nära, utan att kunna få en förklaring med honom? Var det väl han? Jag egde intet annat igenkänningstecken på honom än den tyska brytningen och de blå naglarne. Hans figur tycktes imellertid äfven öfverensstämma med fiskarens i båten, men hundra småväxta personer kunde ju bryta på tyska, och naglarne voro troligen färgade för masqueraden. Glad att likväl ändtligen hafva fått en varelse med kött och blod till föremål för mina misstankar och öfver den aflägsna förhoppningen att komma honom på spåren, beslöt jag att offra en hel dag och ännu mer, om så fordrades, att genomleta hela Uddevalla, för att finna den jag så länge förgäfves sökt. Det der var likväl bra mycket lättare tänkt än utfördt.
Jag förmodar, att orden »alla delar» inkommit i Hr Mannerskantz’s förslag af den tillfällighet, att samma uttryck förekommer i Utsk:s förslag; men mig synes orden »serskilda delar» innefatta en nyttig frihet för 108 Den 20 Jannari. vederbörande, att vid fördelningen göra afs:de å förhållandena, i hvilken hänsigt mitt förslag torde ega ett företräde och böra iakttagas, i händelse man eljest godkänner punkten 4. — I öfrigt förenar jag mig med Gr. Löwenhjelm i anhållan, att punkten 6 likasom de öfriga måtte godkännas med uteslutande i punkten af orden: »undantagandes spirituösa drycker». Jag anhåller således om bifall å Utsk:s förslag, med iakttagande af de förändringar jag nu sednast framställt. Hr Flach, Joh. Fredr. Philip: Då jag anmälde mig, hade ännu ingen talare vidrört sista punkten i Betänk., som synes mig vara den vigtigaste. Sedermera har Hr Carleson utvecklat mina åsigter; men jag anhåller likväl att få yttra några ord. Som vi känna, hafva R. St:r redan beslutat, att Bankens metalliska kassa skall förstärkas. Jag tror det vara olämpligt att i afs:de på detta lån göra ett supplementär-stadgande, serdeles som Statslånefonden skall afskiljas frän Bankens öfriga fonder. Endast i fråga om bokföringen åsyftar man reda, men utom det att sådan kan på annat sätt vinnas, skulle genom Utsk:s förslag kunna upstå mycken oreda i bokföringen, i händelse åtskilliga af de förskotter, som utlemnas, komma i henderne på personer, som fallera, och på det att R. o. Ad:n må kunna bedöma det, som komma kan, af hvad som redan inträffat, vill jag uplysa, att i Banken finnas redan protesterade vexlar till ett belopp af omkring 500,000 mark Hamb. Bko. Men huru har det tillgått? Det är lätt besvaradt. I 106 § BankoReglem. föreskrifves hvad sorn menas med metallisk kassa.
Med afseende å de af Styrelsen anförda förhållanden och särskildt den fördel, som af ifrågavarande hamnutvidgnings-arbete bör kunna påräknas för den öfver Ystad på utlandet ställda ångbåtstrafiken, hafva Rikets Ständer, som, lika med Styrelsen, finna lastbryggans ombyggande vara ett företag, hvars verkställande uteslutande på kommunen bör ankomma, utan att, för detta ändamål, något bidrag af allmänna medel må beviljas, ansett understöd af allmänna medel böra lemnäs allenast för sjelfva hamnutvidgnings-arbetet; och, i öfverensstämmelse härmed, hafva Rikets Ständer, på sätt Eders Kongl. Maj:t äskat, beviljat staden Ystad ett anslag utan återbetalningsskyldighet af Sextiotre Tusen Riksdaler samt deraf till utgående under år 1867 anvisat Tjugufem Tusen Riksdaler, för att, i enlighet med uppgjord plan, användas till utvidgande af hamnen vid nämnda stad, under förbindelse för staden att bestrida den kostnad, som utöfver anslagsbeloppet för ändamålet erfordras. 9:o. Vidare har Eders Kongl. Majt, i Dess högstberörda nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, för utvidgande och fördjupning af hamnen vid Uddevalla stad äskat ett anslag af 79,000 R:dr, deraf 25,000 R:dr skulle anvisas att utgå under år 1867. Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader, till hvars yttrande Eders Kongl. Maj:t öfverlemnat en af stadsfullmägtige i Uddevalla i underdånighet gjord ansökning, hvilken afsåg att till i:delar såsom anslag och till ~:del såsom lån erhålla hela den beräknade kostnadssumman, har i sitt generalförslag förklarat, att, alldenstund hamnens vid Uddevalla förbättrande, i följd af den under arbete varande jernvägen ifrån Herrljunga, vore för rörelsen påkallad och detta företag allt - 16 Expeditions-Utskotteis Förslag till underd.
Carl Xl:tes död är fritt från all utländsk gäld; då den Hjelte, hvilken utfört allt detta, stödjande sin ålderstegna Faders Thron, ej endast lemnat sitt bifall till Konungens Nådiga Proposition om företagets understödjande tili skyndsam fullbordan, utan ock, omgifven af Sina mest erlarna Rådgifvare, af Sina bepröfvade Krigare till Lands och Sjöss, af kunniga Medborgate, efter mogen öfverläggning, rned deras enhälliga bifall afgjort, att Götha Canal är nyttig, är oundvikligen nödvändig för Rikets försvar, sjelfständighet och förkofran. J, vittnen till detta högtidliga Möte, jag åberopar här, i Fäderneslandets namn, edert vittnesbörd.— Då skulle vi lemna Honom som belöning detta vedermäle af bristande tillit lil! dess klarsynthet i frågor om vår sanna nytta, att vi skulle göra om intet hela anläggningen, under förevändning af tillgångarnes oumbärlighet för andra ända. ' mål V. 2. ben 22 Juli f. nt, 1025 mål. Likväl äro dylika förslag, för att genom dem sätta en uuderstödssumma i rör reise, enligt alla Länders erfarenhet och de klokaste Statsmäns omdömen, de säkraste botemedel för aftynade Näringar, och emot ögonblicklig förlägenhet. De äro åtmindstone långt säkrare och nyttigare, i synnerhet för den talrika arbetande klassen, an hvad Lån-System som heldst, hvilka sällan komma andra än vidlyftigare Speculanter och större jordägare eller näringsidkare till godo. Jag hänvisar till exemplen af Preussen, Dannemark och Stora Brittannien Länder, hvilka, i anseende till läge, regeringssätt eller andra omständigheter, snarast kunna i denna väg åberopas som efterdömen för Sverige. För min del vågar jag tro, att närvarande tidepunkt är den. mest passande som pä århundraden varit och kanske på århundraden inträffar för detta Verks utförande. Öm flera äf Sveriges mest produetrika Landskaper åter skola se sitt hopp för* svinna, att inom ganska få år på Sjöväg föra sina alster till Stapelstäderna, hvad! verkan skulle detta hafva på näringarna?
Hela anslaget indrogs. Det var 1840 års statsmän förbehållet att vidtaga den storartade besparing hvars hufvudafsigt, troligtvis var att gifva ett knappnåls-sting åt den dåv:de Monarken. Huruvida indragningen medförde det åsyftade ändamålet känner jag ej; men vi veta deremot, att redan vid 1844 års Riksdag erhöll Theatern ett nytt statsanslag stort 9,000 Rdr årligen, hvilket vid sista Riksdag höjdes till 30,000. Med tacksamt erkännande af sista Riksdagens frikostighet måste dock medgifvas att äfven denna summa är alldeles tillräcklig. Det af nuv:de Theaterstyrelse upgjorda förslag utvisar, en årlig brist af 50,000 Rdr. Om nu Konungen af egna medel fyller hälften af denna brist, vore det då för mycket om lt. St:r betalade den andra hälften, man invänder måhända att då Konungens civillista vid 1823 års Riksdag förhöjdes, skedde detta under den förutsättning att K. M. ensam fortfarande skulle uprätthålla NationalTheatern. Genom en förtjenstfull skrift har redan tydligt blifvit visadt, att denna förutsättning hvilar på intet annat än ett 212 Deri 21 Oktober e. m. löst yttrande sora d. v. Theaterdirektören Frih. Åkerhjelm under debattens hetta liit undfalla sig. niir Gr. Anckarsvärd motsatte sig den föreslagna tillökningen i Konungens apanage. Den grannlagenhet Carl Johan visade att aldrig under sin regerings tid begära något förhöjt anslag åt Theatern, har äfven blifvit iakttagen af vår nuv:de Konung. Jag hemställer doek till Eder mine Hrr t kan det vara lämpligt att detta förhållande längre fortfar. Kan det vara lämpligt att Konungen gifver nära tiondedelen af sin civillista för att uprätthålla vår Nat.ionalTheater, synnerligast nu då K. M:s helsotillstånd beklagligen icke tillåter honom att ens hafva något nöje af denna Thenter. Neji Jag tror i sanning tiden vara inne, för representationen att sjelf taga saken om hand.
För lyftade beloppet utaf kreditivet å 225,000 R:dr till idldiskont-fondens förstärkande, emot 3 procents årlig ränta 78,360: — 58,720: — » lyftade och oersatta beloppet af det vid 1853 och 1854 års riksdag anvisade kreditiv å 75,000 R:dr, för Sveriges deltagande i 1855 års allmänna industrioch konst-exposition i Paris 69,910: 36. — (Afskrifvet, på grund af Rikets Ständers beslut vid innevarande riksdag.) I slutet af år 1857 utbetaldt belopp utaf det såsom kreditiv vid dåvarande riksdag anvisade bidrag till kostnader för Sveriges deltagande uti en samma år tillämnad exposition i Paris af kreatur och landt mannaprodukter 893: 25. — (Afskrifvet, på grund af Rikets Ständers beslut vid innevarande riksdag.) för utbetalda andelen af det med 150,000 R:dr för hvarje år af innevarande statsreglerings-period anvisade kreditiv till betäckande af den brist, som uppstått i Arméens Pensions-lcassas inkomster för år 1858 genom tillämpning af den nya pensioneringen — 12,675: 44. Till inlösen med allmänna medel af den för sådant ändamål aflemnade enkla bränvinsbrännings-redskap utaf koppar eller malm 89,997: 2. Hos ränteoch amortissements-fonden för det inhemska fonderade statslånet, för obetalda upplupna räntor å detta lån — 5,080: — Återstoden af de Riksgälds-kontoret, enligt 1856 års rikshufvudbok, tillkommande behållna öfverskott å stats-verkets inkomster för sagde år 1,500,000: (Aflemnad till Riksgälds-kontoret under Mars och April månader 1859.) dito af dito dito, enligt 1857 års rikshufvudbok — 2,400,000: —•
Brist å 1846 års anslag till skrifmaterialier m. m. å 5:te Hufvudtiteln. 4 1 61 13 b. 12 Mars b. 12 Mars b. 10 Mars b. 8 Mars Broar, se vägar. Brobyggnader, mindre anslag till 4 4 1 163 13 b. 26 Juni b. 26 Juni b. 26 Juni b. 28 Juni 177 Brottmål, om sättet för fullföljd af mindre brottmål, som med tvistemål ega nära gemenskap eller deraf härflyta . 45 7 i 54 — b. 21 Juli b. 26 Juli b. 25 Juli b. 23 Juli 121 43 Broltmålsdomstolar, om inrättande deraf - 7 1 26 — b. 12 Juni b. 4 Juni b. 28 Maj a. 4 Juni 92 j 41 — 15 — B. Bryntesgården Linderfva, befrielse från arrende af .. Bränvin, angående vilkoren för tillverkning och försäljning deraf Svar på återremisser . » i anledning af olika beslut Yoterings-resultat . » förslag till förändrad redaktion af vissa stadganden Bränvins-afgiften, se Statsverkets inkomster, pag. 21. Bränvinskärl, som förås öfver saltsjön, upphäfvande af löre' skriften om deras tullför segling Byggnad mellan Garl den XHIts Torg och Operahuset Byggnader och reparationer, anslag för Byggnads-föreningen i Stockholm, anslag till Byggnadshjelp vid mindre kom ministraturer Byggninga-Balken, om ändring i 15 Kap. 1 § » om dito i 20 Kap. 4 § . » om dito i 25 Kap. 5 § » om dito i 24 Kap. 4, 5 och 6 §§ » om dito i 20 Kap. 6 §, se Damlucka. Byra inom Ecklesiastik-departementet för handläggning a, ärenden rörande elementarläroverken, om inrättande deraf Bältoch lotsmedlen, se Stats-ver kets inkomster, pag. 16. Båtsmansbeklädnaden, frågor derom » anslag till Bålsmanshållet, indragning af » se stamrote. Kongl.
Hvad nu angående afsöndring och upplåtelse i allmänhet är förordnadt, gälle ock, då vid öfverlåtelse af egandeeller besittningsrätt lill hemman, jord elier lägenhet, för alltid eller lill besittning på bestämda år, eller på 24 T,stane Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskollens Utlåtande, N.-o 28. lifstid, derifrån undant#ges; och må ej, i följd af sådan Öfverlåtelse, lagfart å hemman, som blifvit under eganderätt upplåtet, eller kungörelse om å bo-o mby te å kronoeller annat publikt hemman utfärdas, innan afhandiingen, i hvad den rörer undantaget, så piöfvad och godkänd blifvit, som 12 §. föreskrifver. Finnes den undantagne lägenheten icke så beskaffad, att den, enligt de grunder sorn stadgade äro, må såsom enskild lägenhet besittas, vare afhandling, hvarigenom öfverlåtelse af hemmanet skett, äfven ogild. § 16. 1 mom. Hvad nu angående afsöndring af jord eller andra lägenheter från frälse-, frälseoch krono-skalte-hemman stadgadt är, galle äfven för säteri-, rå- och rörssamt insockne frälse-hemman, dock att af dessa hemmans jordrymd till och med en femtedel må upplåtas, och att de från sådane hemman hittills skedda jordafsöndringar, hvilka icke strida emot förra författningar, icke derigenom rubbas. 2 mom. I afseende på afsöndring af jord från lotshemman kommer, hvad i Kongl. Förordningen om lotsoch båk-inrättningen i Riket af den 16
Stafssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten remitterad motion, har Herr vort Schildt, Axel Ludvig, anfört, att Landt brukets förkofran och åkerjordens högsta möjliga productivitet endast kan vinnas genom en rigtigt organiserad ladugårdsskötsel, hvartill åter fordras goda krealurs-racer, och af sådan orsak hemställt, att medel måtte anslås tili införskrifivande från Holland eller England af ett Stam-holländeri, bestående til! en början af 2:ne tjurar och 2,ä å 5o kor, samt dessutom föreslagit såsom tjenligt etablissement för detta Holländeri antingen en eller tvärni® af de Kungsgårdar i Westmanland, hvilkas arrende-contract tilländalöpa den i4 Murs i84s, med förbindelse för blifvande arrendatorer, icke allenast att på bästa sått sköta kreaturen, utan ock att för dem ansvara, samt efter viss lid och i mon af tillgången hålla allmänheten tjurar och drägliga qvigor tillhanda, emot en fixerad betalning efter årets gångbara pris, med 5o procents förhöjning. Utskotten inse visserligen, likasom motionären, nödvändigheten deraf, ali landet eger goda och för detsammas beskaffenhet lämpade boskaps racer, men då de flesta Landfhushållnings-Sållskap bestämt preemier för boskaps-förådling, samt dessutom enskilda industrien i senare tider på mångfaldigt sått beredt förbättringar i denna gren of landthushållningen samt med allvar vändt sig deråt, så hafva likväl Utskotten ansett Staten ej behöfva för närvarande göra några uppoffnngar för ett sådant ändamål; hvadan Utskotten hemställa, att hvad i berörde motion blifvit framståldt och föreslaget, icke må till någon åtgärd föranleda. Stockholm den 10 September i84o. 14 Statsarnt Allm, Besv,- och Ekon.-lTtskotlens Betänkande, N\o 30. Anis. till Exp. Utsk. d. Sept., hl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af vackt fråga om understöd af Statsmedel till upphjelpande af fisket i Bohus Lätis skärgård.
R:dr 32 sk. för den vårdslöshet och det oförstånd han, i egenskap af Ordförande i nämnde Häradsrätt, ådagalagt i thv, alt Häradsrätten, oaktadt föreskriften i 11 punkten af Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807, genom utslag den 18 November 1853 dels dömt en till andra resan, då med inbrott förenad, stöld förvunnen person att böta det stulnas värde fyradubbelt och för inbrottet straffas med nio dagars fängelse vid vatten och bröd dels ock förordnat, att den sakfällde, om han icke egde tillgång till böterne, skulle i en bot straffas med 16 dagars fängelse vid vatten och bröd, äfvensom att, i hvilketdera fallet som helst, undergå uppenbar kyrkoplikt, i stället att förvandla ansvaret för stölden till den svårare straffart, som för inbrottet ådömdes, utan tillåtelse för den dömde att samma stöld med böter umgälla. Uti ett vid Rådstugurätten i Sigtuna handlagdt afträdes-, urarfvaoch boskillnads-mål efter en afliden gift man, hade dennes enka_ yrkat, att under boskilnads-rätt få ifrån mannens borgenärer undanskifta henne, enligt Åktenskaps-förord, enskildt tillhörig, i bouppteckningen specifierad lösegendom till upptaget värde, deraf dock en del penningar, som deruti inräknats, vid mannens död icke funnits i behåll. Rörande detta yrkande, hvilket af åtskillige borgenärer blifvit bestridt, innehöll Rådstufvu-rättens den 27 November 1854 gifne
Snoilsky, hwaruti förefläs det Uphandlingar för Kronans räkning mätte, säsom Oecmwmista mäl, utan nägra absolute föreskrifter, öfwerlämnas till sadane Embetsmäns besörjande, som dertill äga kunffap och för sina mätt och steg blifwa redo skyldige. 4:0 Utdrag af Wällofl. Borgare - Ständcts Protocoll för den iz September nästlcdit är, innehällande bifall till HögloflStats-Utffottets yttrande, att Herr^DirecteurcN L. li. Ssntessnns dit remitterade Memorial om wista om^ ständigheters iakttagande wid de för Kronans rakning ste^ ende försäljnings - uphandlings - och Arrende - Auctioncr, borde till detta Utstötts handläggning öfwerlämnas. 5:0 Herr Directeuren Ssnt-ssons nysnämde Memorial. De i ämnet sälunda wäckte frägor lror Utstottet sig kunna till beswaxande indela i följande Fyra: s) Om upphand - 314 Den 6 April, handlingen af Kronans behof i fredstider ; k,) t krigstider; c.) Om försäljningen af Kronans Tionde och andra umbärlig? persedlar; och 6.) Om införskrifning af Utländskt ?lqde till Arniecnö hehsf. Utstottet har, efter fulländad granstning af besia om» siändlZhtter, stadnat uti de beslut, dem Utskottet nu för till Riksens Högloft. Ständers eget widare bedömande wdrdsammettgen öfwerlemna och hwilka här NU skola au» förås, Hwad anaär första puncten eller Frägan o>n urbandlingar af Kronans behof i freds tider, sä anser Utskottet -em yrvilforligen böra ske genom anställande