Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, Nio 40. 9 lisp. vigt, jemte smältstycken samt förutnämnda ej specificeradt manufaktursmide; — kläder, nya, utom fruntimmersaf tullbara tyger; — kort; — krut; — forslin, oäkta, måladt eller tryckt; — salf eter; — siraf, socker-; — socker, toppkandioch kak-; — väfnader, helsiden-, alngods, taft, kypert, eller levantin, satin eller sidensnrge, enfärgade eller skiftande, rutiga eller randiga genom olika färgadt silke, men ej genom väfnadssiittet, utom från Ostindien, — dukar, utom de af gles väfnad och bourre de soie samt genom tryckning eller prässning fasonerade, äfvensom dukar från Ostindien, — halfsiden-, dukar under 10 r:drs värde, — bomulls-, alngods, hvita, genom väfnadssättet släta, utom cambrick och andra sådana tyger öfver 76 trådar på tummen i ränningen och minst 6 qvarter breda, korderoy, cordet, dimity, felb, gaze, halflinon, musslin eller nettelduk och moll, percale, batist, sammet, manchester, satin, jean, sticktyg eller piqué och tricot samt tyll jemte tyger från Ostindien,—färgade, så väl släta, utom korderoy, cordet, dimity, felb, ga^e, halflinon, musslin eller nettelduk och moll, percale, batist, sammet, manchester, satin, jean, sticktyg elter piqué, tricot, tyll och tyger från Ostindien, — som ock tryckta, utom nyssnämnda slag och i allmänhet tyger i finhet öfver 80 trådar på tummen i ränningen, — samt dukar, släta af färgadt garn, och tryckta under 7 qvarters fyrkant; — ylle-, alngods, boj, kasimir, af andra färger än hvitt, svart, gult och rödt, samt kläde, drapp, halfkläde, vadmal, ratin och korderoy, — halfylle-, flanell och dukar under 6 r;dr 32 sk. värde; — samt slutligen att förbud jemväl borde stadgas mot införsel af sådan Anneväfnad, som utgöres af finaste slag lärft; äfvensom att till utförsel borde vara förbudet: jern, tackoch barlast-, andra slag än af sjö- och myrmalm, — kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade,— hällar öfver 1 % tum samt lod och lödjor öfver 1 skeppund,
S. D. Föredrogs och lades till Handlin* garne Lag-Utskottets Utlåtande, N:o 105, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets' Betänkande, N:o 5, öfver RiksdagsFullmägtigen från Östergöthlands Län Botvid Jonssons förslag, till ändring af 1 §. i *6 Cap. Byggninga Balken. S. D. Vid föredragning af Lag-Utskottets Utlåtande, N.o io4, i anledning af gjorda anmärkningar vid åtskilliga till Utskottet återremitterade Betänkanden, fann Bonde Ståndet för godt att låta bero vid Lag-Utskottets Betänkande, N:o 69, öfver Herr Prosten Hvcissers motion, att oäkta barn må be* rättigas taga arf efter sina mödrar, och N.o 79, öfver Riksdags - Fullmägtigen Anders Dctnielsons motion om ändring af Rättegångssiler Fatalie-timrnan vid Härads-Rätt, hvare - *5o Prat. Utdrag den MJor/i 21 October 1829. mot Utlåtandet Nto 104, i hvad det rörer öfriga af Bonde-Ståndet bifallna Betänkanden, lades till Handlingarne. S. D. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 234, angående de sl kallade Trippiska Köpegodsen i Halland, blef, i anledning af gjorda anmärkningar, aterremitteradt S. D. Föredrogs § nyo och bifölls Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärs-och Oeconornie-Utskottens Utlåtande, N:o 19, angående väckta motioner, om Kungl. Stadgan för inrikes Tullförpassning och Bevakning. S. D. På grund af gjorda anmärkningar, återremitterades StatsBancooch LagUtskottens Utlåtanden, N Den ai October. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. SD.
Afgår UtKetaldte Arfvoden i85: 24. '— Centonale 1: åo. — 0 ^ ifinifi. — Vinsten Ar 1817 Balance till År 1818. Skuld till Manufactur-Discont-Fondcn , , i24>855 32 5 I IO Summa 350,669138 — Contoirct den iS April 1S1S. F. F. Strum. L. 11. Willman. Capital-Slut öfver Ull - D eb et. Balance fran Ar 1817. Skuld till Mauufactur-Discout-Fondcn Balance till Ar 1819. Credit. Balance från Ar 1817. Tillgång hos säkra Låntagare . 175,349: kos Cessionanter , 31,270: 3o. 1. Behållning i Banken . , , , i,i95: 2. 1. 207,814 32 Vinst och Förlust. Influtne Räntor År 1818 , 7.601: 11. L. Afgår Uthetaldte Arfvoden , . 284: 16. — Centonale 3. „ _ •>Rn: ifi. — Vinst. Ar 1818 Balance till År 1819. Skuld till Manufactur-DisconLFonden 7,3i3 ii 8,855 43 5 4 IO Summa 333,983|331 4 Contoiret den i5 April 1819. E. F. Ström. L. H. Willman. i7a Capital-SIut öfver UII - Debet. Balance från år 1818. Skuld till Manufactur-Discont-Fondcn , - 118,855 5 10 Balance lill år 1820.
Nio 14, Mern. N:is 16 och 21. R. St. underdån. Skrifv. N:o 210. angående ändringar och tillägg i gällande. Bevill .-Utsk. Betänk. N:o 9, Utlåt. N:o 14, Mern. Niis 16 och 21. R. St. underdån. Skrifv. Bibliotheket, om uppförande af en byggnad till inrymmande af Riks-arkivet och Kongl. Se Riksarkiv. Bildt, Didrik Gillis, Motion N:o 59, angående pension å Allmänna Indragningsstaten åt framlidne Uandskamereraren L. J. Gardells enka, Anna Gardell. Stats-Utsk. Utlåt, N:o 153 samt Mern. R. St. underdån. Skrifv. Nio 186. Motion Nio 197, om understöd till Mamsell Berglinds barnhem och skola för döfstumma. Stats-Utsk. Utlåt. Nio 139 och Mern. R. St. underdån. Skrifv. Billing:, angående pension åt Enkan efter Professor J. S. Motion Nio 235. Stats-Utsk. Utlåt. Nio 153 samt Mern. Niis 180 och 210. R. St. un derdån. Skrifv. Billmark, C. J., angående understöd ål, för lifgifvande af planch-verk. Se Planch-verk. Björnstjerna, Grefve Carl Magnus Ludvig, Motion N:o 96, angående underofficerares och manskaps befordrande till de i Kongl. Förordningen den 29 Oktober 1752 uppräknade eller andra dermed jemförliga tjenster. Allm. Besv.- och Ekon. Utsk. Betänk. N:o 5 och Mern. N:o 35. Motion N:o 130, angående en gemensam Öfverstyrelse för rikets samt liga läroverk, m. m. Ailm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 118 och Mern. R. St. underdån. Skrilv.
Den under året pågående trafiken mellan Göteborg och Jonsered, !! mil, var, med afseende å transport af passagerare och gods, af föga vigt, men deremot så mycket fördelaktigare för det fortgående jernvägsarbetet genom den underlättade transporten at den betydliga arbetsmateriel, som fran Göteborg mäste föras uppåt linien. Att tjenstemän och betjening hunno inöfvas för elen under slutet af året öppnade trafiken till Wårgårda, var äfven af väsendtlig vigt. Ehuru således transporter för jernvägsarbetet och inöfvandet af ett lämpligt antal betjening för trafikens framtida vård varit de största och vigtigaste fördelarna af årets trafik, har det derjemte visat sig, att en stor del allmoge begagnat jernvägen äfven på den korta distansen mellan Göteborg och Jonsered, och att ett ganska betydligt qvantum varor transporterats samma väg. Med 2 å 3 tåg i veckan har rörelsen inbringat den icke obetydliga summan af 22,376 R:dr Banko. Några statistiska och^ ekonomiska beräkningar öfver trafikens olika afdelningar hafva icke kunnat göras, da transporterna å den färdiga banan mera afsett byggnadsarbetena än trafik för allmänhetens räkning. Tjenstemännen hafva med arbetsamhet och ordning utfört sina åligganden, och, likasom under de föregående åren, hafva alla byggnadsföretag blifvit utförda utan biträde från utlandet. Utgifterna för styrelse och tjenstemän hafva fortfarande, i jemförelse med andra länders omkostnader i detta afseende, varit låga och uppgått under år 1857 till endast 4,39 procent af den använda kostnads-summan. Södra stambanan. De gynnsamma omständigheter, som påskyndade arbetena i Westergötland, voro, ehuru ej i så hög grad, verkande äfven vid denna stambana. I den af Eders Kongl. Majit nådigst fastställda arbetsplan var beräknadt, att banan norr om
Bevärings-manskapets vapenöfning Försvarsverket till lands i allmänhet Lifmundering för indelta Infanteriet Inqvarterings-kostnader i Stockholm Till inqvarteringens ordnande i Stockholm Inqvarterings-kostnader i landsorterna Salpeter-uppköp Ved och ljus för fästningsoch garnisons-orter Spanmåls-upphandlingsoch bageri-kostnader Durchmarsch-kostnader .. Reseoch traktaments-kostnader Skrifmaterialier m. m. för Krigs-kollegium m. fl. verk för Departementets Kansli-e.spedition. Extra utgifter Ackords-förskotter och ersättningar Besparingar å de allmänna anslagen „ Summa Cr edit. Skulder fri1856, balans inom lini» m era ill. tr de Anticipationer från år 1856. Utbetalning. Kontant behållning till år 1858. Besparing. Summa. Fordringar och förskott, till år 1858 balanserade inom linien. Enligt hvad hosfogade bilaga utvisar, hafva under året brister å särskilda anslag under 4;de hufvudtiteln uppstått till belopp af Banko Riksdaler 306,246: 42. 10, deraf 265,962 Riksdaler 11 sk. 8 rst. utgjort sådane å förslags-anslag uppkomna brister, som af Riksgälds-kontoret ersättas, samt återstoden, 40,284 Riksdaler 31 sk. 2 rst., varit sådane, hvilka godtgöras från hufvudtitelns allmänna besparingar, till hvilka dock andra anslag inom hufvudtiteln under året lemnat en tillgång af 56,408 Riksdaler 25 sk. 6 rst., hvaremot å förslags-anslagen någon besparing under året icke egt rum. Af berörda sammandrag inhemtas vidare, att uti Krigs-kollegii räkenskaper inoch utbalanserats betydliga belopp under titel anticipationer.
Presteoch B onde-st ändens beslut. (2:a alternat.) Borgare-ståndets beslut. Utskottets förslag, att nedsätta införselstullen å senap, »omalen», från 1 sk. till 6 r:st., och »malen», med uteslutande af orden: »och preparerad» från 6 till 4 sk. skålpundet, har Borgareståndet godkänt, men de öfriga Stånden ogillat. Genom de tre Ståndens sammanstämmande beslut torde den i nu gällande taxa befintliga redaktion för ifrågavarande artikel böra anses godkänd. Savar. Senap. Sirop. 4 lievillnings-Ulskollcls Memorial, AV o 25. I fråga aler om tullafgifterna, måste, derest Borgure-ståndet icke vill frånträda sitt beslut och instämma i de öfriga Ståndens, följande omröstning företagas: 252:o. Den, som, i öfverensstämmelse med tre Stånds beslut, anser gällande införselsafgifter å omalen senap 1 sk. och å malen 6 sk. skålpundet böra bibehållas, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, ncdsättes afgiften å omalen senap till 6 r:st. och å den maina till 4 sk. per skålpund. Samtliga Riks-slånden hafva godkänt Utskottets förslag, att, med upphäfvande af nu gällande förhud mot införsel af sockersirop, brun eller hvit, å denna artikel bestämma 3 sk. införselstull per skålpund. Presteoch Bonde-stånden hafva derjemte godkänt Utskottets förslag att sammanföra capilair-, mullbärs-, rosenoch violsirop i en rubrik med 3 sk. införselstull skålpundet. Ridders/capet och Adeln åter har för nyssnämnde slag sirop bibehållit gällande bestämmelser, hvaremot Borgare-ståndet, genom antagande af Kongl. Maj:ts> förslag, sammanfört alla slag sirop under en rubrik med 3 sk. införselstull.
I afseende å den sålunda ifrågaställa organisationen hade Chefen för Sjöförsvars-departementet funnit anledning till den erinran, att Officerarnes frikallande från ofvanberörda särskilda, för deras egentliga bestämmelse främmande, bestyr väl i allmänhet vore ändamålsenligt, men dock syntes, åtminstone för det närvarande, icke kunna utan stora svårigheter utsträckas jemväl till den korpsen nu åliggande kontrollen öfver skeppsmatningarne; och då för utöfningen af denna kontroll i Stockholm, Göteborg och Carlskrona fortfarande skulle, såsom hitintills, erfordras 3 af Departements-chefen dertill förordnade Konstruktions-offkerare, borde den föreslagna staten, som upptoge 6 sådane Officerare, ökas med trenne af lägre grad, hvaremot de ifrågasatta verkmästare-arfvodena kunde från 6 till 4 förminskas, äfvensom en särskild Öfverste eller Sekund-chef för Konstruktions-korpsen syntes kunna undvaras och er - sättas med en Regements-officer; varande på grund häraf utaf Departements-chefeu föreslagen en löne-stat af följande innehåll: 1 Öfverste-löjtnant lön 4,000: — 2 Majorer, <\ 5,500 R:dr, » 7,000: — 1 Kapten » 3,000: — 2 Kaptener, å 2,500 R:dr, » 5,000: — 3 Löjtnanter, å 1,200 R:dr, » 3,600: — af hvilka lönebelopp |:delar skulle utgöra egentlig lön och |:del tjenstgörings-penningar; Arfvode till Informations-ofliceraren 450: — Arfvoden till 4 Verkmästare, hvilka, uppbärande löner på Flottans Timmermansoch Handtverks-stat, tjenstgöra såsom befälhafvare vid arbetsposter, å 400 R:dr hvardera 1,600: — Arfvoden till Ritare vid Konstruktions-kontoren 1,000: — Till Kongl.
Fabriksrörelsen befinner sig härstädes ungefärligen i samma skick, som för 5 år sedan. De bedrif^as af 11 egare och mästare, 37 gesäller och andra arbetare. Årliga tillverkningen uppgifves ega ett värde af 13,765 R:dr. Handtverkerierna bedrifvas af 38 mästare, 28 gesäller och 49 lärlingar. Sillfisket idkas med 9 så kallade vrakekar af 36 personer. Sjöfarten har varit efter uppgift i tilltagande. Den idkades år 18-38 med fem fartyg öfver 10 läster af tillhopa 109 svåra lästers drägtighet och med 4 fartyg under 10 läster. Sistlidna år idkades den af 9 fartyg öfver 10 läster, tillhopa dragande 221 svåra läster, och med 5 fartyg under 10 läster. Staden eger ej stapelrätt, eger dock Nådigt tillstånd att från Bornholm direkte införa och till samma ställe utföra vissa varor. Stadens jord innehåller 306 tunnland och brukas af stadens invånare. Christianstads Landskansli den 28 Juni 1844. GEORG von ROSEN. J. N. BRÅKENHIELM. Femars-oerälteist frän Christianstads Län. 3 aBÅjr*3S BEFALLA INGSH AF VANDES UTI Halmétius Lä« TILL EOIGL, MAJIT i underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE för Åren 1837, 1838, 1839, 1840 och 1841. STOCKHOLM, 1844. TRYCKT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl■ Boktryckare. § t. L änels gränsor hafva under den period som utgör föremål för denna berättelse, icke undergått någon förändring; utan utgöres af Christianstads Län å ena sidan samt Kattegatt och Östersjön å den andra. Ehuru mycken tillgång på skog inom Länet icke finnes ejvar, bibehålles likväl den gamla benämningen skogs-trakt, till hvilken räknas de härader, som närmast angränsa Christianstads Län, och slättbyggd, den del, som tillgränsar hafvet.
Då jag således omöjligt kan finna, att Utsk:t förmått framlägga något enda antagligt skäl för förkastande af det uti förev:de fall gällande stadgande; men deremot särdeles mångå omständigheter tala derför, att saken måtte förblifva i dess nuv:de skick, så anser jag, mig, vid sådant förhållande, ega all ani. att hemställa det Betänka matte afslås. Frih. Cederström, Rudolf: Jag tillåter mig att i afsale å denna fråga anföra ett gammalt ordspråk af följande lydelse: »Det händer att man kastar ut barnet med badvattnet». Jag fruktar, att Utsk:t begått en sådan ofrivillig förseelse. Till en början säger nemi. Utsk:t, att »soldaten för en viss ordnings skull må »hafva sig ålagdt att för befälet anmäla nar han ämnar träda i Den W Juni e. m. 18T »äktenskap». Detta medgifver således Utsk:t; men tillägger derefter, att »delta åliggande likväl icke bör utsträckas derhän att dét »skulle vara en skyldighet för honom att af befälet begära tillåtelse »dertill». Sedan Utsk:t derefter anfört några andra skäl, hvilka den siste värde talaren grundligen vederlagt, slutar Utsk:t med en hemställan »att R. St:r må i underd. skrifvelse hos K. M. an»hålla om uphäfvande af förbudet för gemenskapen att gifta sig »utan vederb:de befäls samtycke». — Här nämnes icke vidare något ord om den af Utsk:t likväl så nödvändig ansedda »anmälan». Af ordalagen i den punkt af nu gällande tjenstgöringsreglemente, sora afhandlar ifrågav:de ämne och hvilken den förste talaren up läst, finnes, att det är endast i det fall, att någon betydande anm. mot brudens vandel är att göra, sorn befälet eger vägra tillåtelse till giftermålet. Det synes mig sannerligen vara i soldatens egna intresse och för hans egen välfärd, som ett sådant stadgande är gifvet.
Denna sångmö hålles i tukt o c h herHon sökte i arbetet tröst o c h lugn i tider af dant man finner hos Thackeray i hans studium rans förmaning — kanske gömmer hon pä sorg, i arbetet har hon vunnit det lifsinnehåll, större motsättningar, än hon låter världen veta hon e j kunde vara utan. O c h satiren blir så m y c k e t skarpare just därför, att den är så af, eller kanske är det fruktan för att visa vet, h u r flitigt o c h omsorgsfullt hon arbetar, lugn o c h behärskad, utan hetsiga utbrott, utan sig öfverdådig och slå öfver, som förmår henne kan se på hennes berättelser, att de ej blifvit anklagelser, — fru Kleonore talar själf o c h att uppträda så otadligt o c h reserveradt, att kastade ur pennan på måfå, ej äro ögonblickets handlar själf o c h läsaren far draga sina slutlägga sordin pä sina ord. eller en tillfällig stämnings barn. om o c h o m igen, till dess h o n blir nöjd m e d är analyser af behärskade känslor. D e n på nytt » o c h » Quasi una fantasia » — den Rust R o e s t s framställningssätt i dessa bada rosamvetsgranna arbetsmetoden hindrar henne ej maner är denna princip att låta personerna sistnämnda en af hennes i uppslaget minst från att vara något ojämn, men h v e m är inte originella, men i framställningen af personernas skildra sig själfva, utan att författaren tränger det? T alla händelser blir ojämnheten större, inre l i f mest typiska skildringar. Riktigt på sig fram med förklaringar, analyser, invänddå man h a r f ö r liten än då man h a r f ö r ningar o c h slutledningar. djupet g å r hon dock ej ens där, det hela är Det berättas föga i m y c k e n själfkritik. Nybörjaren o c h dilettanten mera en lek med känslor, än det är lifvets dessa skildringar, som mest upptagas af samfinna sitt första utkast godt nog sådant det är, hårda allvar.
)) Vackra svarten)) 81. redan en ganmal viilk$ind bekant for vgrn barn. Den har forut hetat wEn hiists lefnadsoden)). Den har nu blifvit bearbetad af Herr MJendell och)) forsvenskad B. Nbdelserna liro forlagda till S k h e. Bolien synes nn vara ntgifven s8rslddt i djuskyddsvanlig - sarskildt ')) hBstviinlig)) - afsikt och re1rommei1- deras till det basta B t balm och nagdom, son1 ha hjiirtn for djuren. Sbgokviilluy 110s rwster Lottn af H e d d a Aw7erson. Att ett arbete af Hedda ~ n d e r s o Bfven i~ i Br forekommer bland de till juleu ntkomna boclrepa Br en nyhet, som .siilcerligen skall mottagas ined stor tillfredsst~llelse af vAra P~IIA, ty forfattarinnan till)) Rolfs nya k n s i u e r ~, m. fl. Atnjnter stor yopulnritet bland sin liisekrets. Men ocksB Bger denna forfattarinna i ovanljgt, hog grad formagan att afpassa ' stilen och innehiillet i sina berattelser efter barns fattningsformiga och forestallningssiitt och att gora frainstall-, ningel~ a£ haudelserna bbde roande och lgttfattlig. Afven det i &amp; r utkomna arbetet, soin a r sfsedt for barn inellan S - 10 Br, vittnar om Hedda Audersons fortroliga bekaatskap med ' burnens swak oc; h 0111 hennes stora viilde oiver formen. Det inneh6ller f l e r ~ a£ de ga.in1a valkiinda sagor, solu i mdnga generationer varit de m d s fiirtjusning, sfisoiu: s sag an om prinsessan SniShvitb, &gt;) Lilla Rodhuirons a, madd din och den underhara lampens m.
Ridderskapet och Adeln och Högvördige Preste-Ståndet den torde December, samt af Vällofl. Borgare-Ståndet den ia:te i samma månad; ej ansett sig härvid kunna foga annan åtgärd, än allenast den att förhållandet hos Hedervärda BondeStåndet vördsamt anmäla. Stockholm den 19 December 1823. Ankom den 21 Dce. i8a3.. Riksens Höglofl. Stånders StatsBancooch Lag-Utskotts Betänkande, i anledning af en från Hedervärda Bonde-Ståndet remitterad Motion om förnyad underdånig fram ställning till Kongl Maj:t, i afseende på Stats-Utskottets Betänkanden. 6o5 frågan om enskilde personers och Bolagsrätt att sins emellan inom Riket utställa Invisning. Sedan Kongl. Majit, tui Dess 'Nådiga Tal till Rikets»Ständer å Riks-Salen den t8:c!e i denna månad, i afseende på det af Rikets Ständer till Kongl. Majus Nådiga Sanction i underdånighet öfverlemnade förslag till stadga om Invisningar, som emelian enskilde personer och Bolag inom Riket utställas, täckts i Nåder yttra, ”det Kongl. Majit, som insett beliofvet af så väl Allmänna Lagens, som Handelsoch Drätsel-författningarnes iordningbringande tili en enkel, klar och lätt fattlig lagstiftning icke skulle hafva tvekat, att, oaktadt de betänkligheter, som deremot i andra afseenden förekommit, 'antaga berörde Lagförslag, så vida icke/' enligt detsamma, vid uragtlåtet gällande af invisningars belopp, ”tolf ProCents ränta varit förenad med bysättningstvång; men vid sådant förhållande, funnit sig sakna skäl att till detsamma lemna bifall;*' så har, uti Hederda Bonde-Ståndet, ofvanbeiörde dag den i8:de December, Riksdagsmannen Mäns 6ö6 Stats* Utskottets ttctänkandcn. Mattisson från Christianstads Län andragifc, att af Kongl. Maj:ts omförtnäldte
Bland Länets socknar äro ot vif vela k tigt Resele och Sollefteå de på naturskönhet rikaste, och ådalarne, eller det på ömse sidor om de stora elfvarne varande land, äro både bördiga och vackra, samt kunna i naturskönhet täfla med hvad de flesta provinser kunna uppvisa, om ock det måste medgifvas, att dessa nejders egentliga skönhet är kort som den höga nordens sommar och under den långa vintern förvandlar sig i ofantliga snömassor mellan de höga bergen och de täta skogarne; men vinterns taflor äro storartade och hafva äfven sina dagrar. Kustlandet är sämre lottadt än ådalarne, och de så kallade fjellsocknarne hafva minst att bjuda på, vare sig i afseende på naturskönhet eller bördighet. Deras läge högt öfver vattenytan — i Hafverö till exempel, 1,150 fot — gör vegetationen der svårare, än i de öfrige socknarne, och oftare äro de äfven hemsökta af de förstörande nattfrosterna. 8 Klimatet inom Länet är olika i olika socknar, och olikheten är tili och med märkbar inom samma socken på södra eller norra sidan 0111 ett berg. Att det år ifrån år visat en mildare karakter kan dock med skälig visshet antagas, dels vid jemförelse af äldre och nyare observationer i detta afseende, dels i förtroende till äldre folks berättelser om de starka vintrar, som fordom hemsökte de norra provinserna och af hvilka man i sednare åren icke halt särdeles känning, hvilken förändring anses vara förorsakad al de allt mer och mer skeende uppodlingarne, de i samma mån minskade skogarne, äfvensom af den utdikning af kärr och myror, som efter band, fast småningom, verkställes. Flera af Länets socknar äro belägna vid hafvet och ännu flera vid de segelbara floderna; ingen saknar större eller mindre insjöar och tjernar. Af floderna märkas: l:o Ångerman-elfven, den största i riket, hvilken leder sitt ursprung från tre särskilda ställen på Norrska fjellen.
I medeltal, beräknadt för 212 af de nu befintliga 34 0 Poststationerne, från hvilka förstnämnde stationer Posten befordras med 2 hästar, betalar Postkassan 38<f skill, pr mil *) för hvar häst och redskap, d. v. s. selar och åkdon; hvarvid likväl bör anmärkas, att Poststyrelsen i de senaste åren på flere af hufvudlinierne från Kristiania dels anskaffat och underhåller särskilda Postvagnar, dels ock försett desse med Postiljoner. Vid de öfrige 104 Postombytena, hvarifrån befordringen sker med en häst, betalas åter i medeltal för häst och redskap 44, 3 skill, per mil. För skjutsning sväsendet gäller åter Lagen af den 6 Juni 1816, med de deruti i Lagarne af den 17 Aug. 1821, den 28 Juni 1824 och den 24 Sept. 1851 gjorda ändringar och tillägg. Hufvudbestämmelserna i 1816 års Författning efter de ändringar som sedermera egt rum äro följande: §4. I alla de distrikter vid Rikets Hufvudvägar **), hvarest den skjutsningsskyldiga Allmogens flertal det önskar, och der det efter närmare undersökning befinnes utförbart, skola fasta stationer (motsvarande de Svenska Skjuts-entreprenaderne) tid efter annan anläggas till de resandes befordran. § 4. Entreprenörerne åligger att hjelpa hvarandra sålunda, att när skjuts ankommit från en fast station till en annan dylik, kan han på sistnämnde ställe uppehållas i 2 timmar efter ankomsten för att afbida och mottaga returskjuts. I öfrigt måste Entreprenören sjelf genom akkord skaffa sig behöfliga Reservhästar vid de tillfällen, då alla hästar vid stationen, som kontraktsenligt skola hållas, utgått, så att ingen resande, som med Reservhäst skall befordras, må uppehållas längre än .4 timme ***). Resande, som skola befordras med stationens egna hästar, få åter icke uppehållas längre än j timme. *) 100 Norrska alnar