Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppå härefter framställd propos., beslöt R. o. Ad. att lägga Utsk:s ifrågav:de yttrande till handlingarne, med förklarande, att R. o. Ad. vidblef sitt förut i ämnet fattade beslut. Betänk. ]\’:o 71, (Fjerde IlufvudTiteln). 8:de punkten. Hr Lefrén, Joh. Pehr: Jag anhåller vördsamt att R. o. Ad. täcktes vidblifva sitt förut fattade beslut och således afslå hvad Utsk. nu framställt. 392 Den 26 September. Hr Lilljehöök: Då, enligt hvad Utslits Utlåt, uplyser, R. o. Ad. samt PresteSt. bifallit frågan i väsendtlig del och R. o. Ad. endast i ett mindre betydande afs. fattat olika beslut mot PresteSt., men, om R. o. Ad. fortfarande skulle vidblifva det vilkor som här är antydt, det således icke blefve 2:ne Stånds beslut, fruktar jag att frågan vid sådant förhållande skulle ställas mera på sin spets, än om R. o. Åd. bifölle, hvad Utsk. i sitt förra Betänk, tillstyrkt. Då blefve det åtminstone 2:ne Stånds beslut att den begärda anslagsförböjningen för KrigsAkademien skulle i väsendtlig mån beviljas. Jag får anhålla om propos. å bifall till Utsk:s först afgifne Betänk. Hr af Klint, Erik: Ehuru, efter hvad vi hört Riddarh.- Sekret. nyss uplysa, icke något prot.-uldrag från PresteSt. ang:de dess beslut i denna fråga ankommit, har jag mig dock enskildt bekant att PresteSt. vidblifvit sitt förra beslut, och således finner jag, i motsats mot Hr Lilliehöök, skäl vara för handen att äfven R. o. Ad. vidhåller sitt förra gången fattade beslut. Då nu Hr Gr. o. Landtm, först hemställde om R. o. Ad. behagade med frånträdande af sitt förut fattade beslut bifalla Ctsk:s i afs. på denna punkt afgifna yttrande, ropades starka
D å den juridiska fakulteten vid Zuriehs högskola redan tidigare med pluralitet uttalat sig för fru Kempin, så lider det intet tvifvel, att hon ej vid nästa föreläsningsperiod kan komma att begynna sina föreläsningar. uru den goda sak, som ligger till grand för kvinnofrågan, alltjämt går framåt Hvem log bredvid hans första bad, och finner fastare mark, belyses på det tydHvem ställde om, ligaste af följande små meddelanden, som böra intressera Iduns läsarinnor. Ått allt, allt för den lille Det första priset, utfäst af » Londons meSå Ij af lig t förekom? dicinska skola för kvinnor », har i år eröfrats af miss Urania Latham, dotter af en affiden präst, och » Fanny Butlerstipendiet » har tillHvem styrde barnets första fjät, erkänts en tyska, fröken Valeska von Himpe Så öm och god; från Leipzig; den segrande täflarinnan är dock förpliktigad att en tid bortåt som läkare ägna Hvem rättade, och hvem förlåt sin tjänst åt engelska kyrkans Zenanamission Med samma mod; i Indien. — Fröken Amelia Cardia har högHvem hade famnen öppen tidligen promoverats till doktor af den meOch barnets tår förstod? dicinska högskolan i Lissabon efter att ha lagt bakom sig en tvåårig verksamhet som assistent på hospitalet St. Joseph. — Bildhuggarinnan Hvem var den hulda kärleksfamn, Euphrosyne Georgias tilldelades på årets konstutställning i Athen guldmedalj för en staDess hjärta drog; tyett af Pallas Athene. — Under namnet Hvem var den lugna, säkra hamn? » Internationella unionen för vetenskap och Jag vet det nog, konst » har i Frankrike bildats ett sällskap af herrar och damer för att lägga i dagen, att Ått under kvalda nätter ett sällskap, som består af bägge könen, mycMan döden själf bedrog. ket väl kan fullfölja vetenskaplig verksamhet som sitt enda mål.
Muj:ts Wasa Orden Sam. Owens, hvars fabrication varit ansenlig och som fortfar att utmärka sig genom nyttiga arbeten af större art, såsom Ångmachiner och dylikt, samt nu har under arbete den Hängbro af jern, som skall anläggas emellan Rosenbad och Mynt-Gränden. Porcellaines-tillverkningen vid Rörstrands Fabrik, den enda af detta slag, sorn finnes här i Staden, var sistlidet år betydligt större, än något af de fem föregående åren, och har i följd af täflan med det nyligen anlagda Porcellaines-Bruket vid Gustafsbergs Egendom på Wermdön, vunnit mycket i godhet. Till bestyrkande af detta sednare förhållande, har Disponenten öfver Porcellaines-Fabriken vid Rörstrand företett ett utdrag af Kongl. Commerce-Collegii Protocoll den 2 Martii i832, vitsordande, att, hvad beträffade tillverkningen af Svenskt Sten-Porcellaine, denna inhemska industrigren nu mera med allt skäl kan ställas i bredd med den af samma slag i främmande länder. Sockerbruks-rörelsens utvidgande i afseende på tillverkningens mängd de sednare åren, hvilket synes deraf, att tillverkningsvärdet år i832 med icke mindre än ro3,6o3 R:dr öfversteg det för år 1827, har väl blifvit i Societetens Utlåtande medgifvet, men under förmenande, att rörelsen ej varit gynnad af en motsvarande afsättning, samt att detta missförhållande jemte nedsatta priser å tillverkningarne och derigenom minskad arbetsförtjenst, medfört svårighet att med framgång drifva rörelsen och ansågs snart föranleda lill inskränkning uti Idkarnes antal och vidden af deras handtering; hvaremot Halloch Manufactur-Rätten förklarat sig icke äga anledning att besanna dessa uppgifter om Sockerbruks-rörelsens försämring.
B:ko, utgörande värdet af några till Kungsöhrs kungsladugård anvisade dagsverken, hade, enär Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, genom nådigt bref af den 19 Augusti 1851, bland annat, i nåder förordnat, att de till Drottningholms, Gripsholms och Strömsholms Kongl, slott och kungsladugårdar dittills utgående indelta räntor äfvensom kronotionde-spanmål borde till stats-verket indragas, emot det att tillökning uti de för dessa lägenheter anvisade kontanta anslag beviljades, Rikets Ständers år 1859 församlade Revisorer hemställt, att, för iikstämmighets skull, åtgärder matte vidtagas för nämnda räntas indragande till stats-verket, och uti sitt öfver berörda framställning afgifna utlåtande upplyste Kongl. Stats-kontoret, jemte förmälan, att ifrågavarande dagsverken utginge af hemmanen Bjurnäsboda och Karmdalen i .Skedevi socken af Fellingsbro härad samt tillförene upptagits i räkenskapen under titel ordinarie afkortning, men dåmera, jemlikt Kongl. Kammar-kollegii föreskrift, blifvit till anordnings t i tel omförda, att, Landshöfdinge-embetet i Orebro län, beträffande dispositionen af denna dagsverksrärita., genom utslag den 4 November 1856, af anförda skäl förklarat, det skulle densamma framgent till Kungsöhrs kungsladugård utgå, men att berörda utslag, sorn blifvit understäldt, ännu vore på bemälda Kongl. Kollegii pröfning beroende. Sedan jemväl
Den betänklighet, som Hr von Hartmansdorff här har upkastat anser jag icke förefinnas. Om den nu anmärkta utgiften icke hade ägt rum, så hade visst icke medlen kommit Riksg:skont. till godo, emedan de utgått från ett anslag, som icke är förslagsanslag, utan på hvilket, om några besparingar kunnat ske, desamma blott varit disponibla inom de föremål, för hvilke titeln blifvit anvisad. Alt Konungen ägt af besparingarne på anslag för brobyggnader i allmänhet och landtmannanäringar, anvisa mede! till ifrågavar. ändamål, anser jag vara ostridigt. Nu hafva de likväl blifvit anordnade på en titel med annan rubrik, än den jag egenteligen hade trott att de bordt anordnas på, nemi. på titeln: ”vägar och kommunikationer, med ett årligt anslag af 8000 r:dr”, och hvilket hade varit rätt, såvida tillgång der hade funnits; men då tillgång icke förefanns, anser jag att K. M. hade kunnat anvisa utgiften på hufvudlitelns besparingar, såvida behof verkligen förefunnits af en bros anläggande, hvilket jag vid detta fall dock betviflar, enär antalet af broar inom Upsala stad tycktes mig vara väl stort. Men jag antager alt det varit behöfligt, och då hade visserligen icke något hinder mött för pengarnas anvisande på hufvudtitelns besparingar. Någon formvidrighet anser jag verkligen hafva ägt rum, men då penningarna af K. M. kunnat disponeras, blott det formenliga skrifsättel: ”på hufvud-titelns besparingar” i st. f. ”på anslaget för jordbruk, handel och näringar” begagnats, så skulle jag för min del tro, att ändamålet med denna skrifvelse i det hela, icke är af den beskaffenhet, att det ligger nå - 256 Den 1 Februari f. m. gon vigt uppå, huruvida den blir expedierad till K. M. eller icke. I Utsk. har jag icke satt mig emot det beslut, som der fattades, och således icke heller här yrkat afslag, men jag kan å andra sidan icke finna så särdeles stora skäl alt tillstyrka antagandet af Utsk:s förslag, att jag dervid för min del fäster någon vigt.
Ständer behagade hos Kongl, Maj:t göra anmälan örn en sådan förklaring uti samma moment, ’att Redogörare icke hafva att ^bekomma annan ersä'tning för blifvande Pro’ viantOfverskottea: i förrådet, än sorn svara ”emot de brister af afsk il 1 ige andra Proviant”Persedlar, hvilka bevisligen icke härröra från ”tillgrepp, jemte den Redogöraren lagligen tillbommande MagazinsProcenteri, samt att vid ”HufvudAdministralionsVerket, härom bör upp”rätta-s och lill pröfning och Resolution afiäm”nas ändtelig liqvid antingen vid hvarje Expeditions slut, eller ock, der Magazineringen är ’5efter annat fortsattes, vid hvarje års utgång, ”derefter först ersättningen äger rum.” Deputerade tro sig ej heller sluteligen böra underlåta omnämna, att deras göromål blifvit serdeles lättade genom den öppna beredvillighet, hvarmed så väl sam\elige Embetsoch Tjenstemän , som vederbörande Verk och Collegier i allt gått Deputerade till mö es. Då Deputerade i afseende på deras i ofvanberörde måtto fogade åtgärder medelst Revisionens tillsyn och ledning, medelst nödiga föreskrifters och handräckningars utverkande derföre, medelst härstädes fö.ehafde specielle RevisionsFörrättningar samt medelst ofvanberörds generella Coutroll å KrigsFondsmedlens ordentliga uppbörd och disposition sökt uppfylla de af. Riksens Ständer detn gifne föreskrifter, få ock Deputerade till Riksens Höglofl, Ständers egne benägna pröfning vöfdsamt öfverlemna be» ig2 Rikt, St. Revisorers Berättelser. rörde åtgärder, närmare bestyrkte genom Deputerades uti 5 serskildta Band inhäftade Protocoller, hvilka Deputerade anhålla få återbekomma såsom nödige vid RevisionsVerket. Och afvagta Deputerade i anseende till den i ofvanberörde måtto återstående delen af så väl KrigsRevisionens som Deputerades åtgärder, Riksens Höglofl.
Till vinnande af närmare upplysning rörande första punkten, har Utskottet begärt och undfått del af de i kommandoväg utfärdade handlingar, som angå beräkningen af tiden för nämnde suspensionsstraff, och deraf inhemtat: att då Kommendanten å Waxholms fästning, Majoren Åkerstein, genom Kongl. Maj:ts omförmälde nådiga utslag af den 6 December 1849, dömdes till fyra månaders suspension från kommendants-befattningen jemte förlust af lönen för samma tid, han var Bih. till R. St. Prot. -IS50 & -iS5L 5 Sami. 5 Håft. 2 ^0 Konstitutions-Utskottets Memorial, iV.-o 6. i åtnjutande af tjenstfrihet, honom beviljad den 25 Maj 1849 först för fem månader och sedermera förlängd den 30 Oktober 1849 på ytterligare fem månader, samt således tilländalupen den 30 Mars 1850; att Krigshofrätten uti skrifvelse af den 17 Januari 1850 anmodat
Dessa propositioner besvarades med 74 Ja och 4^> Nejs hvadan och då Ja vunnit, för Kopparstick, Estamper och Lithögraphiska Arbeten, oinbundna, är bestämd en Tull, vid införsel till. Rtdr samt vid utförsel till i R:dr utaf 100 Rtdrs värde. Den sorn bifaller BevillningsUtskottets förslag att InförselTulle» å Talgljus skall bestämmas till 1 R:dr 3a sk. per L®> röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; kommer Införsel-Tullen å denna vara att utsättas till samma h&lopp, som i *826 års Taxa eller 2 R:dr 24 sk. per LS Omröstningen härom har utfallit med 3i Ja och 88 Nej. Och då Nej vunnit, är IhförselTullen å Talgljus bestämd till samma belopp som 1826 års Taxa utsätter, eller 2 R:dr 24 sk. per L®. 3o:e Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag, att Målningar, Ilandteekningar och Ritningar, infattade eller oinfattade, af Svenska konstnärer, skola tullfritt inoch utföras, me» att för Målningar o;c., af andra än Svenska konstnärer, skal! bestämmas en införselTull af 5 Rjdr samt utförselTull af 1 R:dr å ioo R:drs värde, röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. AK Vi nner Nej; komma Målningar, Ilandteekningar och Ritningar, ehvad de Öro af Svenska eller andra konstnärer, att befrias från både inoch utförselTull.
Majit, på grund af det sålunda ådagalaggda behofvet af skolans utvidgande, hvilket ytterligare bestyrktes deraf att derstädes utexaminerats lista året 21 och 2:dra året 34 elever, deraf 18 till första klassens skeppare, under det alt sistnämnda året endast 15 elever skola begagnat undervisning i Malmö och 11 i Calmar navigationsskola, måtte i nåder täckas för Hernösands navigationsskolas förändring från lägre till högre undervisningsanstalt bereda förhöjdt anslag till åtminstone enahanda belopp, som redan vid 1840 års riksdag blefvo för skolorna i Calmar och Malmö bestämda. I anseende till de af Direktionen uppgifna förhållanden tillstyrkte Statsrådet i underdånighet, att Kongl. Majit, i ändamål att navigationsskolan i Hernösand må från lägre förändras till högre undervisningsanstalt, må af Rikets Ständer för denna skola äska en förhöjning i anslaget med 800 ridr. b) Direktionens för skeppsbyggeri-institutet skrifvelse af den 4 Juni innevarande år, deruti, med redogörande för det skick, hvaruti institutet sig befinner och för undervisningens fortgång, samt med anmälan att 9 elever vid anställd examen i sistlidne April månad befunnits ega de kunskaper, som för verkmästare blifvit fastställde, äfvensom att egarne af det skeppsvarf, der denna undervisningsanstalt blifvit inrättad, i allt fullgjort de skyldigheter, hvartill de i sådant afseende genom kontrakt sig förbundit, Direktionen anhållit, att anslag till institutets fortsättande må af Kongl. Majit hos Rikets Ständer vid nästa riksdag begäras.
ser synas hafva lar Namnet Sigrid Arnoldson i främmande gått land och tjusar med sina har härliga landet toner andäktigt rare. skaror af lyssnande åhö- Jenny gått ock redan nu näktergal sina drilLind har hädan, men hennes minne lefver fullbordan. för närvarande i utlika bättre — god, bon om ej är ju betydligt yngre — klang än Adelina Pattis. skall Här hemma uppträdde alltid lefva, och de, som Sigrid Arnoldson på hö- en gång hört henne, bära sten 1887 med för dast på konserttribunen. Nilsson Det lifliga bifall hon då sig lifvet. oeh i ett minne Kristina och då enfinnes ännu bland de lefskördade gällde D o g äfven vandes antal, men har anhennes sång, men kanske tagligen ock lika mycket det namn sig för alltid dragit tillbaka från sångtribunen. En värdig efterträderska nämnda, till den har hon hon bar. Någon stjärna af rang var hon ännu ej, förstom nu bästa förhoppningar. i hon ock ingaf de Det sin tur, såsom det synes, är fått en lika värdig efterde sista tvänne åren, som följerska. Dennas hon är Sigrid Arnoldson. Sigrid namn emellertid först under gjort karrier, Arnoldson födsande sin egentliga snabb som få oeh lyandra på, des i Stockholm år 1364 detta område. och är dotter af den utsertsom operasångerska, tidigt synes hon dock på sista vid tiden hafva opera Oskar A r - egnat sig märkte, allt bortgångne vår k. Såväl konnoldson. för tenoren Hennes sångarföreträdesvis åt det senare facket, inom hvilket hon gåfva är sålunda ett arf. ock Efter studier här hemma lysande framgångar. för dessa framgångar och hvad Isidor Dannström och Fritz Arlberg kom under ledning framstående af skördat sina hon hon för den som sångerska sångläraren mest närvarande hufvudsakligen veta Om är vi genom de Maurice Strakosch, Adeunderrättelser, som komlina mit till oss genom utlanPattis ende läromä- stare. Kedan tidigt förutspådde denne, att Sigrid Arnoldson en skulle blifva stjärna af första ordningen. Hans förutsägeldets press. gaste är Det väsentliaf hvad som följer ock hemtadt facktidning område.
Uppgiften af en underbalance af 560,690 R;dr 7 sk. 7 r., äfven med det kanske origtiga uteslutandet från Svenska handelsvågens credit af de exporterade Nederlagsvahrorne, tål någon rättelse} ty om Tullinkomsten 8i34°4 R;dr 20 Den 7 April e, m. 117 *» \ sk. 6 r., såsom en behållen vinst ej mindre för Statsverket än för landet tillägges samma Credit, så återstå endast 47y,285 R.dr 36 sk, 1 r., hvaraf åter böra afgå handelseller Corn. mbsionsvinsten, på afgångne nederlagsvaror, talrika Besättningars och passagerares provisioner och förtäringar, värdet af oangifnevahror och den Finska import som med vinst å-i ter till utlänningen exporteras, hvilket tillsam-j mans måste utgöra en betydlig del af förestående saldo, men endast gissningsvis nu skulle kunna bestämmas. Under namn af provis:on, hvarmed hvarje person, får vara försedd, som till Finland öiverreser, afgå i synnerhet bränvin, Socker och CafFé, som lördelt på många tusende personer icke bör vara obetydligt Utländskt jern är till införsel i Ryssland förbjudit, men jern med Finska Bruksstämplar få efter Finlands införlifvande med Ryssland dit infpras. Det Finska i Estoch Liffland begärliga jernet är derigenom för Finland en hufvudsaklig exportartikel, hvaremot detta land fyller sitt genom denna handel uppkomne bristande egne behof med Svenskt jern. Införsel i sednare tider af andra Länders klädesfabrikpter och inrättande af egne Fabriker hafva i Finland redan minskat införskrifning af Svenska kläden, hvadan följden varit, efter hvad man för mig uppgifvit, att flere klädesstolar i Norrköping blifvit overksamme} men då Svenska klädestillverkningen nu mera hun-; nit en större fullkomlighet tror jag, om införseltullen i Finland mot en motsvarande förmån kunde nedsättas, ännu betydlig afsättning 13 S Den 7 April e, m. borde kunna påräknas.
Enligt Tullkomiténs förslag Enligt traktaten emelTullsatser i nu lan hVan Irgällande Svenska Qvantitet åren idll XraXlK” rike och Tulltaxa. för TullbeTyska Tullräkningen. 150 l stycke 75 34 » 50 » 25 34 1 <EE 25 1 skålp. 15 » 200 » 100 » 50 » 25 » 300 » 100 » 400 » 300 300 250 200 150 90 » 150 » 125 125 100 100 75 36 & 45 » 600 300 300 250 200 150 90 » 200 » 150 150 100 68 » 500 » 300 300 250 200 150 34 » 150 75 34 » 75 » lika med läderar beten, ej speci ficera de. 23 87 Strumpor och andra på strumpstol eller ge nom stickning tillverkade arbeten, ej spe cificerade: heleller halfsiden andra slag Vadd: silkesandra slag Vantar: heleller halfsiden andra slag Ylleväfnader, af ull allena eller blandad till större eller mindre del med bomull, lin eller andra ämnen utom silke: filtar och mattor, derunder inbegripna kantade resfiltar.. pressduk andra slag Garn, kameloch ull-, alla slag: ofärgadt färgadt eller blekt, s. k. brillantgarn derunder inbegripet Bomullsväfnader: gaz, halflinon, musslin, nettelduk, dimity och batist tyll andra slag: oblekta och ofärgade blekta eller färgade tryckta eller pressade
J a, om det bara hade varit tre sm&amp; reck pk hvar a.xe1 s i skulle den strax Ila haft ett annat iitseende.~ Det var någonting som slocknade i Teklas ögon. Det var soin en slöja hade dragit sig öfirer det striilaride uttrycket i hennes ansikte. Det var som om en liten fin knif plötsligt stuckit rakt i moderns hjärta. Bara tre smH vecka, som icke kiinde Atadkoinmas. ~ B a r a tre små vecks, utkläckta ur en fifang och ytlig modedockas tanklösa hjärna, utslungade af h t m m hiinsynslösit tiiuga, hade kraft att kasta sin skugga öfver Isarleken, glädjen och tacksamheten. Ty bakom hennes ord stod modets, all individualitet och originalitet förstörande, all sparsamhet och aktsamhet hämmande, all sjalens nobless nivellerande, fjolliga och dock oomtvistade makt. Atrzait dn Eerjrtedt, Litterat ur. En rom-an om förste konsuln. Fyån den 18 Brumaire till freden i Amieris. Ernst Bojesen, IGipenliamn 1894. Fru guvernören af Pari S af Matliilda NIalliiig. Bilder från kejsarliofvet 1807. Albert Bonniers förlag, Stockholm 1895. g a n liar gjort den anniärkliiiigen niot fru Mallings böcker, livilka behandla den ena Napoleon soiii konsul, den andra samme man som kejsare, att de icke äro romaner, icke heller historia, icke heller tillhöra nbgon animn förut kand litterär konstarr;, utan äro ett mellanting af historisk roman, fantasiskildring och kelturinålning. Detta är samt, nien ar knappast att betrakta som ett fel, kanske snarare som en förtjänst och skänker i vissa Iiänseenden ett alldeles obestridligt behag åt böckerna. Det är i allmänhet en sanning, att ett mäktigt intryck skapar sin egen form, och så har här skett. Napoleon den store utöfvar sainma nästan magiskt tilldragande makt på eftervärlden so111 på sin samtid, och är icke bästa beviset därpå den Napoleonkult, som sedan några år satt Frankrike i eld och lågor?
Nora belägna bergslag kominer att betydligt ökas, samt att de hittills begagnade transport-medlen mellan denna bergslag och sistnämnde stad hädanefter blifva allt mer och mer otillräckliga, har under innevarande Riksdag fråga om stats-anslags beviljande för beredandet af båtled mellan Nora-sjon och Få-sjön blifvit ånyo väckt genom en af Riksdagsfullmäktigen Nils Nilsson från Örebro län derom hos Bonde-ståndet gjord motion, hvaruti motionären erinrat, hurusom Kongl. Maj:t vid 1847 och 1848 års Riksdag föreslog Rikets Ständer, att, för anläggning af kanal och slussar mellan dessa sjöar, hvarigenom transporterna af bergslags-elfekterna från Jernboås och Hjulsjö samt en del af Hellefors och Nya Koppar - Sia Is-Utskottets Utlåtande N:o 158. 57 bergs socknar skulle mycket underlättas, bevilja ett anslag af 51,784 R:dr Banko; men sorn Stats-verkets disponibla tillgångar då icke medgäfve sådana företags understödjande, funno Bikels Ständer sig ej kunna bifalla den angående detta anslag gjorda framställning. Derjemte har motionären upplyst, att Noraoch Fåsiparnes förening genom en båtleds anläggning mellan dem redan under Konung Carl lX:s tid var påtänkt och anbefalld, samt att denna båtled komme att bereda en oafbruten kommunikation från Rostelfvens utlopp uti Fåsjön, i närheten af Jernboås kyrka, lill jernvägs-slalionen i Nora. I anseende till de förändringar, arbetsoch material-priserna undergått sedan det koslnads-lorslag uppgjordes, hvarpå den af Kongl. Maj:t vid ofvatrnämnde Riksdag föreslagna anslags-sumrna grundade sig, hade, under sistlidet års sommar, eli nytt och elter det uppgifna syftemålet, att ångfartyg skulle kunna passera slussarne, lämpadl kostnadsförslag blifvit upprättadl af Chefen i medlersta Vägoch Vattenbyggnads-distriktet Majoren C. A.
Sålunda resonnera också Englands och Tysklands lagstiftare, då i dessa länder all ull får tullfritt införas. Men om man här ännu icke kan gå så långt, så synes mig likväl den utaf Kongl. Maj:t föreslagna tullen vara den högsta, som borde ifrågakomma. Att ullproduktionen inom landet, genom en hög tull, icke kan uppdrifvas, visar sig derutaf, att denna icke förkofrat sig mera efter 1842 års höga lullbestämmelse, än före denna tid, då tullen var 6 sk. lägre. Ingen lärer vilja eller kunna bestrida, att Tyskland och England bedrifva en förvånande ull - 96 Bevillnings-Utskottels Utlåtande, N:v 13. produktion, oaktadt sin tullfria införsel. Väfnader, Helsiden, andra slag: Tullen å dessa, af Kongl. Maj:t föreslagen till 5 r:dr, bar af utskottet blifvit förhöjd lill 6 r:dr per skålpund. Enär rått silke får tullfritt införas, motsvarar den af Kongl. Maj:t proponerade afgiften ungefärligen hela arbetskostnaden för 1 skålpund slätt sidentyg. Då denna vara, genom sin ringa volym, högt värde och till följe deraf måttlig införselpremie, serdeles egnar sig till oloflig införsel, så blir det en naturlig följd, att den högre tullsatsen skall inskränka förtullningen och förminska statens inkomst, hvarföre jag vågar tillstyrka, att denna vara måtte med högst S r:dr per skålpund beskattas. Väfnader, bomulls-corderoy jean, manchester etc.: Den utaf Kongl. Maj:t derå åsätta tullafgiften af 16 sk. har afdelningen förhöjt till 20 sk. per skålpund. Om någon ytterligare förhöjning kan ifrågakomma, så är 24 sk. det aldra högsta, så vida den hufvudsakliga importen icke skall stadna uti tullförsnillarens händer. Efter jemförelser af tillverkningskostnaderna hos oss och uli England, är denna tull tillräcklig för alt skydda den inhemska tillverkningen. Den af utskottet till 28 sk. föreslagna afgiften anhåller jag att på ofvan anförda skäl få bestrida. Väfnader, andra slag, ej specificerade, färgade oeh ofärgade.