Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Contoiret förmodade, det Riksens Ständers Revisorer låra finna det vara i sammanhang med denna gång af allmänna Redovisnings-Verket hår i Riket, som, ifrån Sidre tider, den ännu gällande ordningen blifvit iakttagen, att definitiva förhållandet med StatsVerkets Inkomster och Utgifter på det hela, det vill såga differencen emellan Calculen och Netto - Utslaget, som i Debet framvisar öfverskott eller brist i Inkomst, och i Credit-Besparing eller öfver-assignering i Utgift, blifver upptagen till Statsberåkning först andra året derefter, eller för år 1820 uti 1822 års Riksstat, för 1821 i 1823 års o. s. v. Kongl. Stats-Contoiret trodde det tilläfventyrs icke skola leda till ordning, om Riksens Ständers Revi - Revisorers Berättelse. 145 visorer, samlade den i November l8oi, då granskade Kongl. Stats - Contoirets Cassaförvaltning för år 1820, utan att kunna profva StatsVerkets på det hela. Andre deras Revisorer, som nasta gång samlades, skulle då, jemte granskningen af Kongl. Stats - Contoirets Cassaförvaltning för ett senare år, pröfva Stats-Verkets tillstånd och förvaltning på det hela för år 1820, hvaraf en del förut blifvit undersökt, och sålunda ofelbart återkomma på de förre Revisorernes arbeten. Olika åsigter skulle kunna leda till nya frågor och gränsen emellan hvad som redan undergått den constitutionella behandlingen i detta fall, och hvad som för en sådan behandling återstode, blefve till äfventyrs svår att uppgöra: säkerheten genom den styckade åtgärden, möjligen mindre, ån den blefve mera befästad. Huruvida deremot, genom en annan ordning i arbeten, som af Kongl. Stats - Contoiret icke bero, och begagnande för öfrigt af Summariska Räkningar, samt Förslags uppgifter från förvaltande
Man kan väl säga att för denna förveckling har den resande sig sjelf att skylla, alldenstund han bordt förse sig med pass. Men man kan äfven anmärka — och detta göres sannolikt af en hvar med klok omdömes-förmåga, — att Stats-styrelsen varit närmaste anledning till förvecklingen; ty den har genom slappheten att icke låta tillämpa en gifven lag just föranledt underlåtenheten hos den resande att anskaffa pass; och en så befogad anmärkning emot Stats-styrelsen bör förekommas. Det har blifvit anmärkt, att passväsendet borde bibehållas hufvudsakligen för att förekomma det betänkliga kringstrykande, som skall visat sig vara i tilltagande. Att kringstrykandet under sednare åren tilltagit får jag bestrida. Det har snarare aftagit. Dock måste medgifvas, att kringstrykande ännu eger rum i en ganska betänklig grad. Men jag tror deremot, att nuvarande passväsende alldeles icke i någon mån inskränker detta öfverklagade onda, utan befarar tvertom, att kringstrykande deraf just befordras. Den som lemnat någon uppmärksamhet åt förhållandet måste finna, att den kringstrykande betraktar passet såsom Ålim. liesvårsoch Elionomi-Ulskollets Betänkande N:o 75. 5 såsom ett medel att få anropa medlidsamheten om någon hjelp »pä hans långa vandring.» Med passet i hand blir han sällan i saknad af denna hjelp, ty alltid kan lian förege något ömmande skäl. Derigenom befordras kringstrykandet och den sorn visat medlidsamhet kan dock icke vara förvissad, att den hulpne icke varit en förrymd brottsling; ty en sådan blir aldrig i saknad af pass, så vida han haft någon tids frihet. Helt annorlunda blefve förhållandet, om den vandrande icke innehade något pass. Han skulle då följas med någon större uppmärksamhet och jag tror äfven att vederbörande då skulle behandla den vandrande betlaren såsom försvarslös, i full öfverensstämmelse med 20 § i Kongl. Förordningen den 13 Juli 1853, angående fattigvården. På detta sätt blefve det någon möjlighet att förekomma kringstrykande ; men icke låter det si£ göra med att fortfarande hafva qvar passväsendet; ty den som vill vandra, får alltid pass.
Af det nu föredragna skrifvelseförslaget synes att Exped.-Utsk:t olika med Stats-Utsk:t tolkat det beslut, R. St:r fattat ang:de anvisande af ett anslag utaf 30.000 rdr till löneförbättring åt komministrar och kapellpredi - 272 Den 20 November. kanter. Stats-Utsk:t har ansett, att R. St:r beslutat ett reservationsanslag af nyssnämnde belopp, som skulle komma att uppföras på den ordinarie statsregleringen, och således äfven framgent utgå med 30,000 rdr årligen. Utaf den af den förre värde talaren omnämnda reservationen och de särskilta Riks-Ståndens första beslut i frågan kan man likväl icke, såsom han gjort, hemta något stöd för denna åsigt, enär vid voteringen i förstärkt Stats-Utsk. det icke var fråga om att bevilja antingen det af motionären föreslagna belopp 141,000 rdr, eller det i reservationen föreslagna 30,000 rdr, utan man endast voterade om man antingen icke skulle bevilja något anslag eller gifva ett anslag af 30,000 rdr. Således kan jag icke inse, att första voter:s-propos:n kan lemna någon ledning om hvad som borde underförstås i den andra. Det andra af den föreg:de talaren anförda skälet var att i voter:s-propos:n talas om reservationsanslag, hvilket han förmenar icke kan vara annat än årligt. Detta kunde visserligen gifva någon ledning vid tolkningen af beslutet, men då någon bestämd definition icke finnes på hvad som menas med reservationsanslag, har Exped.-Utsk:t ansett sig icke kunna med anledning af detta enda ord gifva en sådan tolkning åt R. St:rs beslut. Voter:s-propos:n innehåller: »Vinner nej, hafva R. St:r beslutat att ställa till K.
Först och främst är nemi. den nu ifrågavarande summan betydligt mindre och dessutom hafva konjunkturerna sedan den tiden förbättrats. Utsigterna för vårt finaneiella tillstånd hafva enligt mitt förmenande börjat ljusna, bankens silfvervaluta har ökats med 4 mill., hopp är att exporten af trävaror skall i år lemna bättre resultater, spannmålen bar stigit i pris, och mycket annat gör, att jag skulle anse det vara ganska lämpligt, att nu göra en början till ett inhemskt fondsystem med den föreslagna summan af 2 mill., som icke borde vara farlig att undandraga den Svenska industrien och som icke blefve svår att få uplånad. Hvad beträffar det framställda förslaget om bankovinstens användande till detta ändamåls viunande, vågar jag ej, bemöta de anmärkningar, den siste värde talaren häremot framkastat, emedan han af mångårig erfarenhet bör känna förhållandena bättre än jag, men jag skulle tro, att det vore klokast att återremittera punkten till StatsUtsk:t, på det att Utsk:t må pröfva saken en gång till, och afgifva Utlåt, om lämpligaste sättet för medels anskaffande i och för Falköping-Jönköping-banans fullbordande under denna Statsregleringsperiod. Jag förenar mig således med dem, som yrka återremiss. Frih, Sprengtporten, Jacob Wilh.: Jag, för min del, finner de skäl, som af föreg:de talare blifvit anförda för nyttan att unner denna Statsregleringsperiod fullborda den delen af södra stambanan, som är belägen mellan Falköping och Jönköping, så talande, att jag anser mig i allo böra understödja detta förslag. Jag skulle likväl vilja göra detta eventuelt, alldenstund jag, i likhet med en af Utsk:ts ledamöter, håller för troligt, att några medel för ett sådant ändamåls vinnande ej för närvarande finnes i KiksgäldsKontoret att tillgå. Derföre om förslaget vunne framgång, skulle jag önska, att It. St:r lemnade RiksgäldsKontoret rättighet att, i händelse Kontoret funne utväg att uptaga detta lån mot vilkor, som ej öfverstego de, som för andra utom riket kontraherade lån blifvit antagne, för fortsättande af denna bandel upptaga ett lån på 2 mill. rdr.
Enär för öfrigt ifrågavarande 24:de punkt är lill alla delar bifallen af Borgareoch Bonde-stånden, vidblifver Utskottet hvad derutinnan är vordet föreslaget. Vid 25:te punkten, angående indragning till statsverket af den till kronokalkugnen i Wisby utgående ränteved, är hos Ridderskapet och Adeln anfördt, att, i händelse egaren af nämnde kalkugn hade sig vissa skyldigheter till kronan ålagda, hvarföre ersättning i ränteved åtnjötes, det naturligaste liqvidationssättet vore, alt, derest nemligen kronan ej vidare vore i behof af de ulskylder, kalkugnsegaren lill henne utgjort, dessa ulskylder efterskänktes emot vilkor att egaren afstode från den honom tillkommande ränteved. Om deremot, såsom Utskottet föreslagit, lill egaren utbetaldes ett kapital emot det att han afstode sina anspråk på veden, medan do honom i stället åliggande skyldigheter forlfore, kunde häraf blifva en följd, att, om en blifvande egare af kalkugnen skulle genom vedens förlust sältas ur stånd att drifva kalktillverkningen och således att till kronan fullgöra sina skyldigheter, kro - Stats-Utskotlcts Utlåtande, AVo 512. 23 nan, oaktadt den Verkställda kapital-utbetalningen, ginge i mistning af sin inkomst. Å andra sidan har, med gillande af Utskottets förslag till dess syftning, blifvit anmärkt, att då kalkugnsegaren möjligen kunde på andra för staten förmånligare vilkor än mot en viss kapital-ersättning förmås att frånträda sin rätt till ränlevedens begagnande, Utskottet icke bort såsom vilkor för öfverenskoirimelsens uppgörande föreslå en dylik ersättning, ulan i stället endast i allmänhet tillstyrka tillvägabringandet af en öfverenskommelse med kalkugnsegaren angående räntevedens afstående, på det Kongl. Maj:t sålunda blefve oförhindrad att på lämpligaste och för statsverket nyttigaste satt åstadkomma den åsyftade förändringen.
Friherre 8 tsö 1 von kstollstein. Lorfits ifiustviZ: Det wore i afseende pä denna mo tion skäl bäde mot och med, han trodde att brödfödan wore utan twifwcl i somlige Provinccr gansta dyr. Största delen af Allmänheten wore i ständ att bchöfwa köpa Spanncmälcn. Löntagarens tillgängar wörö ärkände säsom gansta knappa. Ä andra stdan bör Landtbnikarens skäliga winst komma i beräkning. Saken wore sälcdes att finna ett pris, som conscrverade Landtmannen utan att ruinera köparen. Priset för 2 är sedan och derefter hela tiden hade warit sä uppjagadt, att Friherre 8tae> ej wille förmoda att meningen were desi bibehällande. Skulle däremot priset falla under 6 a 8 R:dr för Räg och Korn, ansäg Friherre Ltse! sädant medföra förlust för Landtbrukaren. Han hemställde därföre, att ett medel mätte uttänkas, hwar igenom - Den 30 September. 10Z7 igenom en sädan moderation i pris mätte aga rum, i hwilkcn afsigt han tillstyrkte kemisten till EconomieUtskottet. Herr I' b L m , per, önskade att ventilationen öfwer detta ämne mätte upphöra. Fräsan hade redan warit före i Econvmie-Utskottet och därifrän kommit till Bewillnings-Utskottct. Oen more redan sä utredd, och bleswc ofelbart i Bewillnings,Utskottet sä behandlad, att han hoppades Ridder skåpet och Adeln skulle blifwa nöjde med Utskottets yttrande. Det worc numera icke fraga om nägot införsel-förbud. Genom förhöjd Tull skulle priserncs hastiga fall nog fö'ekommaS och vlägenherernc för Landet afhjclpas. Oyrheten borde ändä icke btifwa känbar för den fattige; men sjukdom och död, yttrade sig Herr Istrum, kunne wi ej hjelpa.
Och alldenstund 1844 års byggnads-anslag för Kronans lius i landsorterne, hvaraf, enligt Kongl. Kammar-Collegii meddelade uppgift, återstod ett odisponeradt öfverskott af 9387 Ridr 11 sk. 3 rist., således lemnade full tillgång ej mindre för den, med hänsigt till omförmälda väsendlliga fördelar, föga betydliga tillökningen i förut beräknade kostnader, som, igenom iagttagandet af de för byggnadens verkställande sednast uppgjorda ritningar, kom me att förorsakas, än för den förre entreprenörerne af enahanda byggnadsföretag i Nåder tillerkända ersättning, pröfvade Kongl. Majit skäligt att, med gillande af nyssnämnde ritningar och godkännande af det upprättade nya kostnadsförslaget, med deruti tillstyrkta rättelser, tillåta, att oftaberörde residensbyggnad, jemte dertill hörande uthus, finge, i öfverensstämmelse härmed, uppföras å den för denna byggnad, vid sednaste tomtreglering, utsedda plats; hvaremot den gamla Ränteri-byggnaden borde på offentlig auction försäljas och hvad som för densamma erhölls i Länets Landt-Ranteri lefvereras, för att komma det årliga byggnads-anslaget för landsorterne till godo. — Vidare läcktes Kongl.. Stats-UtskotleXs Utlåtande, N\o 164. Maj:t, under förenämnde dag, i Nåder förordna, att verkställigheten af den nya byggnadens uppförande skulle, medelst entreprenad, i enlighet med föreskriften uti Kongl. Brefvet den 8 April 1843, hesörjas. Till underdånig följd af hvad Kongl. Maj:t sålunda i Nåder föreskrifvit, anställdes i slutet af sistlidne Augusti månad, inför Kongl. Majrts Befallningshafvande i Kronobergs Län entreprenad-auction å det föreskrifna byggnadsarbetet; hvarefter entreprenaden härom, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 23 derpåföljde September, tillerkändes en af speculanlerna vid denna auclion, emot en till 49,000 R:dr sedermera nedsatt entreprenad-sumuia.
Sparre yttrat, att Utsk:t varit naivt, då det påstått att en 25 års gammal qvinna skulle inträda i alla sin giftomans rättigheter och således äfven sjelf upprätta sitt äktenskapsförord. Nu är det väl för Hr Grin så väl som för hvarje annan jurist bekant, alf man haft mycket svårt att sammanjemka 8 kap. 1 § Giftermåls-Balken, som handlar om att giftomannen eger att å mös vägnar upprätta äktenskapsförord, med den förordning, som förklarar ogift qvinna vid fyllda 25 år vara berättigad att sjelf sköta sin egendom och göra med den hvad hon vill. Detta har till och med blifvit åberopadt emot qvinnans myndigblifvande. Lag-Utsk:t har föreslagit att qvinnan vid samma ålder, som är bestämd för hennes myndighet, äfven må träda i utöfning af giftomannarätten. Enligt min tanka finnes intet enklare och lättare sätt att lösa frågan, än det som Utskit föreslagit; ty det är klart, att om en qvinna vid 25 år har rättighet att sjelf bestämma öfver sin egendom, så bör hon väl vid samma ålder äfven hafva rättighet att bestämma öfver den delen af sin förmögenhet, som äktenskapsförord skulle omfatta. Hr Grm har emot Utsk:ts Betänk., i hvad det angår sjelfva saken, gjort några anmärkningar, hvilka jag ber att få besvara. Utskit har, då det föreslagit upphäfvande af hvad lagen om gif - Den 13 Maj c. m. 357 tomannarätten stadgar med afseende på qvinna som fyllt 25 år, likväl derifrån undantagit hvad som i 2 kap. 10 §, 3 kap. 30 §, 6 kap. 1 § Giftermåls-Balken omförmäles.
Plenum kl. 10 f. m. Justerades 2 prot.utdr. för d. 22 dennes, samt pleni protrn för d. 30 sistl. L)ec. f. och e. m. Hr Stiernsvärd, Gust. Mauritz: Det är anledn. till anmärkn. emot Konungens föredragande för Landtförsvars-depart:tet hvaraf remiss begäres till Const.Utsk., inför hvilket anledn:n upgifvas skall. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, förklarade, att denna anmärkmsanledn. jemlikt 29 § Riksd.Ordn., komme att remitteras till Const.- Utsk. Föredrogs ånyo Const.Utsk:s d. 18 och 22 dennes på bordet lagda mern. N:o 4, med upgift å de från sednaste riksdag hvilaude förslag lill partiella ändringar i grundlagarne. De i delta mern. anmäldte förslag, företogos punktvis till öfverläggning och afgörande: lista punkten: Förslag till ändring af 68 § Riksd.Ordn. ■rör:de tiden för revisionerne af Statsverkets, Bankens och Riksg:s-kont:s tillstånd, styrelse och förvaltning. Detta förslag blef af R. o. Ad. bifallet. Förslag till ändring i 2—5 mom. 14 § och 22 § Riksd.Ordn., rör:de representations-rättigheten för Fahlu Bergslag. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag vill icke bestrida antagandet af det förslag, som nu är underställdt R. o. Ad:s pröfning, eller neka att detsamma innehåller förbättringar. Men jag vill icke heller att det skall kunna läggas detta Stånd lill last, att hafva antagit § 14 i Riksd.Ordn., sådan han här blifvit framställd, utan att någon anmärkt den felaktiga redaktion, som deri befinnes. Mom. 5 slutar med orden: och är inom länet bosatt. Hvilket län? Det är ingenstädes sagdt. Men väl talas i mom. om Fahlu Bergslag och Magistraten i Fahlun, hvilket antyder att fråga är om Kopparbergs län.
Uplfistes och godkändes följande voter.-propos.: »Den som vill, att R. o. Ad., med ank af StatsUtskits Mera. N :o 147, skall bifalla hvad StatsUtskit uti de 4 första punkterna af Utlåtit Nio 101 föreslagit och antaga Utskits inbjudning att instämma uti BorgareStits beslut röride den 5:te punkten i sistnämnde Utlåt., röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. så väl StatsUtskits Utlåt. Nio 101, som ock dess i Memit Nio 147 gjorda hemställan.» Vid voteringens slut hade rösterna utfallit sålunda: Ja — 9. Nej — 14. Föredrogs och bifölls Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskits d. 4:de och 8ide dennes bordlagde Betänk. Nio 24, i ani. af väckta motioner om utfärdande af ny Sjölag. Föredrogos och biföllos Allm. Besv.- o. Ekon.Utskits nedannämnde, d. 4:de och 8ide dennes bordlagde Betänkin, nemi.: Nio 132, i ani. af vackt motion om tillägg till och ändring i gällande förordningar om jagt och djurfång; Nio 133, i ani. af väckt motion angide ändringar i nu gällande författmr oro jagt och djurfång; Nio 134, i ani. af väckt motion om kolonien S:t Bartheleroys skiljande från Svenska Kronan; Nio 135, i ani. af väckt motion i fråga om skiljande af Landshöfdingeoch Militärbefälhafvare-erabetena på Gottland; Nio 13 6, i ani. af väckt motion om utgifvande från trycket af sammandrag utaf alla de författmr, som röra bebyggande, vård och underhåll af civila och ecklesiastika boställen; samt Nio 137, i ani. af väckt motion om slöjdskolors inrättande i hvarje län.
J4- De öfrige förvaltande Verkens Räkenskaper med dertill hörande verificationer samt Protocoller och Handlingar, skola vara för Revisorerne att tillgå, och den af K. M:t till Revisorernes biträde fÖrordnade Ledamoten i StatsContoiret skall, efter Revisorernes äskande dem omedelbarligen begära; men finna Revisorerne sig, derutöfver, behöfva af något publikt Verk eller af någon Konungens Embetsman , inhämta skriftliga eller mundtliga upplysningar, hörande till de års styrelse och förvaltning, för hvilka afslutade Räkenskaper blifvit till Revision aflemnade, hegare de, genom sin Ordförande, hos HofCanzIeren K. M:ts Nåd. befallning till vederbörande om de äskade upplysningarnes meddelande. §• Rakenskaperne böra hafva undergått den speciela Revisionen i KamroarRätten, innan de till Revisorernes handläggning förekomma; dock må underlåtenhet deraf ej lägga hinder i vägen för granskning af Revisorerne, hvilke böra i deras Berättelse det upptaga. a3B Stats-U tskottets §. 16. Med Protocollets förande och Expeditionernes uppsättande vid Revisionen öfver StatsVcrket bör Secrcteraren i StatsContoiret Revisorerne tillhandagå; ankommande det på Revisorerne, att antaga erforderligt Cameraloch Caneellie-biträde inom StatsContoiret, jemte Vaktbetjening, samt att lämpliga arfvoden för dem bestämma, i mohn af hvars och ens arbete och tjenst. 3 Artike lN. Om granskningens föremal och form samt RevisionsBerältelsen, §• '7- Revisorerne skola efterse och granska, huruvida gjorda eller förordnade utbetalningar af Statsmedlen icke öfverstigit beloppet af de HufvudTitlar, som uti R. St:rs vid nästförflutne Riksdag uppgjorde Statsreglering blifvit fastställde, och om de äro grundade på behörigen upprättade Stater eller K. M:ts med vederbörlig contrasignation utfärdade anordningar samt styrkta med behöriga qvittencer af dem som medlen emottagit. §• >8.
M. sistnämnde dag, då riksdagen med vanliga ceremonier blef utblåst, i nåder förordna till Landtmarskalk En af Rikets Herrar, f. d. Justitim-Slalsministern, C. af K. M:s Nordstj.Orden, Ilr Gr. Arved Arvedsson Posse, hvilken, efter det han inför K. M. aflagt Landlmarskalk-seden och blifvit öfverlemnad till de tvenne äldste närvarande Grefvar, En af Rikets Herrar, Riksmarskalken, General-lieutenanten, f. d. Förste Adjutanten hos Högstsalig Konung Carl XIV Johan och Chefen för Högstdensammes Adjutantsoch Ordonnaneeofficers-corps, t. f. Generalbefäl hafva ren för 4:de Militärdistrictet, Secundchefen för Kongl. Lifgardet lill Häst, Cancelleren för K. Krigsacademien, R. o. C. af K. M:s Orden, Ordens Öfverste Skattmästare, R. af Konung Carl XIlI:s Orden, 11. af K. Ryska S:t Andreae, S:t Alexander Newsky, Hvita Örns samt S:t Annae-Ordens l:sta Class, R. af K. Preussiska Svarta och Röda Örns samt Mer. Orden, Storkors af K. Franska Hed.Legionen, af K. Grekiska Frälsarens Orden och af Herligl. Sachsiska Ernest. Orden, Hr Gr. Magnus Rrahe, och Öfverstekammarherreu, t. f. Öfverståthållaren i Stockholm, Generalmajoren f. d. Förste Adjutanten hos Högstsalig Konung Carl XIV Johan, Chefen för Lifbevärings-regementet, Ledamoten af K. Krigshofrälten , Ordföranden i Direelioncn öfver Arin ceus Pcnsionscassa, Ceremonimästaren i Survivance vid K. M:ts Orden, C. af K. Nordstj.Orden, R. af K. SvärdsOrden, R. af K.
För öfrigt är det icke förödmjukelsen och svårigheterna allenast, jag vill att I skolen undslippa — nej, saken har en annan sida, som är både allvarlig och beaktansvärd. Detta ständiga kält om styfrarne tär på kärlekens ömtåliga lifstråd. Hustrun, som har den obehagliga kältrollen, blir själf obehaglig, så att, när hon tittar i dörren, känner mannen ingalunda samma lust som förr att draga sin » älskling » ned bredvid sig i soffan och prata bort en stund med henne; måhända möter han i stället » huskorset » med en axelryckning och ett kärft: » Hvad är det nu igen? Pengar, pengar, aldrig hör jag annat än pengar! » Och mannen, som åsidosätter rättvisa och billighet, sår i sin makas bjärta ovilja och bitterhet. T y hvilka känslor månne röra sig hos henne, då hon, afvisad, går in till sig och gråter? A c k, månget äktenskap, som i ungdomen knöts i kärlek och under tusen förhoppningar, har maska för maska slitits på sätt som här blifvit antydt. Det ligger därför i ert intresse mer än I tron att draga i härnad mot det missförhållande, jag nu påpekat. I afvaktan på, att de, som hafva makten, skaffa er rätt att råda öfver edert, kunnen I gärna som S. T. De ungas bäste vän att blifva. Ingen moder han bereda sin uppväxande dotter eller sin unge son en ^större glädje än genom att för dem nu genast verkställa prenumeration å Kamraten för årels tre sista kvartal. Priset härför är kr. Det är ännu ej för sent att få alla nummer från april månads början, och hvarje nytillkommen ung prenumerant har rätt att deltaga i den roliga pristäfling, som Kamraten just nu anordnar. Kamraten ger de unga en intressant och bildande läsning i fosterländsk och sedlig anda. Kamraten är lika underhållande för gossar som för flickor, för vinter, vår och sommar. Kamraten följer de unga på deras botaniser-turer och friluftslekar. Kamraten hjälper dem att ordna frimärksoch insektsamlingarna, ger flickorna anvisningar till nyttig och rolig hemslöjd, gossarne handledning vid deras vetenskapliga experiment.
Lag samt Allmänna Besvärsoch Oecd• namie utskottens på bordet hvitande följande Be.änkanden; lith. lili iL St. Prot. IÖ34* 9 Smil § j{;de Häftet, 4* Prat. Uldr. d. \J Julii i834» ■ ■ N:o 4» *i tm ledning af vackla motioner, om uppi afvand® af förhud ernot svedjande på sandmo, samt bergaktig och stenbunden mark; Ståndet lät vid Betänkandet bero; oell N:o 8, i anledning af åtskilliga föreslagne förändringar i gällande Föifattningar, om personers af arbetsclassen förpassande jan. m.; Elef af Ståndet bifallet. S. D. Följande Bevillnings-Ltskotteti på bordet liggande Betänkanden blefvo, vid ytterligare föredragning, lagde till bandlingarne, nemi.: N:o 17, i anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet N:o 8, angående . Curhus-afgiftens fortfarande; N:o 18, i anledning af annnirivningar vid Betänkandet ]\T;o 11, angående Kongl. Majus Nådiga Proposition, om bestallning af Tull-, Sågoch Mjöl-Q varnar, samt Valkoch Stamp-verk för andras betjenande å städernes om råden; N:o ip, i anledning af anmärkningar emot Betänkandet N:o 7, angående Herr G. Nordenankars motion, om stadgande af böter för uteblifvande från andra Kroiio-Uppbördsstäraman, och N:o 20, j anledning af anmärkningar emot Ulskottels .Memorial N:o 2, angående ålerlemnande af Prosten Doctor Björkmans motion, 0111 portofriiiet för Contracts-Proslarnes skrifvelse!- i Lmbets-ärenden. S. D.