Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Colini i Storrå åpelfinglanb, till bovallen för ^/enflemån;' 60:0. angaenbe mebel till tippbpgganbe och tftånbfåttanbe af åtfkillige ^an^^dcPten; 61:0. angaenbe roerFfkållb granffning af be till ©arnijon^ ffukhuSbpggnaben an|Tagne mebelS forwaltning; 62:0. j anlebning af fkebb granskning utaf 'be'tifil ad# måmra ©årni$onS#f/ufhufetS unberhåll, anflagne mebeli fårmaltning; 63:0. ben 19 öctober, i anlebning af kongl: “iDkajtrS fftåbiga fRemif, roranbe ben forfePerfåttning, forn till (StatSwerket bår erlåggaS, af be rånte# gifware, hvilka bkftvit beftiabe fran jFplbigfjeten att in natura leoerera ho och halm till. kongl. £wfftadet; 64:0, angåenbe ^eraillningSftåbganS tillämpning för år 1824 och påfol/anbe år, wib* fwmmanSwårbetS nebfdttning i wifa Sån; Gc:o: ben 23 Oktober, angåenbe fortfaranbe af bet unberfkob utaf (BmtSmeblen, karlskrona (StabS’ fattigwårb^mråtfning hittills åtnjutit/ famt om tillökning beri; 6ö:o: angåenbe ©eneraP2ififkånce#kbntoiretS upplösning;' 67:01 —- angåenbe arrenbet af Ottenby kungSlabttgårb pa ötanb;; 68:0. angåenbe af hamren C. P. Bäckman fokt efter#- gift af en Ijonom åoéinb bpteS# och efterråfningéfkulb till bronan; 6p;o. angåenbe gforb anfåkning om fortfaranbe af lieb* fatt arrcnbe#aigiftför Sunbo kronohemman på Sofån; 70:0; —- angåenbe wetkflådb. gtanjTning af ‘iffianufactura ©ifcontenS' råkenffaper.;; 45 7ito, bert 23 öetober, aticiaenbe 21rrenbatcretne6 nf |:bcl ttfaf^unggj éfsr» ÄdmgsGlobngdrbö fobta bel gforba unberbdniga anfofning cm nebfdtt? ning t arrenbe?afgiften; 72:0. ben 3 Svooember, i anlebning eif &ongt ‘äftajrfé 9?dbiga fjöre? jpofition cm penfton för nu mera afkbne ibert Suland?0taté ?18?in»frernf ttl. lil, ©refroe Gyllenborg; 73to. angdenbe ofabt $off)dnnings5?-an)Tag för ©eras $ongl. $dgljeter tdronprinfen ocf> &ronprinfe£fan; 74:0. angdenbe 6eiciI;obt anfiag till reparation af ©troing fiolm» Äongl. ©lott; 7^:o> om bemil/abt anflag till renovation af <i\ongI.
Enär högstberörde förslag innehåller, att vederbörande skola, inom natt och år efter det Kongl. Maj.ts och Rikets Ständers beslut rörande detta ämne blifvit i allmänna tidningarna kungjordt, i behörig ordning anmäla sina anspråk å ifrågavarande restitutioner, lärer hvad, som angående dylika måls behandling och afgörande för öfrigt är stadgadt, komma att, i afseende på de sålunda anmälde restitutions-frågornas pröfning, iakttagas; hvaraf alltså följer, att de summor, som merbemälde embetsoch tjenstemän eller deras rättsinnehafvare kunna genom vederbörliga beslut förklaras berättigade återbekomma, måste, sedan besluten härom vunnit laga kraft, i likhet med andra restitutioner af erlagde bevillningsmedel, från Riksgälds-kontoret utbetalas, utan att någon serskild föreskrift derom behöfver af Rikets Ständer meddelas. N:o 109 Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 Mars, kl. 5 e. m. Utlåtande, i anledning af väckta frågor om eftergift af betalningsskyldigheten för de under sednaste åren meddelade undsättningslån. (R:glds Afd.)
Memorial, medanmälan om voteringen i Förstärkt Utskott 135. angående förslitna småsedlars utbyte i landsorlerne . 27. , inlösen i Banken af någre å Daler Kopparmynt utgifne sedlar 5g. „ kungörande, att prsescription icke är stadgad för Bankens sedlar å 14 ä 10 sk. Kopparmynt . , . j<)5. Skeppsbyggerier. (Se: Lånerörelse.) Silfver, angående utvexling af Silfverplanlsar Memorial, i anledning af återremiss Span mal. (Jemför Lånerörelse.) Sparbank , angående rälligliet för Stockholms Sparbank att i Lanken ytterligare insätta 5o,ooo R:dr . , Creditiv för Sparbanker Tumba Bruk, angående nedsättning i den såsom Brukets fastighetsvärde upptagne summa . „ afskrift af en yppad brist i lump-förrådet „ lön - förhöjning och pensions-rätt för Bruks-skrilvaren A. Sätherberg , Utlåtande, i anledning af återremiss „ pension för Pappersmästare!) Ullander och framtida lönevilkor för Pappersmästaren ,. „ ersättning åt de arbetare, hvilka å Bru kets ouppodlade mark upptagit täppor . „ om löne-anslag för en formbinderska, och , en Elevs inöfning i formbindning Memorial, i anledning af återremiss . angående Bruks-förvaltaren J. Bagges lön och anslag för upprättande af bokslutet „ väckt fråga, att den Inspecterande Banco-fulimägtigen må fritt erhålla vivre och logis under sitt vistande derstädes „ fortfarande af Vaktmästare-l jensten vid Tumba „ årligt anslag Lill en Sparbanks-inrättning för Bruks-arbetarne „ bildandet af en fast Skola vid Bruket „ förhöjning i arfvodet för Läkarevården vid Bruket Utlåtande, i anledning af återremiss 1 o3. 76. 9-" >9- 22. 23. 72. 24. 2 5. 26. 52. 34. Understöd, till Fabriks-anläggningar, sorn komma alt lida genom införsel-förbuds upphörande 172.
Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till och dels återremiss af de förev:de §§:ne, framställde H. Exc. propos. å bifall till desamma och, då dervid svarades många ja jemte åtskilliga nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Hr Dalman begärde votering. Uplästes och godkändes följande voter.-propos.: »Den som bifaller 95—99 §§:ne af LagUtskJs uti Betänkt N:o 33 framställda förslag till ny Konkurslag, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, blifva nämnda §§ till Utsk.t återremitterade.» Vid voteringens slut hade rösterna utfallit sålunda: Ja — 21. Nej — 11. E. o. Ad. åskiljdes kl. */2 4 e. m. In fidem, O. Brakel. Lördagen den i 4 Juli 1860. Plenum kl. 6 e. m. Föredrogs Exped.Utsk:ts skrifvelseförslag N:o 67 om befrielse för åtskilliga stapelstäder att hålla ständigt uplag af salt. Begärdes på bordet; hvarjemte anmälde sig och yttrade Den 14 Juli e. ra. 119 Gr. Lagerbjelke: I afs:de å samma ämne, som denna skrifvelse innehåller, har K. o. Ad. i ett föreg:de plenum bordlagt ett från Exped,Utsk:t ankommet Mern. Jag vågar fördenskull anhålla att skrifvelseförslaget äfven måtte bordläggas oell föredragas pä samma gång som förutnämnde Mern. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att då begäran om bordläggning af skrifvelseförslaget blifvit framställd, komme detsamma att hvila på bordet; och hemställde H. Exc., huruvida B. o. Ad., på sätt Gr. Lagerbjelke föreslagit, behagade besluta, att förslaget skulle företagas till behandling i sammanhang med Exped.- Utsk:ts Mern. Ropades ja. Fortsattes pröfningen af LagUtskrts Betänk.
Ständer måtte anvisa erforderligt anslag för att dermed godtgöra dea minskning uti indelda räntor och anslag till serskilda Kongl. Majlis Nåd. Proposition, Tilo il. inrättningar och fonder, sorn derigenom uppkommer och hvilket ersättningsanslag, som borde förslagsvis bestämmas till 11,000 rdr, lämpligast synes kunna anvisas att utgå af Riksgåldskontorets medel intill nästa riksdag, för att, efter det beloppet, på grund af skeende speciella utredningar och ersättningsanspråkens behöriga pröfning, kunnat tillförlitligen bestämmas, då på riksstaten uppföras.“ “Serskildt anser jag mig böra underdånigst hemställa, att, med anledning af Kammar-kollegii anmälan derom, att salpeterhjelpen uti vissa delar af Södermanlands län utgöres endast med | stafrum ved, som liqvideras efter markegång, bemälda Kollegium måtte erhålla nådig befallning att, sedan orsaken till detta olika beräkningssätt blifvit närmare undersökt, inkomma med underdånigt yttrande, huruvida jemväl i afseende å ifrågavarande utskylds beräknande inom nämnda län någon förändring bör ega rum.“ Uti denna af Föredragande Departements-chefen gjorda hemställan instämde jemväl
Under arbete är sedan flera år tillbaka en ny väg på Söderön i Börstils socken, bearbetad utan statsanslag till en längd af lf mil, hvarå är nedlagd en kostnad af 6,800 R:dr. Vägpenningar uppbäras icke någorstädes inom länet. Nockeby bro å vägen till Drottningholms Kongl. Lustslott är under perioden ombyggd helt och hållet på statsverkets bekostnad; och underhålles denna, såväl som öfriga å samma väg befintliga Drottningholmsoch Tranebergsbroarne af staten, som dock för ändamålet uppbär bropenningar. De större broar inom länet, som underhållas af kommunerna, och vid hvilka broafgifter erläggas, äro Lullehofs, Tappströms, Magelungens och sedan år 1860 Skuru, hvilken då af Wermdö skeppslag från ett brobyggnadsbolag inlöstes. I enskildas ägo åter, med rättighet till broafgifters uppbärande, voro vid periodens slut Almareeller Norra Stäkets, Stocksunds och Lidingö broar, af hvilka den sistnämnde derförinnan blifvit nybyggd efter för ändamålet beviljadt statsanslag af 2,200 R:dr Runt. o A afgifterna vid alla ofvanuppräknade broar äro taxor fastställde dels i äldre tider af Läns-styrelsen och dels på senare tider af Eders Kongl. Maj:t. öfver Olandsån vid Hökhufvuds kyrka i Frösåkers fögderi är under perioden en ny stenbro uppförd med en kostnad af nära 8,000 R:dr, hvilken drabbat byggnadsskyldiga 38 mantal i nämnde socken. Antalet af vid periodens början i fullfärdigt skick befintliga eller af under perioden nyanlaggda eller ombyggda större broar i öfrigt, uti hvilkas underhåll kommunerna deltaga, är icke från något fögderi uppgifvet, antagligen af den orsak, att tvekan uppstått om den infordrade uppgiftens rätta uppfattning eller om gränsen vid klassifikation af broarne i större och mindre. Färje-inrättningar med fastställda taxor å öfverfartsafgiften finnas vid Sigtuna, Erikssund, Trästa samt emellan Sorunda och Thorö.
Dessutom hemställer jag till den värde Ledamoten, om han. icke sätter för stort värde på Carolinen, då han gör den till Enhet, och allt för litet värde på Kronan,. Herr Lefrén:: Jag är i detta fall i alla liufvudsakeliga omständigheter liktänkande med Herr Hjerta. Att man möjligen skulle framdeles kunna komma till decimalräkningen, har äfven jag afsett; men det kan ej gå så fort, och icke på en gång. —'Jag tror, alt äfven de bildade classerne i alli mänhet tänka i Riksgälds och föra sina böci ker i Riksgälds. Inom hufvudstadens, der man borde tidigast vänta följden af förra stadganden, förer man ännu i stora köpmanslnis sina böcker i Riksgälds, och i den mindre handeln är det svårt att finna annat, än att samma räkningssätt begagnas lill grund. I Götheborg, der Herr Hjerta sjelf så länge vistats, är det svårt alt finna någon köpman, som ej för sina böcker i Riksgälds, 300 Den g Julli e. m. Allt beräknas efter denna myntsort. All spannemålshandel går efter Riksgäldsbegrepp, och ehuru prisen å vissa varor, såsom Jern och andra metaller, någon gång sättas i tidningarne i Banco, ser man likväl merendels prisen på torgvaror i Riksgälds. Jag vågar påstå, att den åsigt jag yttrat, är nyttig för landet. Hvad beträffar de nya namn jag föreslagit, så är anledningen den, alt då man nu i Sverige har 3 olika sorter Riksdaler, anser jag nyttigt, att den nya enheten får ett eget namn, på det man måtte fa ett klart begrepp om hvad den nu kommer att gälla. Namnet har jag valt derföre, att vi haft ett mynt, som hetat Caroliuer, och som varit nära lika med det föreslagna. Hvad beträffar det andra namnet jag uppgifvit, nemligen Kronan; så är äfven detta ett gammalt myntnamn. Hvad uter angår det lilla värde jag efter anmärkarens värde skall satt å Svenska Kronan, så hör den saken ej till denna discussion, och jag önskar, att Herr Hjerta och jag måtte träffas i våra åsigter rörande den frågan.
Lönn från Jönköpings län hufvudsakligen anfört, hnrusom trädgårds-skötseln inom vårt land i allmänhet befunne sig på en särdeles låg ståndpunkt, hvilket vore så mycket mera att beklaga, sorn berörda näringsgren, om deråt egnades erforderlig omsorg, utan tvifvel skulle rikligen ersätta den möda, sorn derå nedlades, ej mindre medelst en lönande afkastning, än genom det tillfälle till en renare njutning, den kunde erbjuda. Visserligen hade länens Landthushållnings-sällskap under de sednare åren börjat rikta sin omtanke äfven på trädgårds-odlingens förbättrande, men i brist på medel hade de dock icke förmått derutinnan åstadkomma något af betydenhet, På grund häraf och då det sålunda visat sig icke vara möjligt att, utan Statens mellankomst, uträtta något väsendtligt för detta vigtiga ändamål, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer, för trädgårds-odlingens befrämjande, måtte bevilja ett anslag af 36,000 R:dr, att emellan samtlige Rikets Län lika fördelas och af vederbörande Hushållnings-sällskap, på sätt för hvarje ort lämpligast funnes, för omförmälda 38 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. ändamål användas; — hvaremot det särskildt för trädgårds-skötseln inom Upsala lån nu utgående anslag kunde indragas. Då Utskottet redan tillstyrkt beviljande af förhöjdt årligt anslag för underhåll och utbildning af Svenska Trädgårds-föreningens elev-skola m. m., har Utskottet derigenom erkänt sig dela den af motionären yttrade åsigt, att trädgårds-skötseln är för landet af den vigt, att dess befrämjande med skäl bör utgöra föremål förStatens omvårdnad. Obestridligt är ock, enligt Utskottets tanke, icke allenast att denna näringsgren i vårt land för närvarande befinner sig på en lägre ståndpunkt, än den borde kunna intaga, utan äfven att några synnerliga framsteg i detta hänseende föga torde vara att förvänta af den enskilda omtanken, förr än en lifligare båg för trädgårds-skötseln blifvit genom Statens medverkan framkallad och allmänheten småningom hunnit förvärfva större insigter i ämnet.
Herr käKlms w hemstäkde om ej betta mäl i nästa k!e um söre Riksdags» Ordningen kunde fä upp'agas. löfwei läggningen derom trodde han es kunna hljfwa läng, men om den uppskjötes kunde det dröja läege innan tillfälle gäfwes att den företaga. Skulle det hända att Ridderssaxet och Adeln förenade sts Den 16 October. 424Z sig med Bonde , Skändrt, att Revisionen under pästäende Riksdag skulle begynnas, blefwr Ständernas rdst delad, och sä mycket längre tid nödig att dem förena, hwarföre Herr kslstmrlr widare önskade att wälet snart mätte företaga-. Men om Riddcrskapet och Adeln nu före, nar sig med Bonde - Ständet och lweune Ständ stadna emot twenne, huru gär det dä? Herr käklmsn: Samtelkge Riksens Ständer äro ense att Revisionen skall ske. De skilja sig allenast i frägan om sättet huru den skall wcrkställas, och deri mätte nägon förening sbkaS, ty saken kan ej widare förfalla. Efter en korrt öfwerläggning beflöts att denna fräga i nästa klenum först skulle företaga-. Herr Esri bresina, hade inlämnat ett Memorial hwilket upplästesä lydande: wördsamt Memorial! I anledning af sä wäl förr som nu l sommar tlmade Händelser i -örebro Län täger jag mig friheten göra följande anmälan:
Visserligen fästa några af dessa kommentatorer uppmärksamhet derå, att af hvad gäldenären efter konkursen tillfaller, blott så mycket kan ingå till konkursmassan, som återstår sedan afdrag skett för de skulder, hvilka vid den nytillkomna egendomen häfta, — en doktrinär sats, hvilken, såsom ock blifvit anmärkt, är i sig sjelf så klar att den ingalunda behöft i positiv lag uttryckas och hvilken ej heller strider emot Utskottets förslag. Ingen lärer nemligen kunna betvifla, att om gäldenären efter konkursens början t. ex. ärfver en fastighet, graverad med inteckningar, dessa hafva bättre rätt till fastigheten än konkursmassan. — Vidare har, enligt hvad i de officiela motiverna till den Preussiska konkursordningen uppgifves, ifrågavarande grundsats jemväl varit antagen i de Tyska Rhen-provinserna, ehuru ej i dessa länders handelslagstiftning uttryckligen uttalad. Enahanda är förhållandet i Nederländerna, der man i detta fall stödt sig på en af decisionerna i den Genuesiska Rotan 4).
Sin nådiga garanti. l)å Utskottet icke i vidsträcktare mån, än som ofvan blifvit antydt, funnit sig höra frångå sina uti 4:de punkten af det återremitterade betänkandet gjorda förslag, får Utskottet hemställa: 5:o. att Rikets Ständer i afseende på nu ifrågavarande upplåning måtte meddela följande stadganden: A) med iakttagande af Rikets Ständers beslut, angående lånesummans belopp och härnedan meddelade föreskrifter, ega Fullmäglige i Riksgälds-kontoret att upptaga lån på det sätt Fullmägtige finna lämpligast och ändamålsenligast för beredande af de för Slaten mest fördelaktiga vilkor; B) Upplåning sker emot fonderade, till innehafvaren ställda och å dennes sida icke uppsägbara, räntebärande obligationer, hvilka å Rikets Ständers vägnar af Fullmägtige utfärdas. C) Fullmägtige ega för öfrigt bestämma : a) språk och myntsort, hvarå obligationerna komma att utfärdas ; b) den årliga ränta, som i obligationerna skall förskrifvas; c) den kapitalrabatt, som må beviljas, då Fullmägtige finna sådan rabatt böra ega rum. D) Till ränteliqvider och kapitalskuldens amortering hafva Rikets Ständer härmedelst på Riksgälds-kontoret anvisat ett årligt anslag, motsvarande hvad som för lånesummans förräntning och amortering hvarje år erfordras utöfver den tillgång, hvilken kan uppkomma genom de upplånade medlens förräntande, intilldess de för det afsedda ändamålet behöfva från Riksgälds-kontoret utbetalas; börande härtill erforderliga anslag af Kontorets medel årligen afsättas, tilldess hela skulden blifvit i stadgad ordning betald. E)
Almanachorne bifogadt, följande: ”När någon i, recominende”radt bref afsänder penningar, bör han på ”alla de sedlar, som innehafva 5 R:drs vär”de och derutöfver, kunna uppgifva num”mer och datum, då man vid förefallen Den io Decenibci; c. ra. ”olyckshändelse om ersättning för de för”komne sedi arne anhållerliela delta stadgande är högst dunkelt. Det lenanar ingen bestämd underrättelse, om huruvida det är afsändarens rätt att fä den ersättning sorn omtalas, det står blott att han får anhålla * derom; det står icke heller utsatt hurudan Embctsmanna-attest som bör finnas på den omtalta uppgiften å nummer och datum.. Alt en sådan atteslator bör vara postbe-. (jente å afgångsorten är såväl tydligt i theo, ri, sam gifvet i praktik, men dessa obestämdheter äro i alla afseenden ej af liten vigt, såvida som de lemna oafgjordt, huruvida Staten, vid lemnandet af nämnde ersättning, agerar som assuradeur för postgångens ordentlighet och helgd, eller om den. blott förskjuter ersättningen, till dess den PostEmbetsman, som vållat brefvels bortkomst, kan gälda den, eller de bortkomna sediarne i Banken hinna bli förbud na oclt förnyade. Den senare åsigten af brefs recommendalion yttrades af ganska mångå under debatten vid förra Riksdagen, och, om mitt minne ej bedrager mig, hafva åtskilliga myndigheter förklarat sig dela den. Detta uttrycktes än ytterligare genom det påståendet att sjelfva recommendationsafgiliteu är blott en ersättning för det å PostGontoren förbrukade lack och segelgarn, meu alldeles ej. någon assuranceafgift, ej beller någon del af sjelfva Postbevillningen.
Den gör det åtminstone ej i vårt land, der praktiken sjelf icke lika ofta bevisar theoriens oumbärlighet, såsom det sker, der stora arbeten ständigt företagas och fulländas. Och sammandragandet af all läroanstalt till inhämtande af de applicerade vettenskaperne, på ett enda ställe, kunde i synnerhet om det blefve isoleradt från Universiteten, blifva af ett menligt inflytande på den egentliga vetenskapliga odlingen, som jag åtminstone för min del anser för den mäst hufvudsakliga. Det kail nemligen sattas i fråga, om icke här i landet personalen af de vetenskapligt bildade oéh än mer personalen af dem, hvars ögon löija vetenskapens idkare, är för liten, att man här skulle kunna våga, hvad som i Frankrike möjligen kunde gå an, eller sorn kanske blott troddes gå an, och ej hunnit ännu visa sina följder, att man nemligen sammandrog de applicerade vetenskaperna på ett ställe, och lät den framstå i en glans, som i närvarande, i alla fall på applieation nog lystnar tider, nödvändigt skulle bii stor i mängdens ögon. Detta inkast är efter min tanka det betydligaste emot förslaget, ätt inrätta en slags EcolePolytechnique i Sverige, och synes mig vara vida vigtigare än det, som ofta har blifvit sagt om denna anstalts dyrhet, i större proportion här än annorstädes, hvilken förmodan också är grundad på den hos oss varande mindre personal af dem sorn studera.. För att således på ett ställe sammandraga Den 27 Augusti t, mi 383 K hvad jag nu har anfördt, delar jag Utskottets tanka, att militairlärares anställande vid Academierne icke skulle vara skadligt, men tror dessa personer icke kunna ersätta den plats som genom Krigs-Academiens och Corpsinstiternes borttagande kunde blifva ledigt. Icke eller kan jag, som Utskottet synes anse, för min del finna KrigsAcademiens plats kunna ersättas af de lag-, re undervisningsverken. Gymnasier och Trivialskolor, utan tror en särskilt bildningsanstalt för den unga militairen, likasom för några andra corpser, ännu länge nog blifva nödig att bibehålla, ehuru på grund af förhållanden, som jag förutser och hoppas skola en gång upphöra.
Men härförutan vore det ock att befara, att, derest seminarierna blefve alltför mycket aflägsnade från hemorten, för dem, som ville bereda sig för folkskolelärare-kallet, sådant skulle, då desse i allmänhet icke egde tillgångar, tillräckliga att, med bidrag af de stipendier dem kunde lemnäs, bestrida kostnaderna för ett flerårigt vistande på främmande ort, hafva till följd att folkskolorna inom få år komme att lida brist på lärare. Under sådana förhållanden syntes för det närvarande svårligen mer än tre seminarier kunna utan olägenhet indragas, nemligen ett bland de för qvinnor bestämda, ett af de tre för manliga elever afsedda seminarier, hvilka funnos förlagda i städer invid Mälaren, och ett bland de sju öfriga, der elever af sistnämnda kön nu emottogos. Å andra sidan ansåge E. K. Maj:t behöfligt att ett nytt seminarium inrättades i Luleå för den nordligaste delen af riket. Framställningar i sådant hänseende hade redan förut blifvit gjorda af konsistorium i Hernösands stift gemensamt med E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens län och sednast hade numera aflidne Landshöfdingen i nämnde län, P. H. Widmark, uti skrifvelse den 16 Juli 1860, med hänseende till de förhållanden att af länets Finska och Lappska socknar flera helt och hållet saknade folkskolelärare, att i de öfriga antalet lärare vore alldeles otillräckligt, samt att bristen på duglige folkskolelärare äfven inom de Svenska församlingarne vore i hög grad kännbar, förklarat sig anse inrättandet af ett särskildt seminarium i Luleå, såvida folkundervisningen eljest inom länet skulle kunna på ett i någon mån tillfredsställande sätt ordnas, vara desto mera oundgängligt, som erfarenheten visat, att flere bland de elever, hvilka från de Finska och Lappska församlingarne blifvit afsända för att genomgå seminanariet i Hernösand, sedan de haft tillfälle inhemta kännedom om Svenska språket och hunnit vänja sig vid lefnadssättet uti sydligare belägna trakter, icke velat till hemorten återvända; och hade konsistorium, i anledning af denna Landshöfdingen Widmarks framställning bordt, instämt uti hvad han yttrat om behöflligheten af ett seminarium i Luleå.
S. D. Då nu å nyo föredrogs Allmänna Be» svärsoch Ekonomi-Utskottets den 1 dennes aflåtne samt den 5 i samma månad på bordet lagde Memorial innefattande Utlåtande öfver de bos Ridderskapet och Adeln gjorde anmäikningar vid Utskottets förut uieddeldte Betänkande, i anledning af väckt fråga oin förändring uti Föreamlingarnes skyldighet att Varda de fattige; fann Ridderskapet och Adeln för godt att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige Tvenne Riks-Stånden bifallet, dervid nu mera låta bero. S. D. Då nu å nyo föredrogs Lagsamt Allmänna Besvärsoell Ekonomi Uttkottens den 3 dennes afgifne samt den g i samma månad på bordel lagde Utlåtande i anledning af gjorde an - Prot. Utdr. d. 11 Junit l8l8- 615 märkningar vid Utskottens dea 18 sistlidne Mars rneddeldte Betänkande, rörande det om en mera allmän och utvidgad Näringsfrihet väckte förslag samt öfver den uti Vällofl. Borgare-Ståndet framstälde Motion om gränsors bestämmande emellan Stadsoch Landtmanna handteringar; fann Ridderskapet och Adeln alt, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.