Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, det Hans Excellence ansåg sig först böra göra proposition till bifall af Utskottets Förslag, och sedermera, i händelse detsamma ej bifölls, på de deremot framställde anmärkningar. Hvarefter Hans Excellence förnyade propositionen till bifall å 1 momentet af 2 §. i Utskottets Förslag; hvilken proposition besvarades med starka Ja jemte några Nej. I anledning hvaraf flans Excellence förklarade, att som, enligt hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, Utskottets Förslag till 1 mom. i 2 §. af nya RiddarhusOrdningen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet. Herr von Hartmansdorff: Som här äro flera, hvilka sätta i fråga, huru långt 1 mom. sträcker sig, skulle jag önska, att Den 3 Augusti f. m. 89 derom erhålla bestämd upplysning. Om, såsom jag förmodar, det röcker till och med orden: den försutna tiden återställa; så får jag anhålla om votering öfver den proposition Herr Grefven och LandtMarskalken framställt, med begäran att contra-propositiooen må blifva oförändradt bibehållande af den gamla 5o §. till och med orden: tillstånd gifvit; så att blott sista meningen varder utesluten. Herr Rosenblad: Jag hemställer, om ej Herr von Hartmansdorffs anmärkning rätteligen tillhör det senare eller nya mom. af 2 §., och bör vid proposition derå förekomma. För öfrigt då skillnaden emellan Utskottets och Herr Cederschjölds redactionsförslng är så obetydlig, vågar jag hemställa, om icke första momentet kunde bifallas. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, det han ansåg Herr von Hartmansdorffs tillägg hafva afseende å 2 Momentet af förevarande §. Herr von Hartmansdorff': Efter den utredning af frågan, som Herr Grefven och LandtMarskalken behagat göra, får jag förklara mig ej yrka votering i afseende på ifrågavavarande i moment.
Det hade redan i denna afsigt satt sig i beröring med de för Vexel' undervisningen i England, Frankrike och Danmark stiftade Sällskaper, och sökte med noggranhet utur deras gemensamma arbeten ihopsätta en arbetsplan, en grund för de förste principerne, som, allmän för Rikets alla Vexelundervisnings-Skolor, skulle blifva af den största, den väsendtligaste nytta; men då medel saknades till inrättandet af en Normal-Skola för unge Lärares danande, huru finna ett sätt att bibrin - Den i5 December f. m, ga denna enhet i methoden åt den mängd särskilte Lärare-Candidater, som ifrån landsorterne hitkommo, för att i Hufvudstadens Skolor förvärfva sig undervisning, oeh den erhöllo af de månge nitiske och vältänkande Skol-Lärare, hvilka här ägde särskilde Skol-inrättningar, men, med få undantag, hvar och en i sin undervisning nyttjade olika methoder. Sällskapet vände sig till Regeringen, och begärde af den understöd och hjelp. Med den omsorg, sorn utmärker Styrelsens vård för allt stort och nyttigt verkande, var önskan knappt yttrad, förrän, till en början, en summa af 2000 R:dr lemnades till de första utgifternes besörjande. En byggnad, förut egnad åt ett vida skiljdt ändamål, uppläts af Regeringen på 10 år till Sällskapets nyttjande, och genast sattes i verket inredningen afen Normal-Skola, ämnad för 3oo barns emottagande, och främst af allt till bildandet af Lärare i den theoreliska och practiska undervisningen, så oskiljaktigt nödvändige, om ändam" t skall vinnas och en enhet i systemet ern«is.
Paul Andersson, från Jemtlands län. Åf Paol Andersson från Jemtlands län, ont ett Statslån af 70,000 R:dr JLawi till Jemtlands kommunikations-aktiebolag. Ehuru den så kallade Jemtlands kommunikationsled redan är öppnad för allmänna trafiken, återstår likväl ännu mycket för dess fullständiga ordnande, om all den dermed åsyftade nytta skall vinnas; och af ett utaf Häradshöfdingen C. 0. Granbom och handlanden O. Winnberg såsom revisorer af Jemtlands kommunikations-aktieboiugs räkenskaper afgifvet, härhos bifogadt yttrande torde inhemtas, att de ansett 70,000 fhur R;uit erfordras för betäckande af den brist, som skulle för bolaget uppstå, derest kommunikationsleden skulle fullständigt ordnas. Enligt ett mellan Kongl. Maj;t och Kronan samt bolaget den 8 Maj 1858 uppråttadt, i afskrift vidfogadt kontrakt, angående ifrågavarande kommunikationsled, har bolaget visserligen skyldighet alt anskaffa de för trafiken behöfliga ängoch segel - Motioner i Bonde* St&ndrt 18$2. Wto 73. 10» båtar, ”så att transporterna, företrädesvis på de större sjöarne, roå kunna bedrifva* med ångkraft” ; men bolaget har ingen förpligtelse att ombesörja trafiken öfver land emellan sjöarne, likasom bolaget bör anses hafva fullgjort sin förenämnde skyldighet, om det med ångbåtar försett de två större sjöarne å leden, nemligen Storsjön och Kallsjön! Då likväl bolaget insett, invad erfarenheten, sedan trafiken öppnats, jemväl ådagalagt, att någon lifiigsre rörelse å leden icke år möjlig, med mindre så ord nas, att passagerare och gods kunna äfven öfver Ånjansoch Reisunds-sjöarne å ångbåt och dessutom genom bolagets försorg öfver land mellan sjöarne befordras, emedan eljest våseudlliga olägenheter för trafiken mäste inträffa, bar bolaget af lifligt intresse att få denna kommunikationsled väl ordnad, emedan landets framåtskridande är deraf i hög grad beroende, redan för sistnämnde sjöar anskaffat 2 ne ångbåtar fölen kostnad a! 52.490
Han dansade förträffligt, spelade kort med fruarna och skötte kurtisen, besökte flitigt konditorer och spektakel; men hvad kyrkan angår, följde han pappas och mammas exempel, ty båda syntes der ytterst sällan. Vår "storskola" var för simpel för den unga herrn, som tog undervisning på timme af en för detta svensk militär, som flitigt besökte fadrens källare. Så förflöto några år efter min ankomst till staden. En gång var jag sjelf närvarande, då Walters far, i ett större sällskap hemma hos sig, erhöll ett bref med utrikes stämpel. Han aflägsnade sig för att läsa brefvet; när han återkom, såg man nog att innehållet varit mindre behagligt, oaktadt han sökte hålla god min. Straxt derpå vände han sig till en närvarande vetenskapsman med den frågan: hvilken undervisning denna ansåg tjenligast, för att bereda hans son för universitetet? Ynglingen sändes kort derpå till Borgå Gymnasium. Med godt hufvud jemte en god dosis ambition, utmärkte han sig snart, blef student, och gjorde af med mycket penningar. Man ha en anekdot efter honom, som ej bevisar stor aktning för fadersväldet, om den ock innehåller sanning. Fadren skulle i ett af sina bref hafva menat, att sonen skålade för mycket, och erhöll till svar: "att en vinhandlare i T s icke kunde bedömma hvad en student i Åbo behöfde!"... En bekant, som för någon tid sedan frågade hans föräldrar, hvilket lefnadsyrke sonen ämnade välja, fick till svar, att det berodde på honom sjelf. Huru han nu kommit på den idéen, att ta kondition i ett presthus på landet, väcker min förundran. Man tro icke junkern spekulerar på dottren, som, efter hvad du sjelf skrifvit, är i pension i Åbo, och der de således lärt känna hvarandra...' Detta bref torde tillsvidare spridt något ljus öfver Walters ungdom, och vi återgå till vår berättelse. Sommaren förflöt, och Walter trifdes ögonskenligt. Sedan Brummerus lemnat huset, antog prosten ingen annan adjunkt, utan grep sig mera an med göromålen, än de sist förflutna åren; och ett godt biträde hade han i Walter, som ofta predikade, med stort bifall af ortens ståndspersoner.
Utskottet föreslår derjemte: 17:0 att denna afgift må bestämmas till 2 R:dr Bancö per folium om 4o rader, med förbehåll tillika, att den minsta afgiften, som för hvarje år beräknas, blifver 10 R:dr Banco, motsvarande 5 folier. **K»raot daftfc^Utskoht^ts tillstvrfcsgaden haftm erinringar blifvit'gjordäsvaf ^^desSSLeSwmotU^fc^^^^Co pliStd^ros följande reservation inm&Cattar. Hos Utskottet har i öfrigt förekommit, i sammanhang med frågan om Assigneringsrörelsen, att Assignations-innehafvarens rätt skulle i betydlig mon vara betryggad, om, i händelse af vägrad inlösen, han hade sig tillerkänd samma executiva rättighet emot utgifvaren af en sådan assignation, som emot Trassenten af en protesterad Vexel är gällande; men som Banco-Utkottet ansett sig ej tillkomma att en fråga af dylik beskaffenhet enskildt behandla, så har Utskottet funnit sig böra derom ingå i öfverläggning - Banco-Utslcottets Betänkande N:o 6. 25 läggning med Rikets Ständers Lag-Utskott, och kan alltså icke ännu något förslag eller vidare yttrande härutinnan till Rikets Ständer afgifva. C) Låne-Banken.
Grefve Spens förnyade sin förut gjorde anhållan, att de nu förevarande frågor* om Götha Canal och Malmö Disconter, måtte utan samr manblandning serskilt hvar för sig pröfvas och afgöras, samt yrkade, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes i denna omständighet först inhämta Ridderskapets och Adelns tanka. I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalkert frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg någon skillnad, emellan Götha Canal och Malmö Disconter böra vid pröfnin* gen af förevarande ämne, äga rum. Ropades Nej. < Herr Grefven och LandtlUar&kalken 'lätt derefter uppläsa följande Voterings-Proposition: Ridd, och Ad. Prof. lil B. 13 j *4- 58 Den S Felruarii. Den som bifaller Banco-Utskottets Betänkande skrifver Ja. ' / Den det ej vill Skrifver Nej. Vinner Nej, antages Banco-Utskottets Betänkande, med den förändring, att äfven Omsättningar af Lån få med Discooternas egna Sedlar; verkställas dock kommer Ridderskapets och Adclns Beslut i detta ämne, att endast gälla intill dess Riksens Ständer om Finance-Regleringen i allmänhet hinna att förordna. Herr Påhlman, Otto Fredric, anmärkte, att alutet af Contra-Propositionen äfven borde äga rum, om Ja vunne, samt hemställde således, att nämnde slut icke måtte i Contra-Propositionen intagas, utan Ridderskapet och Adeln i stället stadga, att Ridderskapets och Adelns Beslut i förevarande ämne, burudant det ock måtte blifva, endast borde anses såsom Provisoriskt, intill dess allmänna Finance-regleringen blefve af Riksens Ständer pråfvad och fastställd. Hvilket uppå af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, af Ridderskapet och Adeln bifölls. Herr Lagerhjelm i Om jag icke fattat Voterings-Propositionen origtigt, blifver BancoUtskottets Betänkande, ehvad Ja eller Nej Propositionen vinner, bifallet.
Yid öfvervägande häraf, och enär värdet af den nuvarande läroverksbyggnaden icke kunnat bland tillgångarne tagas i beräkning, samt halfva lånesumman bör vara för det första året tillräcklig, hafva Rikets Ständer, såsom bidrag till uppförande af en ny byggnad för Upsala högre elementarläroverk, beviljat, under förbehåll, att det nuvarande lärohuset, efter skolans förflyttning, till Statsverkets disposition öfverlemnas, dels ett anslag af 100,000 R;dr och dels ett låneunderstöd af 140,000 Rtdr, samt utaf dessa summor anvisat på Riksgälds-kontoret för år 1867 såsom anslag 40,000 och såsom lån 70,000 R:dr, emot vilkor att, sedan detta lån, derför bör aflemnas en sådan skuldförbindelse, som af Fullmägtige i nämnda Kontor antages, under fem års tid fått utan ränta innehafvas, fem procent å detsammas ursprungliga belopp skola före slutet af hvarje år till Riksgälds-kontoret inbetalas, af hvilken inbetalning beräknas fyra procent årlig ränta för det oguldna lånekapitalet samt det överskjutande beloppet kommer att såsom kapitalalbetalning å lånesumman afgå, intilldess denna blifvit till fullo gulden. F) Uti särskild, den 2 sistlidne Februari till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition har E. K. Maj:t föreslagit, att till uppförande af ny skolhusbygguad och nytt gymuastikhus för högre elementarläroverket i Carlstad måtte beviljas ett anslag af 87,000 R:dr, hvaraf 40,000 R:dr att utgå under loppet af år 1867, samt derjemte ett lån af 40,000 R:dr, att återgäldas med ränta och årlig amortering af tillsammans 5 procent å det ursprungliga lånebeloppet; allt med vilkor att äfven Wermlands läns landsting till ifrågavarande, för hela länet angelägna byggnadsföretag bidroge med ett anslag af 30,000 R:dr.
Och därför tyckte Karl Johan mer om Skolmästarn än om presten. Karl Johan kom mycket väl ihåg, när fadern dog. Det var just vid den tiden, när de hade börjat bygga så mycket villor i trakten. Han mindes, hur karlarna rodde bort med kistan, och att modern grät, så att tårarna runno omkring hennes spetsiga näsa, när de båda efteråt sutto ensamma i stugan. Då började han också att gråta, men på kvällen, när de gingo till sängs, såg han, hur modern låg vaken och eftertänksamt stirrade ut i skymningen, till dess att han somnade ifrån både modern och sorgerna. Ett par dagar därefter satte modern på honom hans sämsta kläder och tog honom med sig i båten. De rodde öfver sjön och stego i land vid badortens brygga. Sedan gingo de omkring bland de fina villorna, och Karl Johan spärrade upp ögonen, för alt hvad han såg. På somliga ställen gick modern in. Ibland lät hon Karl Johan stanna utanför, och ibland tog hon honom med sig. Men när han fick komma med in, kände han rakt inte igen modern. Det kom altid något fint fruntimmer emot dem och bad dem sitta ner. Och modern satte sig längst nere vid dörr’n och höll Karl Johan bredvid sig. Där satt hon stilla och slog ned ögonen och vaggade med kroppen och svarade på fruns frågor. Och när hon det hade gjort, började hon att tala själf. Hon berättade om, hur fadern altid hade varit så klen i bröstet, och hur han till sist hade dött. Nu var hon ensam och öfvergifven, det var ingen, som ville ge henne arbete, fara på sjön kunde hon inte, så länge Karl Johan inte var så stor, så han kunde hjälpa henne, någon ko hade de inte, och vedpinnarna var det inte godt att skrapa ihop där ute på ön, där det fans så litet skog, till på köpet när de inte hade lof att hugga af det lilla, som fans. Altihop berättade hon och mycket mer, som Karl Johan inte kunde komma ihåg, och hennes röst var så len och mild, att Karl Johan tyckte, det var, som om en annan människa hade talat. Hon bad aldrig om någonting. Men när hon gick, hade hon altid med sig ett och annat, några kakor bröd, ett par sillar, en pannkaka, ett stop mjölk eller kläder och annat smått, som de rika kunde undvara.
För besluts fattande erfordras att inom Öfver-styräisen minst fem och inom Direktionen minst fyra ledamöter skola vara närvarande. „I fåll af skiljaktiga meningar gälle den mening om hvilken de fleste sig förena. Aro rösterna lika delade. vare den mening beslut, hvilken ordföranden bilräder. § 18. öfver-styrelsen skall, pä kallelse af ordföranden, sammanträda en gång i månaden, eller oftare, om sådant erfordras. Direktionen sammanträder minst, en gäng i hvarje vecka. § 49. Styrelse vid afdelnings-kontor skall utgöras af minst fem ledamöter, sorn väljas af Bankens Öfver-styrelse, af hvilken en bland dem utses till verkställande Direktör. Bankens räkenskaper, så väl vid hufvud-kontoret som vid atdelnings-konto - ■20 Banko-Utskottets Betänkande ,J\.Q 32. ren, skola så tidigt efter hvarje kalender-ars utgång vara afslutade, att revisionen af sistnämnde kontors räkenskaper ina kunna verkställas hvarje, nästföljande år i Mars månad och att ett liela bankrörelsen omfattande bokslut må vid hufvudkontoret kunna, från och med ingången af April månad, för granskning tillhandahållas der sammanträdande Revisorer. Revisionen verkställes vid afdelnings-kontoren af tre personer, hvilka Bankens Öfver-styreise utser, men revisionen vid hufvudkontoret uppdrages åt Rikets Ständers Revisorer att af dem verkställas jemte de revisioner, som dem enligt Riksdags-ordningen åligga. Revisions-berättelserna skola genom trycket offentliggöras och exemplar deraf, genom öfver-styrelsens försorg, ofverlemnås till Kongl. Majit och tillställas Rikets Ständers Banko-Utskott § 22. För behandlingen af revisions-berättelserna samt i fråga om decharf Vät Styrelsen för Sveriges Bank länder till efterrättelse hvad sorn derom för Rfkats Ständers Bank är föreskrifvet. § 23. Bankens laga forum är Kongl. Maj:ts och Rikets Svea Hof-Rätt. Öfvergående stadganden. § i. Vid den tid, då Sveriges Bank träder i verksamhet, men innan detta sker. skola Rikets Ständers
Bevilln.-, Lagsamt Ekon.-Utsk:ts Betänk:n N:ris 9 och 10, hvilka innehålla förslag till voteringspro - Den 15 Juni. 661 positioner, måtte sättas först å föredragningslistan till nästa plenum. Detta förslag bifölls. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ 3 e. m. In fidem, 0. Brakel. Fredagen den 15 Joni 1866. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 3 prot.-utdrag^ för den 14 dennes. Vid punktvis skedd föredragning af sammansatta Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 14 dennes bordlagda Utlåt. N:o 9, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å vissa delar af Betänk:tN":o 5, ang:de vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade sprirituösa drycker, godkände R. o. Ad. de af Utsk:t i afseende å §§ 18 och 41 föreslagna voterings-propos:r, antog inbjudningen rörande § 45, till följd hvaraf det för motsatt fall afgifna förslag till voterings-propos. förklarades hafva förfallit, och lade Utlåtit i öfriga delar till handlingarne. Föredrogs sammansatta Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 14 dennes bordlagda Mern. 662 Den 15 Juui. N:o 10, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut ang:de vilkoren för bränvins tillverkning. Den föreslagna voterings-propos:n godkändes och Mem:t i öfrigt lades till handlingarne. Föredrogs ånyo oell bifölls Stats-Utsk:ts den 13 och 14 dennes bordlagda Mern. N:o 137, ang: de den under innev:de riksdag verkställda statsreglering samt anskaffande af de för Riksgälds-Kontorets utgifter erforderliga medel. • • Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Frih.
Den i4 September e. rn> 289 tion , genom, Kongl. Maj:ts derom'den 10 April 1828 utfärdade Nådiga Kungörelse , funnit, Kongl. Maj:t, Vid förnyandet af denna från äldre tider och äldre relationer med Finland härledda convention , sökt bereda sä väl Svenska näringarne, som Svenska handeln, ökade förmåner, och äfven af de ifrån G ener al-TullSty reisen och CornmerceCollegium erhållne upplysningar och handlingar erfarit, att denna convention verkligen medfört goda resultater. Detta är allt, hvad det tillätes Rikets Ständer att få veta. Det synes hafva varit mera pas* sande att få veta, hvilka dessa Upplysn^n* gar varit, då vi sjelfva kunnat bedöma, om allmänna tänkesättet, som nu är i strid mot hvad Utskottet om denna Tractat yttrat, har rätt eller icke. För öfrigt underställer jag, huru dell uppgjorde handelsbalancen är beräknad. Örn det är i HamburgerBanco, eller i papper, eller i hvad slags mynt. För mig är det alldeles oförklarligt, huru man kan uppgöra en handelsbalance med ett sådant mynt, som vårt. Uppgifterne om import och export äro äfven ofullständiga, i anledning hvaraf jag mäste framställa en annan högst vigtig omständighet. Tullräkenskaperne föras på det sätt, att Finska handeln ensamt åtskiljes derifrån. Frank-* rike, England och Nederländerna föra sina räkenskaper så, att det är möjligt för dem, att så noga, sorn en sådan sak kan uppgif41 H, 19 Den i4 September e. m. vas, bestämma, luiru landet liandlat med elt annat land. Hos oss uppföres endast den directa Finska handeln, det vill säga ensamt alla Finska varor, som hitkomma, men icke all den indirecta handel, hvilken äfven är af vigt, och som i andra länder äfven kan bestämmas. Om Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att begära, det våra Tullräkenskaper måtte föras så, att vår handel på hvarje särskildt land kunde bestämdt uppgifvas, hade visserligen stora fördelar deraf i en framtid skolat uppkomma.
På grund af Ständernes beslut och Kongl. Brefvet den 20 Mars 1858 anställdes lärare vid de då utvidgade pedagogierna, under förhoppning för desse lärare, icke blott att få, tills möjligen blifvande annan befordran, qvarstadna vid sina läro platser, utan äfven åtnjuta samma tjenstårsberäkning som förunnades lärare vid elementarläroverk. Men denna utsigt blef snart förmörkad, och slutligen alldeles stängd. Genom en ny Kongl. Förordning af den 22 November 1861, förklarades, helt oförmodadt, förenämnda platser åter lediga, och de tillförordnade, som nu måste stå tillbaka tor Öfverlägsna medsökande, befunno sig med ens utan anställning, då de, under tiden kunnat vara befordrade vid elementarläroverk ifall de anat, att man sålunda blott velat begagna deras tjenst under en statsregleringsperiod, och sedan till och med vägra dem att räkna sig dessa år tillgodo vid en blifvande lönereglering. Detta missöde har drabbat, om ej flere, åtminstone en lärare, som, först anställd säflig. till B. St. N:o 62. om tillförordnad rektor vid tvåklassig pedagogi i tre års tid, sedermera med samma nit och skicklighet som förut, oafbrutet tjenstgjort vid elementarläroverk, dels såsom extra lärare, dels såsom ordinarie, utan att vid uppnådda 40 års ålder och efter mer än 11 års tjenstgöring såsom lärare kunna på grund af Kongl. Brefvet den 11 December 1863, som afser endast elementarläroverkens lärare, hugnas med den, i underdånighet sökta, helt nyligen i nåder afslagna förmånen, att blifva uppförd i 2:dra lönegraden. Härvid kan man ej undgå, att med förundran och deltagande fråga: skall en treårig rektorsoch lärarebefattning vid tvåklassig pedagogi, ehuru i sig sjelf mera ansvarsfull än arbetet i lägre klasserna af ett elementarläroverk, utestänga en för sin tjenst göring väl vitsordad lärare från fördelen af uppflyttning till högre lönegrad? Till följd af hvad jag nu framställt, får jag vördsamt föreslå, att Bikets Höglofliga
Stycket behandlar ett så modernt ämne som arbetets strid m e d kapitalismen, o c h författaren låter de kämpande parterna drabba samman m e d en skärpa, s o m erinrar o m g l i m m a n d e knifblad i ett handgemäng. M o t bakgrunden af denna fejd tecknar sig två människors själskamp, s o m, på samma gång den symboliskt afspeglar den pågående arbeV D tvätt af linne, ylle och färgade saker a n v ä n d H E K O Y N L O I M N S I T V Å L hvilken finnes att tillgå hos alla Parfymoch Detaljhandlande. aiiiiiiiiitiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiini enaktsskämt » För evigt » af Charles de Courcy, hvari det enda anmärkningsvärda var hr Personne, s o m med pärlande godt lynne o c h svindlande fart föredrog sin långa roll. Bland de n u i » StigareMats » uppträdande togs priset af hr Örtengren i titelrollen, hvilken han återgaf m e d kraft o c h glöd, ehuru han då o c h då ERNST DIDRING. skattade väl mycket åt den gamla teaterstilens patos. Vidare äro att anteckna fru Fahlmans alltigenom förträffliga o c h måttfulla framställning af brukspatronens hustru, hr Hanssons solidt spelade öfveringeniör o c h fröken Bosses fina o c h temperamentsfulla tolkning af dottern Greta. Att h r Hagman var ointressant s o m brukspatronen kan näppeligen tillvitas h o n o m. H r Backström glänste i en biroll. Som I 1899. Det måste ovillkorligen betecknas som en smaklöshet att söka dramatisera ett ämne af denna sorgliga aktualitet, o c h ännu smaklösare blef saken g e n o m det g e n o m g å e n d e landsortsmässiga o c h tarfliga utförande, det Deurellska sällskapet bestod produkten. Det bullrande bifall, som från en viss del af publiken k o m premieren till del, länder denna till föga heder o c h vittnar om en fast otrolig kritiklöshet.