Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets yttrande, anhållit, att, då vid den förändring nämnde Stad mäst undergå, Kongl. Maj t och Kronan funnit för godt öfvertaga Stadens ford. na Skolehus och det alltså vöre nödigt anskaffa ett nytt, det kunde ett Lån af Allmänna Medel, stort Tio Tusende Riksdaler, Staden härtill beviljas, desto häldre, som Malmö, Ystad och Hel singboi-g utaf Staten undfått betydlige Lånbiträden till Inrättningar, som ej haft ömare eller vigtigare föremål än detta att befrämja. StatsUtskottet har ej förr kunnat besvara denne Remiss af orsak, att, då uti Kongl. Majus Rådiga Proposition om tillökt anslag för LäroVerken i allmänhet äfven förekom fråga om anslående af Fond till Skolhus-Byggnader, det alltså berott på afgörandet utaf detta Ärende i sin vidd, huruvida någon utväg kunde finnas att af Stats-Verkets medel föreslå något under* Stuts-Vtskotlets Betänianden. 106g Stöd, hvarutaf Landscrona i förevarande hänseende kunnat få Sig begagna. Utskottet har nu afgifvit dess Utlåtande angående UppfoStrings-Verkets befordrande, men dervid ansett sig éj kunna för närvarande tillstyrka det föreslagné bidrag till Skolhus - Byggnader i allmänhet, i anseende till Stats-Verkets knappa tillgångar» Och, beträffande nu Herr EdelbergS begäran om ett Lån af io,ooö R:dr, så, ehuru Stats - Utskottet, vid det förhållande som föranledt behofvet af ett nytt Skolhus i Landscrona Stad, finner Staden ej sakna anledning att söka ett sådant biträde äf Allmänna Medel, kan likväl Utskottet, enär Stats-Verket ej har någon Fond, som härtill är disponible, icke tillstyrka detta Låns beviljande; Hvilket Vordsamligen öfverlemnas till Riksens Ständer® bepröfvande. Stockholm den i Maj lgii. N;r 204, Riksens Högloft. Ständers Statssamt Alf manna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts
Revisorerhe hafva anmält, att, utöfver det å Riks-Statens Andra Hufvudtitel med 6,270 R:dr 16 sk. uppförda anslag för Kongl. Krigs-Hof-rätten, hade, under hvartdera af de båda år, revisionen omfattade, anordnats ett belopp af 3 R:dr 24 sk. såsom lönefyllnad åt Yäbeln vid Hof-rätten, C. E. Fröléen, hvilken utgift blifvit af nämnde Hufvudtitels besparingar godtgjord; och som, enligt hvad upplyst blifvit, sagda förhållande härrört deraf, att lönen för Väbeln, uppförd uti den för Hof-rätten upprättade nya stat till 219 R:dr, varit uti den förra staten bestämd till 222 R:dr 24 sk., samt Fröléen, hvilken undfått fullmagt på tjensten under den tid, den äldre staten varit gällande, egde under sin tjenstetid uppbära den förra lönen, eller 3 R:dr 24 sk. mera, än den nya staten för tjensten anslår, hafva Rikets Ständer beslutat, att ifrågavarande belopp, 3 R:dr 24 sk., må å Allmänna Indragnings-staten uppföras. 1 anledning af Revisorernas anmärkning, att, ehuru, i sammanhang med det beslut, som Rikets Ständer vid 1840—1841 årens Riksdag fattade och i underdånig skrifvelse - Expeditions-Ulskotlets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 67. 105 velse den 5 Juni sistnämnde år hos K.
Påminnelserna i denna punkt åberopas af undertecknade: Memorialet Lit. C., angående afslag på ansökning af enskild man att få i Stockholm anlägga en Theater. I anledning af anmärkningen Lit. C., angående afslag på ansökning af enskild man att få i Stockholm anlägga en Theater, har Hr Justitieombudsmannen äfven ansett sig kunna gora ansvarspåstående, oansedt han förklarar, alt lagen, der ansvaret skall sökas, ej på något ställe afhandlar eller omtalar en sådan händelse, som den ifrågavarande. Det skulle synas, som vore ett slikt förklarande af beskaffenhet, att undanrödja allt vidare behof för svaranderna att till sitt försvar något mera anföra, än hvad deras förklaring, som här till alla delar åberopas, innehåller; men då Hr Justitieombudsmannen fortfar att vilja förblanda en för tillfället gifven afslagsresolution med patent på ett privilegium exclusivum, det vill bär säga, att Resolutionen till afslag för den sökande skulle innebära, att ett sådant privilegium, i samma afseende lemnadt en annan, vore ett hinder för bifall, så torde några ord från svarandernas sida ytterligare vara nödiga, för att göra saken fullt klar och visa, att påståendet, det dess behandling är en öfverträdelse af Grundlagen, är lika blottadt på stöd från den, som Ansvarighetslagen är ulan all ansvarsbestämmelse för detta fall, och allmänna lagen utan all rimlig tillämpning derpå. Rosenblad. o Åkerhjelm. von Schulzenheim. Löwenhielm. Skogman. 290 Sökandens, f. d. Aktören Bergs, ansökning att få anlägga en Theater afslogs, såsom redan är anfördt, endast för det närvarande, hvilket tydligen ådagalägger, att skälen, sorn gulde för afslaget, voro tillfälliga och ulan bestämd tid för deras tillvaro, hvilket hade varit omöjligt, om något monopolium, som alltid har bestämd tid, varit hindret för bifall å berörde ansökning. Sednare tillåtelser att öppna Theater i hufvudstaden bevisa ytterligare, att den Kongligas tillvaro ej grundar sig på någon monopolisk rätt. Både hos Kongl.
75 utan gällande kraft; men sedermera inträffade omständigheter, hvilka, om de förr funnits, skulle hafva uteslutit rättigheten till afträdandet, verka ej pä detsammas bestånd. Yar ej hola värdet försäkradt, är försäkringstagaren skyldig att afträda endast så stor del af det försäkrade föremålet, som motsvarar försäkringssummans förhållande till försäkringsvärdet. § 265. I afträdande af fartyg år ej frakten inbegripen, såvidt den förr, än fartyget afträddes, är förtjent, enligt de i § 5 stadgado grunder. § 266. Försäkringstagare vare skyldig att, när fartyg eller gods efter § 260 afträdes, med embetsbetyg af Svensk konsul eller annan behörig myndighet å de orter, derifrån fartyget eller godset sist afgått, och dit det bestämdt är, styrka om och när afsegling skett och att det ej till bestämmelseorten anländt; så ock, vid afträdande i allmänhet af försäkradt föremål, att lemna försäkringsgifvaren skriftlig uppgift å öfriga försäkringar, och å bodmerilån, som blifvit tecknade å de afträdda föremålen. I brist af sådan uppgift kan försäkringsgifvaren uppskjuta betalningen; och räknas förfallotid ifrån uppgiftens aflemnande. Beträdes försäkringstagaren att hafva något svikligen förtegat eller uppgifvit; vare sin försäkringsrätt förlustig och återgälde till försäkringsgifvaren det han uppburit, med ränta derå, en half procent i månaden, tilh återbetalning sker; straffes ock, der omständigheterna svårare äro, för bedrägeri efter allmän lag. § 267. Har man slutit försäkring på viss tid och är den tilländalupen förr, än försäkringstagare efter § 260 eger rätt att de försäkrade föremålen afträda, vare han dock berättigad att dem enligt sagde § afträda, emot det han innan försäkringstidens slut gäldar en tillskottspremie, svarande mot den tid, som återstår till dess rättigheten till afträdandet vidtager. Cm skadans betalning. § 268. Äro, efter inträffad sjöolycka, försäkringsgifvare och försäkringstagare ense om den ersättning, som utgå bör, gälde försäkringsgifvare den inom en månad.
Om Riksens Höglofllge Ständer täckas lämna bifall härtill, sa lärer denna kostnad i enlighet med hwad om det förut fastställde arfwodet warit förordnadt, komma af Riksgäld-, Contoiret, att pä vfwan tillstyrkte sätt utbetalas - Den 6 Augusti. s4<-Z ^ Eill Riksens Höglofllge Ständers egit omtzkofwande öfwerlämnas detta allt wördfamligen. Orebro den 5 Augusti 1812. Pä Högt. Ridd. och Adelns Pä Högw. Prest-ständetS Ledcim. »vägnar Ledan», »vägnar v. Ongern. Lust. dkur ra PäMältofl. Bokgare-Stän, Pä Hederw. Bonde-Stättdets Ledam. »vägnar, ders Ledam. wägnar. Wedelin. O. Lsrlssoti» 6. tunelius» Uppläst hös Ridd. och Adeln d. 8 skug. - Prest-Eländet bett 8 - s Borgare - Ständet d. 8 Bonde-Ständer di 8 - s Gtormägtigste Allerträdigste Lsnung! ^)a Riksens Stander med behörigt afseende ä 9» och r i4 §.§. Regeringsformen icke kunna lämna bifall till de inom Riks-Standell wäckta Motioner, om inskränkning uti Westgöthe Allmogens rättighet, att idka sa kallad Gårdfari. handelfa de tikwäk inför Eders Kongl.
Vi måste i den ena vågskålen lägga differencen af den stadga i myntväsendet, som uppkommer efter en realisation, och den sorn nu åger rum, samt i den andra' de förluster, som vi underkasta oss till realisationens verkställande och jag tror visserligen att, vid öfvervägande af dessa båda olternativer, förlusten skall betydligt öfverväga vinsten. Jag ber om förlåtelse att Den 1{ April f. *i. jag i detta afseende nyttjar en något trivial liknelse; vi hoppas nemligen alla på saligheten, men ingen af oss lärer vilja strypa sig, för att så mycket förr hinna dit. Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus; Det blir ganska förlåteligt för oss enskilte om \i åro villrådige i ett så inveckladt ämne som detta. Jag erkänner upprigtigt att, ehuru jag långe sökt begrunda föiliållanderna uti Sveriges finsnciella ställning, jag dock ej vågar tro mig fullkomligen bestämd uti begrepp derom. Detta ämne ligger utom min krets, och det år endast för att såsom Riksdagsman hafva en mening, och för att hafva någon grund för min öfvertygelse, sorn jag sysselsatt mig dermed. Jag tillstår dock, att vid detta tillfälle ett fenomen visat sig, som i den constitutionella lagstiftningen år högst ovanligt, det nemligen, att sjtdfva Styrelsens medlemmar om finans-frågorne ej äro ense. Når sådant inträffat i constitutionella Stater, har det sällan stadnat dervid, och då är det förlåteligt för oss andra, att vi i våra meningar ej åro bestämde. Jag har ofta hört omtalas 1776 års realisation. Jag tror att den skulle vara af stor vigt för oss att betrakta som exempel, om vi kände den, Jag har hört af somlige, att den var misslyckad, af andre att den lyckats. Den räckte från 1776 till 1788. Under tiden inträffade så många hvålfningar i Sverige och Europa att de behöfva 1 begrundas, innan man hastigt kan bedömtna denna realisation, r t>en ii April/, m. tst Det inföll under denna tid uti Europa ett flerårigt krig, som sträckte sig nästan öfver hela verlden, under hvilket Sverige knnde föra en lönande frakthandel.
Angående Banco-Discontens Lane: rörelse och de omständigheter rörande densam-i ma, hvilka ansetts äga sammanhang med ali* manna finance regleringen. Angående Bankens utlåningar å Guld och Silfver Metaller eller andra varor. Angående Fastighetsoch Od-: lings Lån. Angående Creditiv anslagen för Jern Contoret och Manufactur Disconten. Angående en föreslagen Hypo* theksinrättning för Fastigheters beläning. N:o 31. il anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, rörande Inrättningen af ett Handels-Låne-Contoir i Götheborg. Från StatsUtskvttet: Af den 27 dennes: Deri 28 Junii e, m. N:o 238- I anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof under Riks-Statens första Hufvudtittel. Angående Stats-regleringen i hvad den rörer Riks-Statens andra hufvudtittel. N I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående anslag så väl till åtskillige byggnader vid Vetterinair-Inrättningen i Hufvudstaden, som till en årlig Stat för samma Inrättnings framtida underhåll uti dess fullkomnade skick. N:o 241* I anledning af väckt motion om löne-anslag å Stat för en Djur-Läkare på Gottland* N:o 242. I inledning af väkt motion om indragning af Medico Theologiske Stipendierne samt deras användande till andre behof för Medicinal Verket. N;o 243.1 anledning af gjord motion om till-’ ökning i lönerne för de fyra Stats-Secreterarne, N;o 244. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof uti hvad som rörer Riks-Statens Tredje Hufvudtittel. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition jemte serskilte Motioner hos Den jg Junii e. m. 729 Riks-Stånden angående Saltpettergärdens^nedsättning m ra. N.o 246.
Men de lydde intet, utan gjorde sig hårdnackade, såsom ock deras fäder gjort hade, hvilke icke trodde på Herran deras Gud. Dertill föraktade de hans bud, och hans förbund som han med deras fäder gjort hade, och hans vittnesbörd som han ibland dem gjort hade, och vandrade efter deras fåfängelighet, och vordo fåfängelige såsom Hedningarna, som omkring dem voro, om hvilka Herren dem budit hade, att de icke skulle göra såsom de. Men de öfvergåfvo all Herrans deras Guds bud, och gjorde sig två gjutna kalfvar, och lundar; och tillbådo allan himmelens här, och tjente Baal; Och läto sina söner och döttrar gå igenom eld, och foro med spådom och trolldom; och gåfvo sig till att göra det ondt var för Herranom, till att förtörna honom. Så vardt Herren ganska vred på Israel, och kastade dem bort ifrå sitt ansigte; så att intet blef qvart, utan Juda slägt allena. Dertill höll icke heller Juda Herrans sins Guds bud, utan vandrade efter Israels seder, som de gjort hade. Derföre förkastade Herren all Israels säd, och plågade dem; och gaf dem i röfvarehänder, tilldess han kastade dem ifrå sitt ansigte. Förty Israel vardt söndrad ifrå Davids hus, och hade gjort sig Jerobeam, Nebats son, till Konung. Han vände Israel ifrå Herranom, och gjorde det så, att de svårliga syndade. Alltså vandrade Israels barn uti alla Jerobeams synder, som han hade åstadkommit, och icke återvände deraf; Intilldess Herren kastade Israel ifrå sitt ansigte, såsom han igenom alla sina tjenare Propheterna sagt hade. Så vardt då Israel bortförd utu sitt land in uti Assyrien, allt intill denna dag. Och Konungen af Assyrien lät komma folk af Babel, af Cutha, af Ava, af Hamath och Sepharvaim, och besatte de städer i Samarien uti Israels barnas stad; och de togo Samarien in, och bodde uti dess städer. Men som de då begynte att bo der, och fruktade intet Herran, sände Herren lejon ibland dem, som slogo dem ihjäl.
Mynt åt Utländningar, och deremot svarande BancoSedlar åt inhemske Penninge män, dels, under frihets-år, mot billiga vilkor till Skatte försåld, kunde ieke allenast till fullo ersätta föreslagne förskott, till Penninge-förlägenhetens afhjelpande, utan äfven föröka Banquens Fond, och gifva Rikets financer ett bättre skick. Om Banquen hädanefter ej utgåfve någon Sedel under 100 eller 50 R:dr och RiksgäldsContoiret alla smärre Sedlar, skulle dess Credit uppehållas, ty det Mynt, som är i stundligt behof, kan icke förlora gångbarhet eller värde, äfven vid Publiciteten af dessa Verks Obligationers och Hypothekers belopp. Förnämsta orsaken, hvarföre jag föreslagit , att de nu icke gångbara Discont-Sedlar. ne borde inlösas med Riksgälds-Sedlar, är de senares gångbarhet såsom Mynt. Erfarenheten har tillfyllest bevisadt att Myntsedlar med ränta antingen gömmas, till Penninge-vingleri, eller förlora både gångbarhet och värde. Stats* Den 30 December. gil obligationer med ränta blefvo detsamma , ellef Bankroutt på tid af hela Capitalet, om de ej skulle galla i Liqvide af Krono Utskylder och såll des icke man och man emellan , och hafva bristande Rörelse-Capital och Näringarnes äftynande till följd. Men då Sedelstocken igenom föreslagne förskott , icke behöfde förökas, utan blott utbytas, borde den, inom Landet snarare Vinna än förlora något af sitt närvarande förtroende eller värde.
Förkl. pag. 279.) I anledning af Revisorernes gjorda anmärkning, att det åt Presidenten i Kongl. Krigs-Kollegium anvisade ärliga arfvode af 2,000 R:dr, hvilket, jemlikt Kongl Brefvet den 2 Maj 1849 bort utgå af dertill anslagne öfverskottsräntor af f. d. Öfversteindelningen vid det upplösta Adelsfane-regemenlet, likväl under båda revisionsären lill hela sitt belopp utanordnats från anslaget lill extra utgifter, har Kongl. Krigs-Kollegium uti den underdåniga förklaringen' anfört, alt Kongl. Kollegium meddelat vederbörande redogörare föreskrift derom, att meranämnde arfvode Irån och med innevarande ars böl jan anordnas uppå 4:de hufvudtitelns allmänna besparingar, dit omförmälda öfverskottsräntor med hela sitt belopp ingå; — och då den af Revisorerne åsyllade rättelse sålunda kommer att för framliden iakttagas, hemställer Utskottet att ifrågavarande anmärkning ' icke mätte till vidare åtgärd föranleda. 28 Stats-Utskoltets Utlåtande, N:o 18. § 30. (Rev.-ber. pag. 95. Förkl, pag. 247 och 280.) Enär de till Kongl. Maj:t och Kronan numera indragna räntor vid ofvannämnde Öfversteindelning äfvensom öfverskotlet å indelningsräntorna vid Kongl. Bohus läns regementes södra eller ruslhållsbataljon, jemlikt Kongl Stats-Kontorets derom meddelade föreskrifter, blifvit, på sätt räkenskaperna utvisade, från vederbörande Landlränterier insända direkte till Kongl. Krigs-kollegium, utan alt, såsom Kongl.
Under förutsättning, att det ifrågavarande bytet komme att i nåder beviljas, hafva Kollegierna granskat det af stadens invånare för deras del godkända härofvan omförmälda förslag till kontrakt, samt, efter dervid gjorda anmärkningar, föreslagit följande kontraktsbeslämmelser, nemligen: »1:0. Kongl. Maj:t och Kronan upplåter åt staden Malmö till full ego för all framtid och för att användas till allmän parkanläggning samt fruktträdgård oell blomsterodling, på sätt staden kan finna för godt närmare bestämma, dock utan rättighet att från delta bestämda ändamål afvika, hela den Kongl. Majit och Kronan tillhöriga, vester om staden belägna jord som omslutes af Slottsplatsgatan, nya begrafnings platsen, den närmast staden befintliga yttre f. d. fästningsgraf v en och den i förlängning af Vestergatan till slottet ledande stensatta väg, hvilken jord, som utgöres af den så kallade Slottsplatsen och Kommendants-trädgården med omgifvande åker och ängsmark, är utmärkt på en af tillförordnade Förste Landtmätaren Georg Gustafsson år 1860 upprättad karta med N:is I, ?, 3. 5. 6, 7 och 8 samt innehåller, jemte ofvannämnda väg, 14 tunnland 19 kappland; varande uti denna öfverlåtelse inbegripna å jorden nu befintliga träd och planteringar, men icke de derstädes uppförda Kronan tillhöriga tvänne byggnader. 2:0. Häremot öfverlåter staden åt Kongl. Maj:t och Kronan under full egan gerätt: a) af stadens så kallade vestra betesmark 52 tunnland 26.6 kappland, deraf äro utmärkta 4-3 tunnland 15 kappland å olvannämndc karta under
Tunnor 5,750 T Kongl Lif-Ncgc F. d östgötha Cavallerje 1222 Bshus Läns Dragoner 422 Tillkommer Westgötha Dragoner 1222 Smälands di:o 522 dito dw dito st 5 Tunnor dito ä 71 Tunnor dito ä 7 Tunnor - 7,500 « 2222 7,520 5,500 15,252 Tnior 11,020 Tinor Hwitken Spannemäl' dels lcfmereras in natura och dels löses efter Markegängspris, ' upptages pä Förslag efter 4 R:dr Tunnan , Vacance-afgift af Bergslagerne i Nerikes Län För ,6 Nummer ä 6s Skeppund Tackjern dito st 71- dito dito 54,611 2202 22 52,966 67,861 I,;62 580 152 152 5,222 222,222 47,500 5,522 15,220 Z5,222 55,222 247//i s » 124 1,855 Skep.d 1,959 - Hwarföre Wärdet pä Förslag upptages till , Bekladnings medel af Slotarne wid ätffillige Znfanterie-Regementer - , Bätsmans Vacance - afgift pä Förslag , Bäkoch Lots-afgift dito EontrollStämpel-"medel dito « , Handtwerkares Gerningsören dito Kammar - Rättens Observations - medel dito Djekne - penningar i Westerbotten dito , , Gtubbören i Westerbotten dito » Nummer, Lotterie - medel dito , Ersättning af Cvnvoy-Commitzariatet för halfwa aflöningen till Turkiffa Beffickningcn dito Fond till Swea och Götha Hof-Rätts aflöning pä Förslag - » ^ ' Dito lill Kammar-Rattens dito dito Hyra för Catzcrnen pä Skeppsholmen i Stockholm Zntcreffe ä Krigs-Lollegii f. d. kastor Dito ä f. d, Kron-Prinsen GustafCapital Dito ä sä kallade Wermlands Landtwärns-Casta Summa97,222 5,878 5,602 12.222 16.222 2.222 1,700 1,520 50 552 62.222 6,575 4.222 525 266 5,652 1,854 288 987,289 518,911 27 11 16 ;6 z; Spannemäls ivärde.
1844 den 18:de februari upplästes förestående protocoll och erkändes till alla delar, intyga på församlingens vägnar: Erik Olofsson Erik Svensson i Österåsen. Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid socken-magazins delegarnes vederbörligen utlysta allmänna sammanträde i Häggenås sockenstuga den 17:de mars 1844. § 1. S.D. Upplästes, erkändes och underskrefvos magazinets räkenskaper för förflutna året. § 2. Yttrades af samtelige delegarne \uti socken-magazinet/ den enhälliga önskan att detta magazinets interessenter måtte förunnas samma förmån, som distrikts-magazins delegare åtnjuta, nemligen att sjelfva fritt och efter eget behag årligen få disponera räntan, hvarföre nu varande föreståndare, bönderna Olof Håkansson i Huse och Olof Johansson i Österåsen nu anmodades och befullmägtigades att å socken-magazins delegarnes vägnar om denna sak hos Konungens respective befallningshafvande göra ansökning, förhoppandes delegarne så mycket hellre att denna ödmjuka begäran villfares, som de ansågo nuvarande capital-fond 118 tunnor fullt svarande emot behofvet och uti district-magazinet finnes 300 tunnor så att socknens hela capital-fond alltid kommer att utgöra 418 tunnor gistedt korn och dessutom socken-magazins huset icke kan rymma mer än ofvannämnde 118 t:r, hvarföre nytt hus måste ovillkorligen uppföras i händelse och emot förmodan ifrågavarande begäran om räntans disponerande skulle afslås, och till hvilken kostsamma bygnad delegarne för närvarande anse sig oförmögna. In fidem Uppläst och erkändt intyga: N. S. Edlund Erik Svensson i Nygård Nils Jonsson i Kousta Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet i Häggenås sockenstuga den 24:de martii 1844.
Maj:t i Nåder meddeladt de till Saltpeter - Arendernes Förvaltning af Kongl. Maj:t i Nåder lörordnade Herrar Committerade, sorn deröfver afgifvit underdånigt utlåtande, har detsamma af Kongl. Maj:t genom Nådig Remiss blifvit öfverlemnadt tilt Stats - Utskottet ; och hafva jemväl Räkensk t per ne ofver desse medel, alli ifrån år 1810 till och med för år 1816, Utskottet tillhandakommit, i afseende pä den granskning häraf, som i sammanhang med StatsVerkers Förvaltning Utskottet tillhört. Ifrågavarande Fond består dels af den lösen, som Hemmans . ägarne enligt Förfatlriingarrie ålegat gifva för den Saltpeter, sorn in natura, med 10 & på Hemmanet skall utgöras, men tilis vidare fått med penningar afbördas, dels ock af det belopp 58,000 R:dr, sorn blifvit årligen afsatt utaf de till Försvars Virket å Stat anslagne medel, och hvilken Summa skolat utgöra tillgång för den betalning , Kongl. Majit och Kronan bort erlägga till de Hemmansägare, som sin Saltpeter-Skatt in natura lefverera!. Varande dessa medel förvaltade af Herrar Committerade, som äga sig uppdragit, att ombesörja Saltpeter-Näringens förkofran i Riket, octi genom hvilkas försorg Saltpeter-Skatten blifvit uppburen och lefvererad, samt uppköpen af denna artikel i brist af lefverering veikstäld, orh öfver hvilken Förvaltning, jemte de oin - Stars-Utskottets Eetänkanden. i6gi kostnader och utgifter, sorn blifvit bestridde til! Saltpeter - tillverkningens uppmuntran och befotdran, förenämde Räkenskaper blifvit torde.
Sammanträngde i ett ellef annat otillräckligt rum lida de till sin helsa och sina krafter. Skiljde ifrån närmare umgänge med anhörige, vänner och andra sjelfberoende personer, känna de dubbelt tyngden af sin egen belägenhet och förlora småningom all liflighet och drift. Ett motsatt förhållande åter inträffar, om deras vård med urval anförtros åt enskilde personer, af hvilkas närmare tillsyn och bättre efterdömen de kunna uppmuntras till sedlighet och verksamhet samt läras att glömma den nödställda belägenhet , hvaruti de sjelfve befinna sig. Långt ifrån således alt vilja tillstyrka, i likhet med förra Författningar, det ovillkorliga åliggande för hvarje Församling eller Socken att med Fattighus vara försedd, eller i allmänhet föreslå befordran af Arbetshus-inrättningar inom Församlingarne, anser Commitéen tvärtom dessa utvägar böra vara dem, sorn sist begagnas. Det har likväl icke undfallit Commitéens uppmärksamhet, att Fattigvården, isynnerhet uti Städerna, oftast ej kan på annat sätt bestridas; Och, i Commitéens öfvertygelse, äro Arbetshus derstädes, i anseende till den lättare tillgången på Rå-ämnen och bättre tillfälle till afsättning, mera lämpliga än på landet. Commitéen har derföre i andra Artikeln väl I ena sidan satt dessa utvägar i sista rummet, men ock å den andra ej lagt något hinder emot deras begagnande. Tredje Artikeln handlar om grunderna, hvarefter det skall bestämmas, till hvilken menighet hvarje särskild Fattigs, .Nödlidandes och Behof - 110 Betänkande om Fattigvården i Riktt. vandes vardande och understödjande hörer, samt huru i vissa fall enskilde personer och fasta egendomar inom menigheten skola derföre hos densamma ansvara. I den förstnämnde frågan tror Commitéen det vara svårt att finna grunder för något på en gång rättvist och verkställbar stadgande. — Detta har ock Lagstiftaren förut inseti , da genom Kongl.