Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kungörelse angående förbud mot införsel av Franska Journaler, Veckoskrifter och Dagblad, samt böcker och skrifter, vilka hädanefter i Frankrike tryckas; Stockholm den 7 september 1804 På grund av att man sedan en längre tid tillbaka förmärkt brist på aktning för Konungar och Furstar samt för Lagliga Regeringar i de Franska Journaler och Dagblad och nyligen förgripliga utlåtelser mot Konungens Egen Höga Person samt följaktligen mot Dess Rikes Värdighet, har man beslutat att förbjuda införsel av dess Journaler. Detta förbud gäller alla böcker och skrifter som trycks i Frankrike. C B ZIBET Förordning angående behörig domstol i de inom krigsakademiens på Carlberg område förefallande mål; Stralsund 5 oktober 1804 Ändringar i Krigsakademiens vid Karlberg reglemente. Under Krigsakademiens område räknas Karlbergs slott och övriga byggnader, området mellan Norra Allén och sjön, trädgården och den s k Djurgården. Sker förbrytelser inom detta område av person av krigsståndet skall det upptagas i krigsrätt och dömas. Tjänstgörande generaladjutant utser auditör från något i huvudstaden förlagda garnisonsregementen. Sker förbrytelsen av civil person i tjänsten eller personer som befinner sig inom akademins område skall de dömas inför den i Stockholms stad inrättade Slottsrätten. Med s k polismål eller enklare brott skall överståthållarämbetet ta hand om ärendet. Stralsund den 5 oktober 1804 GUSTAF ADOLPH Den som utnämnts till domare må skiljas från tjänsten endast av domstol efter åtal eller genom beslut om entledigande i samband med pensionering; dock må han, om det finnes erforderligt av organisatoriska skäl, förflyttas till annan jämställd domartjänst. 1809: Riksdagarne skola hållas i Rikets Hufwudstad, utom i de fall, då Fiendens framträngande eller Pest eller andre lika wigtige hinder göra det omöjligt, eller för Riksens Ständers frihet och säkerhet wådligt.
Det är t. ex. en handlande, lill hvilken allmogen vanligen förer sina varor och mottager med förbindelse att dem vid skatteköpet betala, men lian kommer på obestånd då tid derföre inträffar. En annan gång har en allmän missvext inträffat, som påtagligen satt en stor del af hemmansbrukarne utur ständ att sina skatter till fullo utgöra o. s. v. Jag vill dock icke begära en förhöjning i denna för restransakningars verkställande bestämda summa af 500 r:dr, eller att K:s bef:de skulle vara befriad ifrån att anställa en restransakning för ett mindre belopp, om verklig anledn. dertill förefinnes, utan ait i fall balancen uppgår till 500 r:dr, men K:s bef:de finner saken nöjaktigt förklarad framställning göras att få den underlåten emedan de och de förhållandena visa sig, som bestyrka att intet underslef eller uraktlåtenhet af uppbördsmannen till balancen äro vållande. Jag gillar således att ordet ovilkorligen borttages, men med det dervid fästade vilkor jag nu föreslagit. Hr Printzensköld: Om Hr von Hohenhausen finner sig lugnad deraf, att författningen blott undergår den förändringen, att ordet ”ovilkorligen” derifrån uteslutes, sä vill jag visserligen icke sådant bestrida; ty då i allt fall orden: ”när restanlierna i något fögderi uppgå till 500 r:dr, etc.” slå qvar, så beklagar jag den landsh., som, i händelse balance yppas, icke hade ställt sig författningen till efterrättelse. Ordet ”ovilkorligen” gjorde i det fallet ingenting till saken; ty författningen påbjuder lika bestämdt, att restransakning skall vid det ofvanberörde restantie-beloppet hällas. Jag anser emedlertid denna författning i dess nuvar:de skick ingalunda för Hrr landsh:r medföra någon våda.
De öfver dessa Räkenskaper under ifrågavarande år vid Revisorernes Berättelse fogade summariska ziffer-uppställningar äro enliga med Hufvudböckerna och de uppgifter, som Stats-Kontoret, före Revisiortsförrättningens början, lill Eders Kongl. Majit i underdånighet afgaf, i ändamål att Revisorerne tillställas. I afseende på Revisorernes förmälan, alt 1,928 Rdr 7 rst. Banco voro, enligt i83g årens Räkenskaper, ännu oredovisade af en balanserad post, 4>209 27 6 rst., i Redogörelsen för Luleå Fögderis Krono tionde-bodar, får Stats-Kontoret underdånigst upplysa, alt förstnämde summa numera blifvit dels redovisad, dels kontant godtgjord. Vid Revisorernes uppgift, att den af 1839 års Revision? omnämda, i Uddevalla Krono-Magasins Räkning balanserade, Stats-Verkets fordran, 2,783 Rdr 6 sk., blifvit godtgjord, är ej något alt tillägga. Lika med Rikets Ständers Revisorer, är Stats-Kontoret af den mening, alt försumlige Redogörare höra allvarsamligen tillhållas alt, enligt författningarnes föreskrift, fullgöra sina åligganden; men, vid handhaf - — 235 — vandet deraf, måste likväl vederbörande Embetsverk eller myndighet fästa afseende å de skäl och omständigheter, som understundom vålla hinder för räkenskapernas afgifvande inom föreskrifvea tid. Så varock förhållandet med det af Revisorerne anförda exempel, angående i83y års Undsätlningsredogörelse för Westerbottens Län, emedan, efter hvad Eders Kongl. Majlis
Föredrogs å nyo den 20 April 1824, då Kongl. Maj:t beslöt, att omförmäldte Chartm-verk skulle för Statens räkning inköpas, sedan närmare öfverenskommelse om köpevilkoren blifvit med egarne träffad, samt att de härtill erforderliga medel skulle af g:de Hufvud-Titeln utgå. 47- I anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskningen af 2« Bil. t. R. St. Just. Omb.ns Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1828. Stats-verkets räkenskaper och förvaltning åren 1817 och 1818. 48. Angående Revisorernes enahanda berättelse för åren 18ig och 1820. Anmäld den i5 September 1823. Stats-Contorets underdåniga utlåtande infordrad! öfver Rikets Ständers framställningar rörande Stats-verkets förvaltning åren 3817 — 1820, och Seraphimer Ordeus Gillet anbefaldt, att yttra sig angående den i senare skrifvelsen förekommande fråga om pension af Lazaretts-fonden för afskedade Hospitals-Sysslomannen Myrén. Det infordrade utlåtandet från StatsContoret föredrogs den 29 October 1823, hvarvid Kongl. Majit förklarade sig vilja till profning upptaga, hvad Rikets Ständer yttrat om det, på Allmänna Indragnings-Staten uppförda understöd för åtskillige Embetsmäns Enkor, sedan Rikets Ständers svar inkommit på deri i Propositionen om Stats-regleringen gjorda framställning om gratificationers beviljande för enkor efter män, som på Allmänna Indragnings-Staten innehaft pensioner. Rikets Ständers Beslut om teckning af deras Revisorers berättelser, efter hvarje Revisions slut, skulle komma under öfvervägande i sammanhang med den för - Bil. t. R. St. Just. Omb:ns Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1828. 2t ändrade Iristruction för Rikets Ständers Revisorer, hvarom Kongl. Maj:t aflåtit serskild skrifvelse till Rikets Ständer.
Da den häruti föreslagne jemkning endast rörer räntetiden och således icke verkar till rubbning i Bonde-Ståndets hufvudsakliga beslut vid Elfte Punkten, fann Ståndet ingen betänklighet vid att jemknings-förslaget i denna del bifalla. fjortonde. Punkten. Rikatedes blef det häruti gjorde jemkningsförslag bifallit. Femtonde och Sextonde Funkterne. Då desse punkter blott hafva afseende på redactionen i det blifvande Riksens Ständers Beslut, har Bonde-Ståndet ansett annan handläggning härvid ej fordras, än att Ståndets i desse ämnen förut intagne åtgärd åberopas. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Då nu ånyo föredrogs Bevillningsutskottets den 19 dennes afgifne samt den 20 i samma månad på bordet lagde Betänkande, angående Bränvins brännings-afgifternes utgörande, blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln gilladt. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-’ Utskottets den 17 dennes afgifne samt den 20 i samina månad på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 dennes meddelte Betänkande öfver Riksens Ständers Re - Prot. Utdr. d. 2 2 Junii 1818. 689 Revisorers anmärkningar vid Stats - Verkets Räkenksaper och Förvaltning åren j 81 2 till och med 1815; fann Ridderskapet och Adeln for godt, att enär sistnärade Betänkande redan blifvit af de öfrige Jtne Respective Riks Stånden gilladt, äfveti för sitt del dervid låta bero. S. I). Föredrogs ånyo och bifölls Särskilta Utskottets den 17 dennes afiåtne samt den 20 derpå följde på bordet lagde Memorial, deruti hemställes, ätt en af Utskottet till biträde vid lenskrifning antagen Extra Cancellist, mätte erhålla arfvode ifrån antagningsdagen , efter den grund, som blifvit följd vid andre Utskotts Can-i cellier, der ett lika förhållande inträffat.
Pöredrogs ånyo StatsUtskits d. lt:te och 17:de dennes bordlagde Utlåt. N:o 129, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. i fråga om ersättning till Sala silfververk för des» förlust, i händelse af skatteförenklingens tillämpning på de till silfververket anslagna räntor af det s. k. Salbergs län. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Det nu under pröfning varande förslaget kommer, enl. min tanka, att leda derhän att bereda Sala silfververk en förökad årlig inkomst af 185 t:r spanmäl. Sala silfververk har sig nemi. uplåtne åtskillige räntor inom Salbergs fögderi, af hvilka silfververket skall till kronan afstå större delen, sedan genom afsättande af viss andel af silfververkets afkastning en fond blifvit bildad och i jordegendom nedlagd, hvaraf silfververket kan påräkna en årlig afkastning af 1,100 t:r spanmål. I afs:de pä dessa räntor, öfver hvilka komiterade för beskat.tningsväsendets förenklande funno dispositionsrätten böra till Kronan återvinnas, ansågo likväl dessa komiterade att någon kapitalersättning, för så vidt räntorne voro på arrende uplåtna, icke kunde ifrågakomma, utan att endast den brist borde fyllas, som möjligen kunde upstå i afs:de på de 1,100 tuna. Emedlertid, då ränteförenklingen infördes, upstod fråga om att de räntegifvare, hvilkas räntor voro disponerade till Sala silfververk, äfven skulle få fördel af ränteförenklingen genom befrielse från skyldigheten att utgöra räutorne in natura.
Då lossning eller lastning på liera ställen egt ruin, erläggas dock, i öfverensstämmelse med nyss åberopade 4 §, skeppsumgäldcr endast å första lossningseller lastningsstället, derom bevis på passet meddelas. § 18. Skeppare vare skyldig att, på sätt segla tionsordningen stadgar, å märkralian noga anteckna sitt förråd af lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd för uraktlåtenhen deraf, som högstberörda förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om 59 skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i utlastningsorten. Till provision må, under sådana vilkor, jemväl kunna hänföras följande qvantiteter vin, brännvin, kaffe och risgryn, nemligen: för fartyg, kommande frän Östersjön, eller, till någon hamn i Halland samt Götheborgs och Bohus län, från Nordsjöorter samt Holland , England och Franska Westersjöhamnarne: 3 kannor vin, 2 kannor brännvin, 2 skålpund kafFe och 3 skålpund risgryn, räknadt på hvarje person af besättningens och passagerares antal; samt för fartyg, kommande från orter utom Östersjön, med undantag af nyssnämnde fart till Halland och Bohus län: 5 kannor vin, 4 kannor brännvin, 4 skålpund kaffe och 6 skålpund risgryn, på enahanda sätt beräknadt. Härvid bör för öfrigt iakttagas, att vin och brännvin icke mot hvartanliat utbytes, så att den, som har mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan, äfvensom att hvad af desse och öfrige nämnde proviantarliklar öfverstiger en skeppares ofvanföre bestämda förråd 1 utlastningsorten skall ovilkorligen förtullas. Hvad af inrikes producerade, enligt utgående tullpasset, med fartyget bevisligen utförda provisionsvaror öfser blifvit, må vid återkomsten tullfritt disponeras. Hvad af det öfriga medgifna provisionsförrådet icke under vistandet i svensk hamn ombord användes, må, derest det ej till qvarblifvande förtullas, med fartyget åter utföras. § 19.
IV. g-öteffrifter, angående Iiwab toi& SJiantal$< od) Sfattffrifmngar, ISa^c» ringö famt gJröfningé^ommittécr bör iatttagns, om anbringa fo fanöe i SOcbitcriugö* od) Slajeringsnnål, famt om befwät öfwer åbom* be böter. §• 39. Dm SRantaK» od) ©fattfTrifuing §• 49. Dm Xareringé 5ommitt>: på Sanbet §• 87. Dm Xareringå Dm en allmän S3röfning^5ommitté i fjrcarje Pan . 74. $. «2. Dm tbgång wtb Xa.reringar 78. §• 123. Dm fTpbb för £areringé Dm anbringa föfanbe i CDebiteringSod) Xaperingönnål, famt om befroär eftner åböntbe böter ... 79. V. 3Sm ttppt>örb, SCffortning, Ttnbantag odj Äinbting famt Stebogörelfe. §. 128. Dm Uppbörb 82. i 141. Dm Slffortningar 87. §• 143. Dm unbantag od) linbring i Bennlluingen ... §. 151. Dm Slebogöretfen (därjemte följa 38, tiH benna görorbnittg böranbe, Bilagor famt görteifmng eftner bern). 9f ä 11 e I f c t: ©iban 3, raben i uppifrån flår:
Och som dagarne nu kommo, blef det i alla hänseenden så, som om han verkligen hörde till familjen. Så snart han gjort sin toilett om morgonen, gick han genast ned; och han gick icke tillbaka upp till sig igen, förr än på aftonen, när de andra gingo in hvar och en till sig för att sofva. Den lilla familjen bildade en sluten krets, lefde helt och hållet för sig, — en inflyttad familj, som intet umgänge hade i den främmande staden, ingen såg hos sig och icke tog ut till någon; och i denna slutna krets gled han organiskt in. Dess lif vardt hans lif; och det senare kunde icke mera skiljas ut ur det förra. Dessa menniskors intressen voro också hans intressen; och der horisonten slöt sig för dem, slöt den sig ock för honom, — derutanför låg ingenting. Dagarne gledo stilla hän, som svanorna dernere på sjön och som strömolnen deruppe på himlen. En och annan gång gick man, alla fyra, inåt staden, såg på vimlet i de stora pensionerna och hotellen, hvilka nu först rätt begynte fyllas, stannade vid tilläggsbryggan, när ångaren kom från Lausanne med sin nya last främlingar, samt gjorde några slag upp och ned å den långa promenaden af lågstammiga, fläckiga, plattkroniga plataner utmed sjön. Eller man gick långtur, — uppåt bergen; steg uppåt i de smala slingrande murinfattade rännorna mellan vinbergen, genom de vackra anläggningarna kring Hauteville, der bergsbäcken frusade inne i löfträdsparkens svala dunkel, öfver blomsterbrokiga, grönsaftiga ängar hän till stora vägen, hvilken lopp genom St. Légier och vidare uppåt med den vida vyen öfver sjön och små hvita städer och stora hvita alper, ända upp till det gamla riddarröfvarnästet Blonay, hvars massiva torn ännu håller utkik öfver nejden som ett stycke skum medeltid, men der dock nu murgrönan klänger frodigt öfver den grå stenen.
Majrts Nådiga Proposition, de, vid då påstående Riksdag, i ämnet väckta motioner, icke borde till pröfning upplagas; alltså, och då Rikets Ständer, vid det förhållande, alt inom Götheborgs, Calmar med de flere i Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse omförmäl"da Län, rolerings-längderne ännu icke blifvit fullständigt granskade eller Statssamt Al!m, Besv,- och Ekon-Utskottens Utlåtande, N\o 204, 7 ”fastställde, samt Rikets Ständer således icke äro i tillfälle att i sin hel”het pröfva detta ärende, anse sig Rikets Ständer för närvarande böra in”sklänka deras åtgärder dertill att bos Kongl. Maj:t i underdånighet an”hålla, att, sedan roterings-förrättningarne inom de nyss uppräknade Lä”nen blifvit af vederbörande fullständigt granskade, samt af Kongl. Maj:t ”för dess del fastställde, få vid nästa Riksdag i underdånighet inhändiga ”Kongl. Makts Nådiga Proposition i ämnet, samt då i ett sammanhang ta”ga del beslut, hvartill omständigheterna kunna föranleda.” Herr Friherre Cederström, Anders, som förenade sig i det af Herr Palmcrantz afgifna förslag.
Jag anhåller att uppgiften på den sålunda föreslagne Spannemålstariffen jag omtalat och härmed aflemnar, mätte få åtfölja remissen af detta mål till Bevillningsutskottet. Jag skulle önska att detta Utskott, som med alla tullmai har befattning, ville afvakta Kongl. Maj:ts Nådiga meddelande, innan saken inom detsamma afgöres, hälst nämnde meddelande, innefattande hela förslaget till förnyad Tulltaxa och åtföljdt af flere vederbörandes anmärknin - i52 Den 23 December. gar, sätter denna vigtiga fråga i det fullständigaste skick, och öppnar för Utskottet tillfälle, att med vida mindre besvär än vid 1823 års Riksdag, i alla delar af ämnet bestämma sina grunder, och derom tili Rikets Ständer inkomma med nödige förslag. Hvarjemte Friherre Åkerhjelm till Protocollet aflemnade den åberopade Tariffen, som var af följande innehåll: antagit värde Inf. Herr af Wingård3 Johanj anförde skriftligen: Då jag tog mig friheten att af Herr Grefven och LandtMarskalken anhålla, att, sedan alla anmärkningar vid mitt förslag blifvit gjorda, ödmjukast få yttra mig; var det icke i den djerfva afsigt, att i anledning af några här, under granskningen af ämnet, gjorda anteckningar, kunna försvara min framställning. Ämnets vigt och beskaffenhet kräfva ett omsorgsfullare ådagaläggande af mina åsigter, än på så sätt kunnat åstadkommas, samt att ej, det måhän - Vicker 4- —' — 2* Den 23 December. 253 da väckta interesset minskas genom förhastanden eller oredighet i framställningssättet. Jag liar derföre varit betänkt på att under förmodade inkast söka fullkomligare utveckla Systemet, än vid första tillfället kunnat ske: en försigtighet som både mitt nit för saken och min oförmåga att utan förberedelse yttra mig, tvungit mig iakttaga. Min enda afsigt från första början har varit, att anspråkslöst framlämna ett förslag till den omsorgsfullaste granskning; och jag har utan öfvermod vågat utbedja mig den af hvarje skarpsinnig man, som hedrat mig med samtal i ämnet sedan förslaget inlämnades, samt får på det förbindligaste tacka hvar och en, som villfarit denna min önskan.
Spridningen af sådane böcker var ensam tillräcklig grund för det namn af erkehedning, som Athens Kristianer gifvit Krysanteus, men hvaraf han icke fann sig det ringaste sårad. Beslägtad med hans kärlek till litteraturen var den för theatern. Han hade i sin ungdom offrat summor, som vi blygas att omtala, blott för att låta Athenarne ännu en gång skåda ett sorgespel af Sofokles uppfördt med samma glans som fordom. Han sjelf hade aflönat skådespelarne, och uppsatt de lysande dekorationerna, han sjelf inöfvat korerna till hvilka Athen på hans uppmaning hade lemnat sin förnämsta ungdom. Också belönade honom staden med en lagerkrans och en bildstod. Men den sednare var som konstverk ovärdig en plats vid sidan af de forntida koragernas, och lagerkransen – förtjente han verkligen så stora offer? Vi lemna denna fråga derhän och fortsätta med oblidkelig stränghet vår förteckning öfver arkontens svagheter. Hans kärlek för theatern höll sig icke strängt inom sorgespelets gränser; den lade stundom bort kothurnen och ströfvade in på komediens område. Krysanteus hade funnit en ung komediförfattare, den ende talangfulle konstnär i hela Athen. Krysanteus uppmuntrade honom och satte honom i stånd att uppföra sina komedier. De vunno åskådare i tusental. I början voro de harmlösa eller gjorde på sin höjd maskerade, tokroliga utfall mot prokonsuln Annæus Domitius. Men författarens djerfhet vexte med hans lycka. Krysanteus befann sig i Pergamos, som gäst hos sin gamle lärare i filosofien, Ädesios, då hans skyddsling, under stormande bifallsrop af fem tusen Athenare, lät ett lustspel gå öfver scenen, hvilket i grofva drag förlöjligade kejsar Konstantini, af Konstantius fortsatta bemödanden att lösköpa själar ur hedendomen, till ett pris af en högtidsklädning och 20 guldmynt per stycke.
— Smidd. dc må vara polerade, ciselerade, lakerade, drifne, slipade, bron2erade eller fernissade, lOo, i, •— Gammal, brakad och Skrotkoppar, samt så kallad Koppar-aska, ioo. 5o. — Tråd, se Litt. T. Koppar-rök, se Vidrist, Kopparstick och Estamper alla slag. — oinbundne V. 5. i. ■—• inbundne, V. 15. i. — infattade med glas och ram, L. V. 5o. i. — Svärta, 5. Korgar af alla namn och slag, L. V. 5o. i. Korgmak a re-arbete, L. V. 5o. t. Korkar, skurne, L. V. 10. Kork-träd, i* Kort-Sjö, se Chartor. — Spel, L. V. So. i. Kransögon, Räfkakor, Räfkryddor eller nuccs Yomicae, 10. Kratsar, se Verktyg. Kreatur, lefvande, Hästar, V. 25- r. — alla andra slag, , V. 25. i. Krita och Pastell-Kritor, se fargor. Krokar alla slags, till fiske, V. So. r. Krukor, se käril. Krukmakare-arbete af alla namn och slag ej specificerade, V. 5o. i. Krut (utförsel med särskildt Nå- digt tillstånd), L. V. 5o. X. 37 Krutkorn, V. a5. I. Kummin, L. 5o. 1. — Credit-upplag 20 Tunnor. Käppar alla slag, L. V. 5o. 1. Kål, sur och andra slag, V, 5o. 1. Käril af ler eller sten, alla slag, L. V. 5o. 1. Kött, af alla slag, Y, 5o. 1, l; Lack, finare eller gröfre, L. V. a5. i. Lackmus, io. Lagerbär, l5. Lagerbärsblad, 25., Lagerfat L.
Att detta qvantum kan följaktligen utfiskas eller under fortplantnings-tiden bortjagas, och således Fisket i en trakt förstöras. 3:o Att, sedan Fisket i en trakt är förstördt derigenom, att fisken är bortjagad eller utfiskad, man ej kan vänta ersättning genom invandringar ifrån andra trakter, utan blott småningom genom det qvarlemnade ynglets tillväxt och utveckling. 4:o Att, då Fisken växer länge, och först efter ett visst antal år är till fortplantning mogen, bästa medlet att återställa ett förstört Fiske, är fullkomlig hvila under ett eller annat Decennium. 5:o Att man åtminstone bör då framför allt skona den omogna fisken och endast taga den mogna; samt 6:0 Att, om äfven den omogna fisken hortfiskas, man så i grund förstör Fisket, i en förut fiskrik trakt, att det aldrig mer ian återställas. Enär nu fiskerierne utgöra eri vigtig gren af Sveriges Stats-hushållning, och de således böra drifvas efter en plan, som förenar nied högsta afkastning och lättaste verkställighet största säkerhet för deras bestånd; en plan, den Professoren Bcsv. och Oecon. Utsk. Bet.-de. N.o Bo. 11 Nilssons, i Utskottets tanka, framför andra, gannolika satser anvisa, men de af Motionairen föreslagne Fiskeri-försök, der de kunde, utan förnärmande af annor mans rätt, sättas i verket, synas utgå från den hittills följda, men i Utskottets tanka förkastliga, princip, att genom fiskande fånga allt hvad fångas kan, utan att bekymra sig, om man derigenom för en kommande tid förstör fångsten för sig och andra; kan Utskottet destomindre tillstyrka, att ifrågavarande försök må anställas, som Staten derigenom skulle med icke obetydliga utgifter betungas.
A. JRealisationspriser. T. R i k s 4188. Oerhördt billiga priser. ; Z i t t r o r fr. kr. m. N y ill. priskur. för 1899 har nu ut&gt;mmit, sändes p å begäran gratis. NI använder af den äkta Segeri inds-Blanksvärtan, (märket Elefanten i stöflar) skall NI finna, att skodonen hålla mycket längre hela. G. A. Ö r n ' s Damtoiletten, JO Tunnel g. Stockholm, rekommenderas i benägen åtanke. Välkänd elegant snitt till moderata priser. Finaste rekommendationer öfver hela landet. Förfrågningar besvaras omgående. » Ur tiden och lifvet », 3:e årg., 1154 sid., 200 illustr., 1 0 0 - tal berättelser, kostat 7 kr., säljes m o t efterkraf för 2 kr. Ett teaterobligationskontrakt till dragningen den 1 juni medföljer gratis. A. O. Hässlers Bokfört., Sthlm. (G. 82026) TRÄDGÅRDSSTOLAR Sr Barnkläder af j ä r n, hopfällbara, n y förbättrad modell, målade, kosta endast 3,75 kr. stycket. V i d rekvisition af minst ett hälft dussin levereras stolarne fraktfritt vid rekvirentens närmaste i samtrafik varande järnvägsstation. Order insändas till - för 3 4 Tei. alla åldrar till billigaste pris. Nancy 1 tr. Cederberg. (G. S p a r a är lösen för hvarje husmoder m e d en begränsad hushållspenning! Huru göra en verkligt stor besparing? Jo, använden i Edra hushåll OCB BÄSTA I M o d e r n a s t e i svart, hvitt nadtoaletter, j^Åricfrer Stften ERNST HEURLIN. Velocipeder. samt genom och Finland. de fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr till P a l e t å t y g e r. Till Direktör C. H. kurs L i e d b e c k s Sidenfabrik), fortfarande elever, damer och herrar, i skilda kurser.