Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men oaktadt jag, för min enskilda del, icke kan annat än högeligen ogilla sådana anvisningar, måste jag dock med ledsnad erkänna, att desammas fullkomliga undvikande under nuvar. förhållanden är förenadt med så många och betydliga svårigheter och olägenheter, att jag i sanning icke inser, luiru sådant numera skall kunna åstadkommas. Under förklarande häraf får äfven jag, lika med den siste värde talaren, yrka äterremiss af nu förevar, betänk. ehuru jag stödjer mitt yrkande härom på helt andra grunder än han. Jag har redan vid ett föregående tillfälle yttrat den åsigt, att R. St. äro skyldiga tillhandahålla Regeringen det belopp, hvarmed de anslagna statsinkomsterna understiga den summa, som desamma varit påräknade att utgöra; men jag kan ingalunda medgifva, det Representationen äger någon ovilkorlig skyldighet att bevilja förskott å statsintraderna, innan de inflyta. Den nu ifrågavar. extra statsbristen för detta år uppkommer, på sätt Utsk. äfven upplyst, deraf, att den vid innevar. riksdag beviljade tillökningen i tulloch brännvinsbränningsafgifterna icke utgår förrän fr. o. m. nästa år, då deremot den nya statsregleringen, i afseende på de ökade utgifterna, tagit sin början med år i8?5, enligt R. St:s särskildt fattade beslut. Vid sådant förhållande synas R. St. icke kunna undgå att föranstalta, det statsverket, på ett eller annat sätt, erhåller fyllnaden i de tillgångar, som erfordras till detta års utgifter. Jag vill således icke bestrida riktigheten af de åsigter, sorn ligga till grund för Utsk:s hemställan, att en dylik fyllnadssumma måtte af R. St. å Riksg.cont varda anvisad; men jag anser mig icke kunna godkänna Utsk:s beräkningssätt vid densammas bestämmande. Efter min tanke bör nu icke något större belopp afses till ersättande af den å bränn vinsbränningsbevilln. uppkommande brist, än endast skillnaden emellan hvad R. nu församlade St. såsom sådan bevilln. sig åtagit och det vid sistförflutna riksdag beviljade enahanda skattebidrag.
Så som Utskottet anordnat den, saknar den all betydelse och är en ren nullitet. För afgifvande af utlåtanden finnes i vårt land ett mer än tillräckligt antal embetsverk, och om dessa i något särskildt fal! skulle befinnas mindre behöriga eller mindre sakkunniga, så är det en mycket enkel sak att tillsätta en kommitté. Dä vet man, att frågorna blifva med all grundlighet utredda och på nmsorgsfullaste sätt behandlade. För kyrkliga ämnens Lag-Utskottets Betänkande N:o 47. W behandling, så vidt den ytterst beror af Konungen, saknas ingalunda tillfällen att vinna de förberedande upplysningar, sorn kunna anses behöfliga. Biskopar, domkapitel och theologiska fakulteter finnas för det ändamålet alt tillgå, alla försedda med den djupa lärdomens och den vidsträckta erfarenhetens rika hjelpmedel. Dessutom är intet hinder lagdt för Konungen, att, om Han så nödigt pröfvar, sammankalla ett kyrkomöte, äfven om ingen särskild orgahisations-form vore för sådant möte antagen. Men hela denna sak har en annan sida, på hvilken uppmärksamheten jemväl bör fästas. Konungens makt i afseende på den Svenska kyrkans inre angelägenheter är i vissa delar mycket obestämd. Konungen är, säger man, kyrkans synliga öfverhufvud (summus Episcopus), och Han är så. Men det är ovisst, om Han i denna egenskap må anses berättigad att genom egen maktfullkomlighet vidtaga vissa åtgärder, som röra kyrkan. Det är t. ex. ovisst, om Han har rätt att till antagande påbjuda en kyrko-handbok, en katekes, en psalmbok eller en bibel-öfversättuing. Likaledes är det ovisst, hvad Rikets Ständer i dessa och dylika frågor hafva att säga. Våra grundlagar innehålla intet derom; ty hvad de stadga om den åt Konungen ensam förbehållna så kallade ekonomiska lagstiftningen, lärer knappast af någon anses vara hit hänförligt. Hvad är nu härvid att göra? Skall alltsammans förblifva i detta obestämda skick?
Malmö den 15 Augusti 1861. Carl G. Beijer.» Afdelningen heslöf, att en afskrift af dessa handlingar borde tillställas Herr Öfversten Grefve von Rosen, Herr Majoren Adelsköld, Herr Kapitenen Nordenfelt och Herr Kapitenen Grefve Cronstedt, för att tagas i öfvervägande vid besvarande» nf de utaf Afdelningen framställda frågor, rörande jernvägarnes ekonomi och auläggningssält. Som ofvan. Ex Protokollo Oscar Arehn, Utdrag ur protokollet, hållet hos Stats-Utskollets Afdelning för Biksgrildsver/ict rörande ärenden den 9 Februari 1863. S. D. Herr Friherren och Ordföranden tillkännagaf att, sedan Afdelningen, på sätt dess protokoll för den 13 sisllidne Januari innehåller, för alt, så vidt ske kunde, söka utreda åtskilliga förhållanden, som röra jernvägarnes ekonomi och an» iäggningssält samt hvad dermed eger gemenskap, anmodat Herr Öfversten Grefve A. E. von Rosen, Herr Majoren C. Adelsköld, Herr Kapitenen L. M. Nordenfelt och Herr Kapitenen Grefve R. Cronstedt ätt afgifva yttrande, rörande åtskilliga i Samma protokoll inlagaa frågor, samt bemälde Herrar förklarat sig nu vara beredde alt inför Afdelningen komma tillstädes för alt, så vidt sådant kunde ske, meddela den utredning af ämnet, som Afdelningen med de framställda frågorna afsett; så bade Herr Friherren och Ordföranden anmodat ofvaobemälde Herrar att i dag hos Utskottet sig infinna. Efter anmälan alt Herr Grefve von Rosen, Herr Majoren Adelsköld, Herr Kapitenen Nordenfelt och Herr Kapitenen Grefve Cronstedt nu voro tillstädes, lemnades dem företräde, dervid de uti förenämnda protokoll intagna frågor punkt för punkt, på sätt här nedan upptages, föredrogos, diskuterades och besvarades.
Då li. o. Ad. bifallit Betänk, äfven i denna del och BorgareSt. återremitterat detsamma, hufvudsakligen emedan betänklighet upstått att godkänna beloppet af det för ändamålet föreslagna anslag, icke derföre att man ogillade sjelfva principen, tror jag, att det Sammansatta jag anser vara en lifsfråga för folk-skolans förbättrade organisation, antingen vidblifva sin mening, eller åtminstone endast sålunda förändra densamma, att den för ändamålet föreslagna summan något nedsatt.es. ma till stånd och, om den befunnits ändamålsenlig, vid en annan Riksdag vinna vidare utveckling.» Denne reservation, i hvilken äfven Hr Benström instämt synes mig vara så riktig, att jag hemställer om ej 11. o. Ad, skulle vilja återremittera denna punkt, med förklaring att It. o. Ad. instämmer i Hr Björkmans reservation. Pir Flach: Hvad den siste värde talaren föreslagit är nu mera alldeles omöjligt; ty om Itiddarh.Sekreteraren behagade upläsa Prot.- Utdragen ang:de denna frågas behandling inom BorgareSt., så skall II. o. Ad. i gemen och den siste värde talaren i synnerhet finna, att BorgareSt. redan i denna fråga fattat sitt beslut, just i enlighet med sammansatta Utsk:s förutsättning, och således är denna frågan nu afgjord genom 3 Stånds beslut. I anledn. häraf uplyste undert. Biddah.Sekreteraren att BorgareSt. bifallit Utslcs i förev:de punkt gjorda hemställan. Frih. Leijonhufvud, Bror Abrah.: Oaktadt frågan således är genom 3 Stånds beslut afgjord, så får jag anhålla, att R. o. Ad. ville för sin del fatta samma beslut som förra gången. Hr Estenberg: Jag inser nu mycket väl, att vårt beslut icke kan hafva någon inverkan på frågans afgörande, men då vi 748 Den 25 November f. m. redan en gång uttalat en sann princip i denna fråga, som är en lifsfråga för folk-skolorna, så böra vi nu, genom att instämma i Hr Björkmans reservation, visa att vi för vår del icke frångått denna princip.
Influtne Räntor Godtgjord Lagsökningskostnad - Influtne Hyresmedel Förvaltnings-kostnad, enligt Specifikation *) Vinst som blifvit använd: A. Till godtgörande af de, efter Revisorers pröfning, å serskildt blad, såsom osäkre, till saldering öfverförde B. Återstoden, å serskildt Conto afsatt, för att i stadgad ordning till Banken lefvereras *-) *) Specification: Aflöning och Resepenningar - Discretioner, Arfvoden och Missväkningspenningar Hushyra och Ved - Postporto i Malmö och Stockholm _ Contors-Omkostnader Ljuspenningar _ Revisionskostnad _ Lagsökningskostnad Låne-Contorets Hus och Byggnader Inköpte Inventarii-persedlar Ar 1837. Decembe r År 18 37. Fond dertill, utgörande vid livartdera årets slut R:dr a5,ooo. Skuld: Till Banco-Disconlen i Stockholm, för aflemnade „ Bankens Låne-Afdeluing, för serskildt anvisade - » „ „ för balancerad vinst - Tillgång: Cassa-behållning - Utestående Lån - llos Deposilions-Afdelningen innestående Inkomst: Influtne Räntor Vinst Utgift: inliegripen under allmänna Förvaltningskostnaden Har blifvit: Å serskildt Conto afsatt, för alt till Banken öfverlemnas **) Till Banken ingånget: December Fördelning på Districter, Näringar och Yrken, af Malmö LåneContors, vid slutet af åren 1837 och i838 utestående LåneFordringar på namnsäkerliet med Omsättningsrätt, enligt gjorde anteckningar. (Fortsättning frän i83t års Revisions-Berättelse.) Districter: Malmöhus Län - Christianstads Län - Blekinge Näringar och Yrken:
Direktionen att välja Revisor i hans ställe, har Direktionen dertill utsett ÖfversteLöjtnanten Friherre Georg af Schmidt. Utaf de af Ståndet valde Ledamöier i nästlidet års Revision af nämnde verk har f. d. Kabinetts-Sekreteraren, numera Landshöfdingen Grefve Albert Ehrensvärd tillkännagifva sig vara hindrad att uppdraget fullgöra, hvadan val af Revisor efter honom blifvit anställd samt f. d. Löjtnanten Grefve Fredrik Carl von Rosen dertill utsedd. Ibland Ridd. o. Adelns Ledamöter uti innevarande års Revision af merberörda Verk hafva ledigheter uppstått efter Kamma rherren, Grefve Charles Emil Piper, Kabinetts-Kammarherren, Friherre Corfitz Augustin Beck-Friis, Ryttmästaren Bolivar Magnus Hallenborg och Bruksegaren Baltzar De Maré, hvilka aila uppdraget sig afsagt; Och hafva i de sålunda afgångnes ställe blifvit till Revisorer valde Possessionaten, Grefve Robert De la Gardie, Kammarherren Carl Adolf Bogeman, Kaptenen Georg Wolfgang von Francken samt General-Direktören Magnus Huss. För att deltaga i den särskilda Revision af Banko-DiskontVerkets räkenskaper, som till följd af Rikets Ständers vid förra Riksdagen fattade beslut, att denna granskning från och med innevarande år skulle verkställas af Rikets Ständers Revisorer af Stats-, Bankooch Riksgälds-verken, under nästlidet år för sista gången egt rum, har Direktionen, jemlikt föreskrifter i Instruktionens 7:de §, sådan densamma lydde före den af Ridd. o. Adeln med anledning af nyssnämnde beslut deri vidtagna för ändring, utsett Protokolls-Sekreteraren Johan Fredrik Philip Flach och Kaptenen Oscar von Knorring, samt, efter det Flach afsagt sig uppdraget, i han sställe valt Ceremonimästaren Friherre August Wilhelm Stjernstedt; hvarjemte vice Häradshöfdingen Carl Ottomar Törnebladh blifvit till Suppleant utsedd. Härförutan har Direktionen, i enlighet med nyssnämeda §, utsett 17 Till Revisorer och Suppleanter vid Lånekontoret i Göteborg.
STOCKHOLM AFTOXBTADETS AKTIEBOLAGS TRYCKERI 1893 Hvad hafva vi gjort för att utbilda medborgare för vArt nya samhällsskick under dess första tjugufem.årsperiod3 Denna fiågotanke tränger sig med oafvislig makt in p&amp; hvar och en, som p i ngra håll upplefvat den första folk" valda riksdagen 18 6 7 och den kort förut genomförda representationsreformen. Att i korthet framhålla dessa tjugufemirsminaen för att söka besvara den friga de framkallat och antyda hvilke kraf framtiden ställer p&amp; vår medborgerliga bildning är afsikten med denna lilla skrift. Hiifviidstaden utgör i de flesta länder, och icke minst i v i r t fademesland, medelpunkten för det politiska lifvet och den medborgerliga verksamheten i stort sedt; och hvad som i detta afseende rör sig inom hufviidstaden, hterverkar p i ett marldigt satt inom helst det öfrigsil landet: Man kan siige, att under trenne krhundraden, intill 1 8 0 9, Ridderskapet och Adeln gifvit den ledande riktningen å t vårt golitiskst lif. Sedan torde med bestämmelsen om en del nya yrkesi grenars representerande i borgarståndet » le tiers é t a t ~ kunna anses hafva gjort sitt inträde i valrt offentliga lif samt delat inflytandet dar med ridderskapet och adeln. Kom så 1864-65 det af Carl XV: s regering framlagda förslaget till en länge önskad och af det liberala partiet ifrigt piyrkad reform af v h representation. Den urgamla uppdelningen af folket i fyra skilda stånd skulle upphiifvas, representationen delas p i tv&amp; kamrar och allmänna val, begränsade af en viss census för s i val ' valberattigade som valbara, ' skulle bestiimmri. fördelningen af förtroendeuppdraget att i riksdagen vara folkets ombud och föra dess talan. O, Bordlagdt vid föregående riksdag, kom det miirkliga förslaget till afgörande i December 1865. Dessa dagar skola dltid bilda epok i vårt lands inre historia, likasom i de muns, hvilka utkämpade den afgörande striden om reformens antagande eller f örkastande.
JYs 149, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens 6:te Hufvudtitel; JYS 151, i fråga om ersättning af Statsverket till trenne Officersenkor för innehållen aflöning för deras numera aflidne män under krigsfångenskap; JYS 152, i anledning af Kongl. Ma:jts nådiga Proposition om anvisande af an slag till betäckande of kostnaderna för Sveriges deltagande dels i 1862 års allmänna industrioch konstexposition i London, dels ock i den för landtbruksalster och redskap innevarande års sommar anordnade internationela utställning i Hamburg; JYS 153, angående ersättning för sådana af Kongl. Stats-kontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit af Rikets Ständer beviljade; JYS 154, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående reseersättning och dagtraktamente till ordföranden och ledamöterne uti nämnderna för reglering af Presterskapets aflöning, m. m.; och JYS 155, i fråga om förändrad organisation af Domkapitlen. Den 12 November. Fran Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en af Herr von Francken, Georg Wolfgang, på grund af 56 § Riksdags-ordningen, väckt motion, JYS 273, om bevil - Prot.-Utdrag den 12 November 1863. 729 viljande af ett anslag å 30,000
Mörner har icke förstått mig, då han trott min mening hafva varit, att Stånden, vid målets återkomst från Utsk., icke skulle äga att pröfva det grundlagsvidriga i förslaget; ty jag har blott sagt, att då är det för sent att söka befria sig från det grundlagsstridiga. Frih. Ehrenborgh har ansett denna formfråga vara af föga vigt. Jag deremot anser den för den vigtigaste, som förevarit sedan 1809, med undantag af en vid 1812 års Riksdag. Den innefattar det farligaste prejudicat, som mot Svenska folkets i grundlagarna förvarade frihet kan stadgas. Jag tillstyrker remiss med det tillägg, jag haft äran göra. Gr. Horn: Det synes af fortgången af denna discussion, huru mycket det är af nöden att fästa Utsk:ns uppmärksamhet på den K. Skrifvelsen, som till deras behandling öfverlemnas, enär en af de ledamöter, hvilka yrka remiss utan det af Gr. Cronhjelm föreslagna tillägg, tydligen ådagalagt, att motiverna icke skulle innebära annat än ett lagligt och väl grundadt omdöme inom Conseillen om den nytta, som Ständerna skulle finna uti att hembjuda Re - iS4 Den ii Mars c. m. geringen deltagande uti Bankens förvaltning, ehuru motiverna tydligen utvisa, att nian åsyftat att genom banklagsförslaget vinna det resultat, som med 72 §:s förkastande skulle gå förloradt. Jag är icke bland dem, som kunna gilla ett dylikt försök, ehuru jag gerna medgifver, att K. M:s veto uti bancolagstiftningen är lika nödvändigt som vid stiftandet af civiloch criminallag. Men det är likväl ett gifvet factum, att om detta lagförslag i den anda, som motiverna utvisa, kommer att af Ständerna antagas såsom ett civilt lagförslag, står det i opposition mot grundlagsbudet i 72 §. Reg F., så mycket mera som det i första §. innehåller ordagrannt den afslagna nya redactionen till nyssnämnde 72 §.
Hr Cederschiöld har åter uptagit ett af Hr Printzensköld förut begagnadt argument, eller att det skulle kunna hända, att i Revilln.Utsk. funnes en mängd bränvinsbrännare och frihandelsmän, hvilka, derest bevillnings-frågorna öfverlemnades till deras afgörande, skulle deröfver emot Ståndens önskan besluta. Jag anser mig böra fästa dessa Hrr:s upmärksamhet derå, att om så skulle hända, att en hop bränvinsbrännare och frihandelsmän finge plats i ett Bevilln.Utsk., så vore orsaken naturligtvis den, att dessa personer ansågos representera de åsigter, som i afseende ä bränvinsbränningen och tull-lagstiftningen lierrskade inom det Stånd, sorn elern till ledamöter i Bevilln.Utsk. utvalt, vid hvilket förhållande just motsatsen af hvad nämnde Hrr förutsatt, skulle inträffa, eller att hvarje Stånds ledamöter inom Bevilln.Utsk. beslutade öfver dessa bevillnings-ärendeh i enlighet med sitt Stånds önskan. Deremot och då StatsUtsk:s ledamöter äro utsedda för helt andra ändamål än afgörandet af bevillningsfrågor, skulle det mycket lätt kunna hända, att de åsigter, som Stånden velat uttrycka genom valen af ledamöterna i Bevilln.- Utsk., icke delades af StatsUtsk:s medlemmar och att dessa således komma att afgöra bevillnings-frågorna rakt emot Ståndens mening. Hr Cederschiöld har påstått, alt den sakkännedom i beviilnings-frågor, hvaraf Bevilln.Utsk:s ledamöter i allmänhet måste anses vara i besittning, icke är oundvikligen behöflig vid dessa frågors slutliga afgörande, enär desamma förut varit under samtliga RiksStms pröfning och hvarje representant således hunnit stadga sitt omdöme deruti, hvarefter frågan endast skulle blifva att i det förstärkta StatsUtsk. afgifva det votum, hvartill man på förhand sig bestämt.
Betänkligt skulle det deremot vara, om de åsigter offentligen gillades, hvarefter ConstitutionsXJtskottet bedömt Herr Grefve af "Wetterstedts åtgärd mot Herr Brummer. Det synes nemligen som skulle ConstitutionsUtskottet med begärlighet om* fattat tillfället att hos nämnde Minister rätt* visa det godtyckliga handlingssätt, hvartill han, i egenskap af Chef för ColoiiiälÄrendemas Departement, på alltför tvetydiga grunder, finnes löjligt berättigad, enär åtgärdeil riktas mot en Svensk Medborgare, bosatt oöli tjenstgörande inom Sverige, men hvilken åt* gärd, äfven med förutsättning af dess laglighet, alltid hör anses förkastlig hos den Constitutioiiella Ministern. Hvarefter Grefve Horn munteligert tilläde: Grefve von Platen har uppträdt med en protest emot representationens deltagande i Norriges angelägenheter. Jag förmodar, att man icke kunnat glömma, att Sveriges lagstiftare ock deltagit i det beslut, som genom Riksakten togs, rörande håda Rikenas förening. Hvad för öfrigt Grefve von Platen än kan mena med att undanhålla Ständerne granskningen af Norrska affairerne, så kan han vara trygg; jag tror att Herr Den 17 Jul i i e. m. i65 Grefven för sin person, så i Norrige som här, icke kan komina att ansvara för de åtgärder, sorn af honom kunnat bero, örn de än voro menliga för föreningens bestånd. Herr Rosenqvistj Fredrik Leonhard, uppläste följande: Till skäl för ogillande af anmärkningen mot Herr ProtocollsSecreteraren Brummers entledigande, har Utskottet anfört, att det i Christiania den a:dra Junii 1828 hällne Protocoll icke blifvit uppfattadt inför Konungen i StatsRådet, utan inför Konungen enskildt, och på föredragning icke af Herr StatsMinistern för Utrikes Ärenderne, men af Chefen för ColonialÄrendernas
Slats-Utstotter tror sig således, för att bewara helgden af denna grundsqtts, böra förblifwa wid hwad dest Betänkande i denna del innehäller. Till andra Claflen har Utststtet hanfört sadane Kongsgärdar, hwarä arrende rättigheten till ominit genom framfarne Konungars enjkilte förordnanden; Och hwilka arrenden, uppå anförde stal, borde uphöra efter föregången laga upsägning. Häremot har hos Högloft. Ridderstapet och Adel» flere anmärkningar b ifwit gjorde, såsom att arrende, rättigheten ia Kongsgärdar. den mä wara erhällen eller handlad af första Innehafware'», bör aga bestånd af det stal ari 1772 ärs Regerings Form stall lemnat Kongsgärdarnes disposition lill Konungens enstilte förordnande; Alt således alla lill denna C a§ hörande arrenden böra förblifwa orubbade fä framt Contracterne arv upsylde, hwarom undersökning bör »verkställas; akt äler siike Krono-Lägenheter, komne genom köp eller öfwerlätelse uti andra och tredje mans hand böra ätergä förmedelst elk etter flere fardagsär, eller annan bi tig becalning: Att ersättning för i sednare tider tillkomne förbättringar kunna pröfwas och bestämmas af Konungens Embetsman, jemte andre walde vwäldige män, som utan betalning ätaga sig Besigtnings > befwäret: Att fä wida i8oc> ärs Be. Den 21 Abruarir.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 29 sisth April och d. 3 dennes på hordet lagda utlåt, N:o 124, ang:de regleringen af ulgifterne under riksslatens 8:de hufvudtitel. Detta utlåt, företogs punktvis till afgörande. Härvid förekom först och bifölls Utsles hemställan om uppskof med de denna titel tillhörande indelningars definitiva fastställande; hvarefter upplästes: 1 'punkten. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag hemställer om icke denna punkt bör uppskjutas till dess R. o. Ad. afgör den 53:dje punkten, till hvilken här hänvisas. Uppå i anledn. häraf framställd propos., beslöts, att med pröfningen af den förevar. l:sta punkten skulle anstå, intilldess R. o. Ad. pröfval 53:dje punkten af ifrågavar. utlåt. 2 punkten. Ilr von Hartmansdorff: Detta förslag strider emot de grundsatser, man i allmänhet plägar följa vid en statsreglering, nemi. att icke taga något som är anslaget till materielen, för att användas till personalens underhåll, emedan materielen då hlifver, som man säger, uppäten af sina egna vårdare. Om nu R. o. Ad. skulle samtycka dertill, att en del af anslaget för böckers inköp, i stället användes lill underhåll af flere tjenstemän vid bibliotheket, så blefve derigenom ett farligt prejudikat gifvet. Tillåter man sig en dylik åtgärd med kronans förråd af böcker, så ser jag icke, hvarföre man icke skulle tillåta sig sådant med kronans öfriga förråd. Då man ser bibliothekets tjenstemän hafva tid att sysselsätta sig med andra göromål både under och emellan Den 6 Maj f. m. 377 riksdagarne, så matie de ej hafva så ondt om tid, sorn iiär förmäles. Jag tillstyrker således afslag å denna punkt. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.:
N:o 18, i anledning af väckt motion om verkställighet af Konungens Befallningshafvandes utslag i skuldfordringsmål; bifölls. N:o 20, i anledning af anmärkningar emot Lag-Utskottets Betänkande N:o 12, i fråga om ändring i 1 § 23 kap. Rättegångs-Balken, efter dess lydelse i Kongl. Förordningen den 18 April 1819, så vidt den afser domfört antal ledamöter i Hofrätt; bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch EkonomiUtsllottets nedanstående Utlåtanden och Memorial: N:o 73, i anledning af väckt motion om tillägg till Kongl. Förordningen den 18 Maj 1849, angående sättet för kungörelsers uppläsande i kyrkorna ; bifölls. N:o 74, i anledning af väckt motion om tillsättande af en Distriktsläkare i Åsele Lappmark; bifölls. N:o 75, i anledning af väckt motion, i fråga om utgörande af kronoskjuts utom länet; bifölls. N:o 76, i anledning af erhållna återremisser af Betänkandet N:o 14, angående beredande af tillgång på duglig vaccin; bifölls. N:o 77, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet, N:o 16. Ståndet, som afslaget Betänkandet N:o 16, lade Utlåtandet N: 77 till handlingarne. N:o 78, i anledning af väckt motion om nedsättande af en kommitté till granskning af nu gällande Lindblomska katechesen, handboken och psalmboken; bifölls. N:o 79, i anledning af väckt motion om utfärdande af instruktion för Länsmän ; bifölls. N:o 80, i anledning af väckt motion om åtgärder för beredande af lättnad vid försändningen af böcker från en ort till annan inom riket; bifölls. N:o 81, i anledning af väckt motion, angående förändringar i Kongl. Förordningen om prestval af den 1 April 1843.