Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter sålunda meddeladt utlåtande har Utskottet ansett sig upfylla en angenäm pligt, då Utskottet tillstyrker: att Högloft. Ridd. o. Adeln måtte förklara Riddarhus Direktionen sin tillfredsställelse och välbehag öfver den sorgfälliga omvårdnad, det redbara nit och den outtrötliga vaksamhet, hvarmed Riddarhusets och Stifsärendena blifvit under den tid. som varit föremål för Utskottets granskning af Direktionen förvaltade. Stockholm den 24 Januari 1860. Stockholm, Typografiska Föreningens Boktryckeri, 1860. Hiddarhus-Utskottet* Utlåtande N:o 8. I \:o *. fjtlätande angående ifrågasatt godtgörelse af Statsmedel för kostnaderna till Riddarhussalens inredning, anskaffande af värm-inrättning samt införande af gaslysning rn. m. Hörsamt Memorial. Under åberopande af 10 § i Riddarhus-Direktionens Riksdagsberättelse, har Direktionen uti bifogade Memorial öfverlemnat räkningarna öfver kostnaderna ej mindre för Riddarkus-Salens inredning •och möblering, anskaffande och anbringande af värm-inrättning samt gaslysnings införande uti nämnde sal, än äfven för de s. k. Se creta Utskotts-rummens inredning och möblering till Ridd. o. Adelns samtalsoch klubbrum. Deraf inhemtas, att dessa kostnader uppgå till följande belopp, nemi. För Riddarhus-Salens inredning R:dr 15,984: 96. (utom kostnaderna för plafondtaflans nedoch upphissning samt restauration jemte andra utgifter hörande till husets underhåll 5,518: 37.) För värm-inrättningen R:dr 20,009: 87. Gaslysningens införande . » 5,686; 32. samt för Secreta Utskotts-rummens förändrade inredning och möblering
Hwad äter Äbo DiscontWerk serstildt angär, sä, ehuru förhällandet dermed, genom Finlands sedermera inträffade beklageliga occupation af fienden, och dest obotelig a förlust genom sista Fredstractaken, hwilket i flutet af Februarii och början af Mars mänader är i8c>8 icke sunde förutses eller borde befaras, ännu icke blifwit bestämdt, göra Fullmägtige sig dock, med anledning af samma Tractak, sörwisiade, att jemväl efter en sä olyckclig händelse, säkerheten för detta Werks ingängne Förbindelser blifwit fullkomligen bewarad. För öfrigt wäga BancoFullmägkige hoppas, att Högloft. BancoUtftotlet, utaf hwad i detta ämne förde Protocoller innehälla, benagit lära inse, dek nägot för Banquens säkerhet nödigt försigtighetsmått, icke blifwit uraktlälit. Stockholm den 26 Oct. 1809. babian borgen. L. I>a§erbrin§. ^.Ibrecbt Idre. (rustak ^äuraij. ?ebr Lam. Oresen. ^sxlunck. Wedelin, k. Willbom. I.ars Olokston. ^.nll. Imnllc^vist. Likheten med Originalet imogar sjle1§in§i'us. Begärdes pä bordet. Utdrag Den 7 November. Upplästes följande: Utdrag af Protokollet hällit hos' Riksens Höglosi. Ständers BewillningsUlskott wid Riksdagen i Stockholm den 6 November 1809. S. D. Föredragning skedde af Herr Ofwerstest 6. Lkren^ranats frän Höglost.
Och nu efter trettio år skulle dessa gamla historier uppdyka just när jag författade den sista skizzen. Jag fick löfte om att se brefvet och erhålla en afskrift. Men medan jag afvaktade detta löfte sysselsatte jag mig med undran öfver hvem, som kunnat råda Thomson att skrifva så der i 11:te timmen; brefvet skulle vara dateradt i slutet af november, således mycket långt efter den skildrade första sammankomsten hos Thomson. Det som dernäst förundrade mig var att svaret hållits hemligt för mig, för hvilken Thomson eljest berättade allting. Jag kom då plötsligt ihåg, att samma person, som egde denna autografsamling, en dag nämnt att i densamma fans en lista på de skriftställare, som skulle lemna bidrag till detta bibliotek, och att denna lista var af Almqvist. Då reflekterade jag ej deröfver, herrarne satte något hvar upp listor. Men nu vid förfrågan fick jag genast veta att på denna Almqvists lista stod: Friherrinnan Knorring. Således möjligen Almqvist? Förunderligt! Han, som i sin väl bekanta skarpa satir Tråkigheten på besök, gjorde kusinförfattarinnan så mycken förargelse! Var det äfven Almqvist, som kunnat råda Thomson till en alldeles onödig tystnad? Här införes nu sjelfva brefvet, hvars intryck, som blef mycket olika det jag väntade, jag sedan skall nämna. Skara och Skålltorp den 29 nov. 1846. S. H. T. Tacksam mottog jag Tit. ärade af den 23 med uppmaning att lemna bidrag till det nya litterära företaget, och deruti skulle jag gerna efterkomma Tit:s önskan, om jag egde någonting färdigt eller såg mig i stånd att snart få det, men hela detta år har jag dels gjort en längre resa i utlandet, dels legat sjuk och gör det ännu, har således icke en smula att lemna i romaneller novell-väg, utan endast mina reseminnen, affattade i bref till hemmet, och hvaraf en del eller början är tryckt i Jönköpingsbladet i höst för ro skull och för att lemna några vänner och bekanta i dessa trakter notiser om vår högst angenäma resa, utan att behöfva skrifva särskildt till hvar och en.
Ständers Allmänna Beswarsoch Oeeonomie-Utstötts sammanträde, den 6 Julii rLos. S. D. Föredrogs ä nyo det af RiksdagsFullmägtigen för Wadstena Stad, Herr Borg. mästaren r^riL (-esslin, til Wällosi. BorgareStändet den 26 sistl. Junii ingifne och derifrän til detta Utskott remitterade Memorial, hwaruti förestäs, det matte Städernas Magistrater tillätas, at under Titel: fribref, utan afgift til Kongl. Mast och Kronan, med Posten afsända alla de Skrifter och Handlingar, hwilka i och för deras Ämbete» til en eller annan ort böra afgä. Wid granskning af detta Memorials innehäll, fann Utskottet, at dä det samma allenast angär et ämne, hwarmcd Beswärs' och Oeconomie-Utskottet emot 53 §- uti Regeringsformen af den 6 Junii innewarande äe, cs tilkommer at sig befatta, nägon annan ätgärd af Utffottet härwid lämpeligen ej kunde äga rum, än at sädant hos det Högtärade Borgare-Ständet genom Protocolls-Utdrag anmäla, med hemställan om icke oftanämnde Memorial, hwilket bärwid ffulle bifogas, mä kunna öfwerlemnas til handläggning af det Utffottet, som med Stats-Werkets förwallning och styrelse äger befattning. Ut supra. Lx krotocollo, k. dretsel - Utstottcts Secreterare. Herr Den 11 Aubust!. 9^1 Herr Grefwen ocb Landtmarstalken föresiog, at detta ämne mätte hwila til dest Borgare-Ständets Beslut derofwer hunnit inkomma. Samtycktes. Utdrag af Protocollet, hätlit wid Riksens Höglofi.
Derföre stål' del också i 2 §:n : ”Kan thet, som tvistigt är, ther ej slitas eller begärer någon ny syn: tå skall häradshöfding med half nämnd syn hålla och strax vid synen dömma.’’ Jag har sjelf varit part vid sådana förrättningar och känner således af erfarenhet, huru det tillgår; men aldrig har jag hört omtalas ens, att en sådan syn, hållen af kronofogde och nämnd, då den af båda parterna blifvit godkänd, kan komma att utgöra före" mål för domstols pröfning, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Ulskms betänk. N:o 25 blef af R. o. Ad. bifallet. På begäran af Hr Aminoff, Joli. Fredr., samt Gr. Taube, Gustaf Joli, lades ånyo på bordet Const.Utsk:s den 29 sisth Dec. på bordet lagda mem:r: K:o 6g, i anleda, af ålerrernisser på mern. N:o 45> N:o 70, i anledn. af 2 Stånds återremiss på mern. N:o 55 och med förslag till delning af 25 §:n Reg.Fm, samt än drad ordningsnummer af 22, 2.3, 24 §§ma och 25 §:n 1 perioden Reg.Fm. Då 1111 ånyo föredrogs Const.TJtsk:s den 29 sisth Dec. på boidet lagda mern. N:o 71, angille förloppet af voteringen inom förstärkta Coust.Ulsk., blef samma mern. lagdt till handlingarna. Vid förnyad föredragning, lades ånyo på bordet, på begäran af Hr Aminoff, Joli. Fredr., Hr von Troil, Emil, Gr. Taube, Gustaf Joli., m. fl. ledamöter, Coust.Utsk:s den 29 sisth Dec. på bordet lagda mem:r: 35o Den 30 Januari e. m. N:o 7a, med förslag till ändring uti 1 §:n g momentet Tryckfr.lagen ; N:o y'5, med föreslående af ett tillägg i 1 §:n 9 mom.
Utclr. d. 5 Septemb. 1825. under åberopande af sin, den 27 sistlidne Maji meddelde Remiss, o h förnyade ar den Utskotten då tillika gima underrättelse, art Ståndet redan förut bcslurit offentlighet vid sina sammanträden, på vilkor, som de af Ståndet faststnlde och jemnval till Utskotten öfverlemnade rsg ementariska Föreskrifter in* nehålla, fann godt, att återförvisa mål. t till Utskotten, med förständigande till dem, att i följd af den erhållne Remissen, samt hvad Riksdagsordningen uti dess 33 §. stadgar och förmår, ofördröjligen inkomma med utlåtande i hutvudsaken och förslag till de stadganden, sorn i alseende på offentlighet vid RiksSråndcns öfverläggningar kunna erfordras, S. D. Sedan Ståndet denne dag förehaft till profning och åt rremitterat Lagoch EkonomiUtskottens betänkande, i anledning af nådiga skrifvelsen, om offentlighet vid RiksStändens ölverlaggningar, fann Ståndet någon annan åtgärd med LagUtskottets utlåtande N:o 158 1 årerremitterade tiå^an, om Lagstiftning i afseende på förbrytelser af åhörare inom RiksStåndens Pbna o h Plena Plerorum icke erfordras, än att detsamma skulle läggas till Handlingarne. S. D. Wid förnyad föredragning bifölios följande utlåtanden ; Fröt. TJtdr. d. 5 Septemb. 1(323. 897 Statssamt Allmänna Besvärs och Ekonomi _ tskoliens : N:o 443, Om StadsPrivilegier för Trelleborg och om Hamnbyggnad derstädes m. m. Stats-Utskottets : N o 446, Om tillökning i det af ManufacturDisContbonden bestämda Låneanslag för Glasbruken. N:o 447, Angående Revision af Lästafgifts* Fondens förvaltning.
Kyrkoherden, Ridd. af Konung Carl XIII:s Orden, Ledamoten af K. N. 0. Doktor Joseph Wallin Riks-Antiquarien och Ridd. af K. N. 0. Bror Emil Hildebrand Professoren och Ridd. af K. N. 0. Lars Magnus Enberg Lektorn och Ridd. af K. N. 0. Jonas Lundstedt Riks-Archivarien och Ridd. af K. N. 0. Doktor, Johan Jakab Nordström Assessoren Gr. Erik Sparre Hofrätts-rådet och Ridd. af K. N. 0. Kriks-fiskaleu Bennich 9 „ Revisions-sekreteraren Almquist 1 , Varande alltså Kyrkoherden, Doktor Joseph Wallin, Riks-Antiqualien Bror Emil Hildebrand, Professoren Lars Magnus Enberg, Lektorn Jonas Lundstedt, Riks-Archivarien Doktor Johan Jakob Nordström oell Assessoren Gr. Erik Sparre utsedde att vara komiterade till tryckfrihetens vård. Ut supra. Carl Mörner. II. O. Holmström. C. C. Hallen. Anders Ericsson. Uppå H. Ex. Hr Frih. o. Landtnäs i anledn. häraf framställda propos. beslöt R. o. Ad. anmoda Exp.Utsk. att upsätta Constitulorialer för de sålunda till komiterade för tryckfrihetens vård utsedde personer. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, tillkäunagaf alt Hr af Petersens, Johan Aug. såsom ledamot af Const.Utsk., i anseende till enskilde angelägenheter begärt och erhållit 3:ne veckors ledighet ifrån d. 20 dennes; hvarjemte fl. Ex. anmodade Hrr Elektorer, alt välja en annan ledamot i närande Utskott under ledighetstiden. Föredrogs ånyo BankoUtsk:s d. 5 och 12 dennes på bordet lagda mern. N:o 12, med upgift om och huruvida någon del af den sedan 1S48 års början uplupna Bankovinst erfordras för Bankens konsoliderande. Uplästes ett af Hr Söl ver berg, Magnus Didrik, inlemnadt anförande af följande innehåll :
» Jaha, » sa Ruffen. Att ett enda ord kan verka så presis lik en gråsten, kastad i ett djup, är obegripligt! » Det här är Christina Nilsson som Ofelia, gubben lilla! » sa jag i lirk-ton, ty jag märkte, att han behöfde lirkas med. » Hon var ju tokig, h o n? » » Ofelia, ja » » Det märks inte alls på taflan, hä hä. » » Neej, » sa jag kritiskt, » det märks verkligen inte alls. Den är för utsökt väl må- lad! Men hvem är den där frun därborta, du? » » Elise Hwasser, » läste Ruffen. » Hon ser ut som en hvit pangsé med dagg på, » sa jag. » Med dagg uti, hä hä, » sa Ruffen. » Ser du inte att hon gråter invärtes? » » Gubben! » sa jag och klappade ömt hans hand. » Hä? » » A h, just ingenting. Jag bara ångrar mig som vanligt. Men se på de här herrarna, du. Arnoldson, Arlberg och de P u y! » » Sångare visst allihopa, » sa Ruffen. » Undrar hvar alla vackra karlar tagit vägen nu för tiden, » sa jag. » Inte finns de inom konsten, det är då säkert. » » Det är rysligt, hvad han är hålögd, du, » sa Ruffen och pekade på Gustaf den tredje, som sitter i en länstol och bildar tablå- vivang tillsammans med en ann grann herre, som också ser ut att ha pröfvat mycket här i lifvet. » Ah, man kan bli hålögd af mindre, » sa jag, » än att få sitta här i vax, i stället för att få stå utanför nya Operan i brons. Men, ser du här! Bellmans luta! Hans egen, verkliga luta! O, så riktigt intressangt det här är! Och här — hans porträtt! Ansiktet är jag vet inte hur — som en dröm satt i musik. » » Jag ser på Scholander, jag, » sa Ruffen. » Han är vår Bellman, han! » » Håll till godo, » sa jag stött. » Bellman efter århundradet! » Tänk, hvad det finns att se på den utställningen!
Påföljden om wid sädane göromål skulle nyttjas mindre wäne Personer lunde således blifwa förlust i stället för päräknad winst; att äter förse ett sädant Contoir med alldeles ny Betjening, medförde, utom en betydlig kostnad för Staten, torde hända icke mindre olägenheter. Att Kongs. Kammar-Rätten underlåtit att be-, waka Contoirets rätt, har Contoiret sä myckel mindre anledning att förmoda, som, utom de i allmänhet anförde klagymäl öfwer bemälte RättS stränghet, i afseende pä indrifningen af Bewillningsoch Statsmedlen, de till Herrar Fullmägtige derifrän nästan beständigt inkommande Vres angående influtne medel, i följd af merbemäldle Rätts Anmärkningar, derom synas lemna ett ojäfakrigt »vittnesbörd. För öfrigt och enär det dessutom äligger »vederbörande, att till Riksgälds Contoiret insända Ränteri-förflag, svin utwisa beloppet af de i hwarje mänad influtne och remitterade medel, samt derjemte »vid Upbördsärets flut, Summarifle Räkningar, som urwisa huru mycket af Riksgälds-Contoirets Fonder bör utgä, jemte hwad i Landet och Ränrerierne är innestäende, tillika med hwad under årets lopp influttt; och Riksgälds Contoret derigenom är i tillfälle, akt enär större behållningar af desse medel finnas ma. ra utestäende, derom göra »vederbörlig anmälan, synes ak erforderlig säkerhet för Contoirets sä wäl IZ68 Den 26 Zcbrilarii. som för Stats-Werkets medel, wara alt päräkna, om de hittills redan päbjudne anstalter till upsigt ä Upbördsmännen iakttagas, och allt hopp och utsigt om eftergift af dek answar, och ersättning, som wid äsi. vosmkande deraf genom flere lydlige Författningar blifwit fästadt, för alltid warder undanröjt.
Denna opinion är väl icke svår alt hos sansadt och förnuftigt folk vederlägga, om man kommer derhän att kunna bringa dess förfäktare till diseussion och till att åhöra skäl, men den är farlig, derföre att den har sitt tillhåll hos stora massor bland folket, och att dessa massor finnas påtränga, så vid denna som vid förra riksdagar, till den grad, att verkningen af denna tryckning, i fall den icke kan afledas, ofta är oemotståndlig. Man yrkar förökning af disconteringen och fasligbelåningen i R. St:s bank, samt alla sådana utvägar, som för tillfället afhjelpa förlägenheten , utan att derföre undersöka hvarifrån förlägenheten kommer. Invänder man nu möjligen emot mig personligen, att jag nu talar emot en så beskaffad sedelemission, då det likväl är bekant, all jag icke obetydligt bidragit till den första af sådana anstalter, jag menar privatbanker, af hvilka sedermera flere uppstått, och som utspridt ett ganska betydligt qvantum af sedlar inom landet; så svarar jag, att en sådan anmärkn. kan jag möta med den observation, att då för tiden, när dessa privatbanker af mig så ifrigt förfäktades, och jag sökte att få en lag för desamma, då existerade en annan financiel calamitet af svår natur, nemi. att II. St:s bank och hufvudstadens capitalintressen cen - Dea 4 September f. m. 143 traliserat all capitalrörelso, till skada för landsbyggden. Jag tror, att nu alla de, som äga grundade anmärkn:r att göra emot privatbanksrörelsen och emot deras existens, mäste erkänna, att utom dem hade det varit omöjligt att bryta denna centralisation, och alt dessa banker för sin tid voro ändamålsenliga, äfven om de i mångas tycke gått för långt, i synnerhet på den vägen alt söka en hög räntevinst, och derigenom till följd af reaclionens vanliga princip, framkallat afvoghet och ovilja emot sig.
Ledamöter föreslagit tillökning i Ledamöternes antal inom Svea och Götha HofRatt till 24, Vice Presidenten deruti inberäknad och deraf borde följa att HofRältsRådslönernes antal i Götha HofRatt förökades ifrån 4 bil Betänkande n, N:o 128. 65 6, äfvensom bifall blifvit tillstyrkt till HofRättens öfver Skåne och Blekinge underd. anhållan, så att tillökningen skulle komma att utgöra i Svea HofRdtt 3 Assessorer, i Götha HofRdtt 2 HofRättsRåd och 1 Assessor samt i HofRätten öfver Skane och Blekinge 2 Assessorer; hvaremot och då genom en sådan tillökning HofRätterne sattes i tillfälle, att inom sig fördela arbetet på ändamålsenligt sätt, de genom K. Brefven den 24 Jannarii 1816 och i5 Februarii 1820 beviljade Adjunctionsmedel, utgörande i Svea HofRätt 600 R:dr, i Götha HofRätt likaledes 600 R:dr och i Skånska HofRätten 3oo R:dr kunde upphöra, att såsom bestämdt anses utgå. I afseende på HofRätternes Betjening funno StatsRådets Ledamöter, enär FiscalsExpedilionens göromål nu mera betydligen tilltagit, serdeles genom tillkomsten af de från Collegierne till HofRätterne öfverflyttade mål, samt Fiscalernes befattning vore af den vigt och den beskaffenhet, att en Fiscal icke kunde medhinna att fördela sin tjenstgöring å flere Divisioner, sig äga anledning i underd. tillstyrka, att Svea och Götha HafRätter hvardera må förses med fyra Fiscaler, hvaremot i Svea HofRätt, der Notariernes antal för närvarande utgör
Under åberopande för öfrigt af de motiv, Utskottets Betänkande upplager och jemte det Ulskollet, i anledning af Motionairens Johan Ericssons här ofvan upptagna anmärkning, får erinra, att då Lagen stadgar hvilkao personer ej måga göra testamente, samma stadgande tillika ■ ifrdirect' uttryc■ kier, att alla andra äro berättigade dertill; finner Utskottet sig/således böra Lng-V:skottets Utlåtande N:a ,171. a7 rjft ifrågavarande Betänkandet, utan förändring, ånyo underställa .de RiksRtånds pröfning» hvilka detsamma återför,vist. Ank. till Exp.-Utsk. dea 26 Nov. Utlåtandet öf ver gjorda anmärkningar emot Utskottet? Betänkande JV:o i3j, i anledning af väckt motion, om inskränkning i allmän åklagares rätt att anställa åtal å vissa brott. Emot detta af Ilögvörd. Preste-Ståndet bifallna Betänkande hafva hos de Öfriga Riks-Stånden blifvit framställda anmärkningar, hvilka föranledt detsammas återremitterande, nemligen: inom Höglojlige Ridderskapet och Adeln: af Herr kV. F. Dalman: att han ansåg' Motionairen hafva haft grundade skäl för den Jagförändring han föreslagit. Motionen utgick från den rigliga synpunkt, att allmän åklagares oinskränkta rätt till åtal i förevarande afseendoti snarare skulle motarbeta än befordra sedligheten och det allmänna bästa. Inom den lägre folk-classen kunde ordvexlingar emellan föräldrar och harn ofta nog uppkomma af obetydliga anledningar.
UNDER ÅREN 1885-93, DÅ HAN VAR ANSTÄLLD SOM SKÅDESPELARE OCH REGISSÖR VID KRISTIANIA TEATER, ISCENSATTE HAN PÅ ETT KONSTNÄRLIGT SÄTT IBSENS NYASTE DRAMER SAMT ÅTSKILLIGA AF SIN FADERS SKÅDESPEL OCH ETT FLERTAL AF SHAKESPEARES STYCKEN. SOM SKÅDESPELARE HAR HAN TALANGFULLT FRAMSTÄLLT ROLLER SÅVÄL INOM DEN MODERNA SOM KLASSISKA DRAMATIKEN. HUFVUDSTADENS PUBLIK KOMMER RTU ATT FÅ, HÖRA BJÖRNSON UPPTRÄDA SOM DEKLAMATÖR AF NORSKA DIKTVERK. * HUGO EDWARD. SOPHIE HAUSER-BURSKA. STOCKHOLMARNE ÅTER TILLFÄLLE ATT HÖRA HENNE VID NÅGRA KORTARE GÄSTSPEL HÄRSTÄDES. TILL HENNES MEST FRAMSTÅENDE ROLLER TORDE KUNNA RÄKNAS MARGARETA OCH HELENA I » MEFISTOFELES », ELISABETH I » TANNHÄUSER », DESDEMONA I » OTELLO », MARGARETA I » FAUST » OCH VALENTINE I » HUGENOTTERNA ». SEDAN 1883 ÄR HON GIFT MED BJÖRN BJÖRNSON, DEN FRAMSTÅENDE SCENINSTRUKTÖREN, HVILKEN NU ÄR LEDARE FÖR DEN NYA NORSKA NATIONALTEATERN, HVARS TILLKOMST JUST I HONOM HAFT EN AF SINA VARMASTE IFRARE. BJÖRN BJÖRNSON, SKALDEN BJÖRNSTJERNE BJÖRNSONS TZ EJSÅRMÖTET I POTSDAM.
Att afsänkningarne fran dagen icke göras större än behofvet fordrar samt så tilldanas, att dagvattens ledande i grufvan, sä vidt möjligt är, undvikes; att, när arbetet nedkommit på djupet, band och pelare till grufvans framlida säkerhet afsättas, der sådant behöfves och berget är fastare samt det med minsta afsaknad för malmvinsten lämpligen ske kan; att uppfordrings-schackt anläggas der, hvarest största malmvinsten kan väntas och bergets beskaffenhet sådant medgifver; att kommunikations-orter mellan sänkningarne inrättas till befordrande af bergoch vatten-uppfordringen samt för ernående af vädervexling på djupet; att fält-orter anläggas och fortdrifvas, så långt brytvärd malm dertill föranleder, alltid med beräkning att grufarbetet heldre med stross-arbete, än tak-brytning, må kunna fullföljas; alt försöknings-orter uppslås, dels till undersökande af gång-artens mäktighet i längd och bredd, dels ock för att derinom upptäcka malm eller derutom tilläfventyrs påträffa nya parallela malmgångar; att alla gruf-arbeten anordnas till ernående af de förenade ändamålen af största möjliga malmvinst, lättad uppeller utfordring af berg och vatten samt nödig vädervexling och beqväm vandring upp och ned i grufvan; samt ändtligen, att lösbrutet berg icke får qvarlemnas i grufvan, eller, utan Bergsöfverstyrelsens särskildt meddelade tillstånd, i andra grufverum eller tillgränsande gamla grufvor afstjelpas. § 46.
Att all nödig varsamhet användes, så att det emellan metalliska Cassan och Sedelstocken bestämda förhållande af 2 till 5 icke genom Cassa-Creditivs be,viljande rubbas, samt att Banco-Styrelsen vid hvarje års ingång, uppgör beräkning af hvad sorn till Cassa-Creditiv kan blifva för året disponibelt. Bifallen. Lika Ridd. Bifallen. Boiule-Ståndet. 18:de. a Ridderskapet och Adeln. Preste-Ståndet. dels åt de Hypotheks-föreningar, som kunna uppslå. och hvilkas Reglementen blifvit af Kongl. Majjt i Nåder gillade, under iakttagande: a) att all möjlig varsamhet iakttages, så att de. för Cassa-Creditiven användbare tillgångar ej öfverskrida*, samt att Banco-Styrelsen vid hvarje års ingång uppgör beräkning af hvad som till Cassa-Creditiv kan blifva för året disponibelt; b) alt alla för Cassa-Creditiv, enligt grunderna för Bankens förvaltning tillgänglige medel, med undantag af de uti 2o:de punkten serskildt omnämnde 200,000 R:dr af Bankens Låne-förlag till Disconten, samt de uti i8:de punkten litt. f. nämnde från Bankens Fastighets-belåning inflytande Capital-afbetalningar, skola i första rummet användas till CassaCreditiv åt de Associationer, som uteslutande, samt de Privat-Banker, som i större scala befatta sig med belåning af Spanrnål, på sätt och i den ordning här ofvan finnes upptaget, om och när dylike Associationer och Privat-Banker till sådane Creditiv kunna sig anmäla; alt de Hypotheks-föreningar, som till erhållande af Cassa-Creditiv i Banken sig anmäla, äro uteslutande berättigade till Creditiv af de 200,000