Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta kan väl icke bestridas; Men, som, jemi likt Stats - Utskottets hemställan vid 181S års Riksdag, denna Titul bör i Riks-Staten bibehållas, på det, i händelse Sillfisket framdeles skulle återkomma, afgiften då borde upptagas , och detta förhållande inträffat, så att den för år 1816 lemnat en Inkomst, ehuru obetydlig; anser Utskottet sig hafva rätteligen förfarit, då det tillstyrkt, att berörde afgift bland Stats-Verkets Inkomster må beräknas, I anledning af de uti Förslaget upptagne IKneckteRotefrihets-medel, samt Vacance-afgift vid Skånska Retjemcnterne, har inom -Valhofi, JJöir; ^io Stats-Utskottets Betänkanden, gare-Ståndet upplysning blifvit begärd, om icke, under fredstid, Vacance-afgift innom vissa provincer erlägges för Extra Iloteringen samt hvarest denne afgift redovises. Stats-Utskottet får härvid tillkännagifva , det Kongl. Majit genom Nådigt Bref den 23 Mars 1813 anbefalt samtlige Dess Befallningshafvande, att föreslå Extra Rotehållarne en ständig befrielse från Extra Rotering, emot erläggande af 5 Tunnor Spanmål i årlig Vacanceafgift för hvarje Nummer ; Men, som ganska få Rotehållare antogo denna proposition, blef, enligt Kongl. Brefvet den 26 April 1814, ali påföljd af ofvannämnde Nådiga Befallning återkallad, likväl med tillåtelse för dem , som på Propositionen ingått, att, från 1814 års början hålla sina Botar Vacante, emot afgiftens erläggande. Att ifrågavarande afgift , der den utgått , blifvit ordentligen redovist , har Utskottet af Bäkenskaperne inhämtat, hvilka upplysa, att den samma utaf Uppbördsmännen blifvit inblandad under Knekte-Botefrihetsoch Båtmans-Vacanee-afgifterne.
Palmstjerna torde dock ursäkta ali jag ej funnit min anmärkn. vederlagd. Om Frih:n benäget täcktes genomläsa denna punkt, så förekommer derstädes denna mening: ”så snart det af hvart 5:te år till Kgns Bfhde ingifvande redogörelse befrnnes” etc. Ilär är icke bestämdt uttryckt om det endast är redogörelsen för det 5:te året som menas eller om redogörelsen skall omfatta de 5 förflutna årens inkomster: detta borde väl uttryckas, i annan händelse upkommer missförstånd dervid, och liiksg:sKont:s Fullmäktige, om saken förekommer hos dem, äro nödsakade att deröfver gifva en förklaring, eller också Konungen, eller också l. o. m. Kgns Bfhde. För öfrigt synes mig icke heller vara bestämdt uttryckt, hvem som skall tillse att redogörelsen varder aflemnad, hvarom jag anser det hafva varit nödigt alt någon föreskrift i §:ti influtit. Visserligen kan Konungen, på derom skeende framställning, sådant förordna, men det hade icke deslomindie ledt till fullständighet om roan i punkten låtit inflyta, hvem som skall hålla hand öfver att redogörelsen varder behörigen aflemnad, så att jag verkligen för min del tror att här icke egentligen är fråga om ett bättre språk, utan är ändamålet med mitt förslag endast och allenast att så vidt ske kan, söka närmare uttrycka meningen af StatsUlsk:s åsigt i delta fall, som är alt quinquennii-redogörelsen skall omfatta alla fem årens redovisning;—och det är detta jag sökt att uttrycka i det redaktionsförslag som jag tagit mig friheten framställa. Om SlatsUlsk:s i frågavai :de förslag skulle hafva blifvit bifallet hos de öfriga Stånden, så synes mig denna fråga vara af beskaffenhet, alt icke behöfva återremitteras för att ånyo öfvervägas, utan i händelse detta Stånd skulle anse ett förtydligande af denna StatsUlskis mening vara af behofvet påkallad, kunde en inbjudning till de resp. Medslånden att i denna del med R. o. Ad. sig förena, gerna låta sig verkställa. Beträffande Frih.
För öfrigt innehåller 12 §. af Riksdags-* Ordningen den föreskrift, att Riddarhusordningen, likasom öfrige Stånds Ordningar, bör vara i öfverensstämmelse med Grundiagarne författad. Den nu gällande måste anses vara af denna beskaffenhet, då den blifvit af Ridderskapet och Adeln beslutad och af Kongl. Maj t gillad och stadfästad, samt till obrottslig efterle'nad antagen och kungjord. Denna Riddarhusordning stadgar i 21 alt ”Ridderskapets och Adelns närvarande hela antal delas uti 50 serskilda , men till beloppet lika delar,” samt att, sedan detta blifvit verkälidt, uppropas hvarje afdelning för sig, som begitver sig inom skranket, att förrätta Bänksnansval, hvarvid hvar och en inlemnar en 6 B,en 24 Januariit sluten sedel, teknad med en af de personers namn, som i afdelningen finnas, då den, sorn de fleste rösterne erhållit, är behörigen vald Bänkman.3’ Dessa stadganden, som icke in' nefatta minsta undantag, äro till ordalydelsen alldeles lika med dem, som innehållas i 23 §. af RiddarhusQrdningen den 31 Mars igro och öfverenstämma med RiksdagsOrdningens 41 §, elter dess bokstaf och i den mening, den vid flera föregående Riksdagar blifvit tillämpad, men vore rakt stridande emot nämnde Grundlag, i den mening, som d råt af Herr Grefve von Schwerin vill gifvas. Jag kan icke föreställa mig så^om möjligt, hvarken att man så litet skulle vårdat Constitutionen, att RiddarhusO'dniogen. utfärdad den 31 Mars igro, skulle blifvit författad i motsägelse med en så nyss förut, eiler den 10 Februarii, utfärdad Grundlag, Riksdagsordningen, elier att ett stad" agander nämnde Grundlag skulle, viden samma år hållen,och vid tre, icke långt efter hvarandrainträffade.
Vid denna tid på ning från nedre venstra hörnet till öfre högra en enfärgad pappersremsa året, då företrädesvis stora summor utmed inskriften » Herbarium » (som man gifvas för brunnsdrickning, torde det En bra fågelskrämma att utsätta bredsjälf tecknar med bronsfärg, upplöst i vara mycket lämpligt att meddela allvid nysådda spenatsängar och blommänheten beståndsdelarne uti detta vatmande ärtsängar är, att på en högre ten samt recept på dess tillredning, då stör sälta en potatis, i hvilken man hvar och en skulle kunna med ringa stuckit några fjädrar, så att det får besvär och än mindre kostnad själf utseende af en större fågel med uttillverka detta helsovatten, som fått så bredda vingar. Stenia. ofantlig användning. Det mesta karlsSedan ärterna blifvit sprötade, hänbadervatten, som förbrukas, är konstgjordt, d. v. s. tillverkadt af vanligt, der det ofta, att plantorna böja sig låt vara renadt och filtreradt, dricksunder växten utanför spröten. Då må vatten och ett salt, karlsbadersalt, som man akta sig att ej med handen skjuta egentligen skulle fås genom afdunstdem inåt, hvarvid de späda rankorna ning af naturligt karlsbadervatten, men och stänglarne lätt knäckas, utan man numera nästan uteslutande göres utaf bör i stället rycka upp den närmaste dettas beståndsdelar genom blandning. stören och sticka den bakom. Stenia. Enligt vår svenska farmakopé består det konstgjorda karlsbadersaltet af: koksalt (klornatrium) 1 del, tvåfaldt kolsyradt natron (bikarLjus atlas rengöres på följande sätt. bonat) 2 » På ett bord bredes en ren servet, glaubersalt (svafvelsyradt natron) hvarpå man lägger tyget. Man doppulvr _ 5 » Den första beståndsdelen finnes i par ett stycke vadd i potatismjöl och hvarje hushåll; de båda andra köpas gnider försiktigt tyget på längden, till gummi arabicum). De oliksidiga triå apotek. Dock måste man beträfsmutsen är försvunnen.
Vid denna skola, först inrättad på Bjedesjö och sedan flyttad till Flishults egendom, begge i Östra härad, erhöllo i början tolf och, sedan statens bidrag blifvit höjdt till 4,000 R:dr om året, sexton frilärlingar undervisning och kostnadsfritt underhåll. Alla derifrån utgångne lärlingar hafva, der de icke öfvertagit egna jordbruk, erhållit förmånliga anställningar såsom rättare å andras egendomar. Tillverknirtgen af landtbruksredskaper derstädes har varit ganska betydlig och uppgått till ett värde af omkring 4,000 R:dr på året. Antalet af från skolans början till och med 1860 tillverkade redskaper utgör 2,222 stycken, hvilka till större delen blifvit föryttrade inom länet. Stängselsättet är det förut vanliga eller af träd, som ovedersägligen är mycket skogsödande; men dels ovanan att valla och vakta kreatur och dels svårigheten att åstadkomma en sådan vård inom vidlyftiga och oländiga betesmarker motverka en mera omfattande förändring häruti. Fasta arbetare, såsom jordoch stattorpare, erhållas utan svårighet, och icke heller är brist på vanliga tjenstehjon, ehuru mot betydligt högre löner än förr; deremot har tillgången på daglönare minskats och dagsverkspriserna stigit, sedan arbetarne funnit större, verklig eller inbillad, fördel att använda sina krafter vid de större arbeten, som för statens räkning utföras och synnerligast vid jernvägarne. Lönen för en fullgod arbetsdräng stiger ofta till 100 R:dr och deröfver samt för en piga till 40 R:dr om året. Dagsverkspiserna äro i medeltal 1 R:dr för man och 50 öre för qvinna, men under vissa årstider och vid särskilda förhållanden femtio procent högre. Några kronan tillhöriga och till dess disposition indragna eller eljest under direkt allmän vård Tab. n.o stående skogar finnas icke, utom Norra Wedbo härads allmänning, Östra Holaveden kallad, samt ekeoch inullbärsplanteringarne på Wisingsö.
73 bergare» utbefcmme fin bergare!»» od; erfättning för bergntngöfoftna* ben, Rafina ©udfamrarne benn;nbigatö att, feban mebcrbörtigen angifvet od; aftemnabt ftranbmraf btifmit enligt gädanbc ©udftabga befigtigabt, fota i affcenbe å ftranblora! af t;ögft 50 £ft:brö loärbe meb bergare» flå bidtga mitfor träffa öfmerenöfommetfe om betofipet af bergaretönen od; foftnaböerfättningen od; betfanuna berefter till bonorn förffottömiö utbetala. ©eban fåmät SBeftra forn ©öbra ftambanan btifmit fudborbabe,uttoibgniitg af 0 poftbeforbrin* bär boftutmejdingen å befamma btifmit beforjb belg genom fultftdnbiga gen inom ambutanta poftbi;råer, bmitfa åtfölja fnädtågen, od; betö meb be blam babe tågen genom minbre poftfupéer, ^ufixmbf af ligen för att betjena fåbaita ftationer, ber fttädtågen ide göra något uppbåd. fPoftförfänb Slntalet mit, fywaxå årligen jcrnmägöpoftbeforbring eger rum, b« ifrån 41,000 öfatö meb 125,500 etter titt 166,500. sPoftbitigenöbeforbringen, b^itfen mib fifttibne Driföbagö början för
Majit,— efter inhemtarrde af underdåniga yttranden ej mindre af nämnde Embetsverk än Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Kontoret,jemte särskilda Utlåtanden afStats-Kontoret och Banko-Fullmäktige öfver Fabriks-Bolaget Söderberg&Aroseniianhållan, alt tillverkning af Charta-Sigillata-papper måtte, såsom tillför ene, genom entreprenad-auktion åt fri täflan upplåtas, —• i nåder förehaft ärendet lill slutlig pröfning, samt då härvid förekommit, att något — 87 missbruk eller underslef, hvarken vid den dittills genom enskilde Fabriksidkare ombesörjda tillverkningen, eller eljest rr^edelst begagnande af falska Charta-Sigillata-slämplar försports eller bos vederbörande är vordet anmäldt, utan allt blifvit med noggranhet uppfyldt under ett nitfulll bandhafvande af de författningar, som skydda det allmännas rött, samt att derjemte den ökade summa af q.ooi R:Jr, som för den nya papperstillverkningen skulle betafas, blefve för Stats-Verket onyttigt förspilld (ehuru den i detta fall komme Ständernes Pappersbruk och Bauken tillgodo}; alltså och i betraktande af dessa omständigheter och med afseende å den förlust, hvarje för Statens räkning drifven fahriks-tiIIverkning ofelbart måste förorsaka den enskilde näringsidkaren, fann Kongl. Maj:t ej skäl att Rikets Ständers förslag antaga, utan komma fortfaraide att bibehållas de i afseende å Charta-Sigillata-papperets tillverkning och stämpling gällande föreskrifter. En kort tid efter det Kongl. Stats-Kontor et afgaf ofvannämnde förklaring, alt missbr uk och underslef med Charta-Sigillata-papper s tillverkning ej begingos,. visade sig dock ty värr ett motsatt förhållande. Det upptäcktes nemligen och blef genom undersökning vid Domstol ritredt, att falskt stämpladi papper till betydligt belopp i flera år tillverk ats och ut prånglats. Enlrgt hvad Revisorerne inhemtat, har i anledning häraf Kongl. Majrt, efter vederbörandes hörande, den 3g sistlidne
Extra ordinarie dito 19,191,366: 43. Brist i statsregleringens tillgångar. 822,951: 63. Credit. Fondens utgifter: Afkortningar å stats-verkets inkomster Riksstats-utgifterna: 940,132: 79. Riksgälds-verkets fond: 1859 års bidrag till bestridande af de på Riksgäldskontoret anvisade statsutgifter 966,200: Utgående balans: Fondens behållning vid 1859 års slut, bestående af: Reservationer å riksstats-anslag 10,878,537: 63. Odisponible uppbördsmedel den 1 September 1860, nemligen: Restantier 340,795: 77. Proprie-balanser 185,325: 5. 526,120: 82. 29,490,140 Summa 11,404,65» 40,894,798 33 45 78 — 5 — hadig befallning att afgifva gemensamt underdånigt utlåtande öfver de af bemälde Kamererare då uppgjorda räkenskaps-fonnulärer till hufvudredogörelsen för länet eller landsboken, för länens special-redogörelser och till ett sammandrag af Landtränteriets utgifter, Kollegierna, för fullgörande af denna nådiga befallning, den 13 påföljande November beslutat remittera dessa räkenskaps-formulär till samtlige Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, med anmodan att förelägga vederbörande Lands-kontor att, inom 6 veckor efter delfäendet af handlingarne, afgifva utlåtande i frågan samt att derefter med detta jemte eget yttrande i ämnet till Kollegierna inkomma, och att, efter hvad Revisorerne inhemtat, intill denna dag så beskaffade yttranden blifvit från 13 län aflemnade; att Kamereraren Spongberg sedermera uppgjort och den 8 Augusti innevarande år till Kongl.
Jag påminner mig väl, alt Hr von Hartmansdorff begärde votering och vann den med 10 rösters pluralitet; men jag erinrar mig tillika, alt Hr Cederschjöld deröfver var högst bedröfvad, och såsom ett hevis häruppå hörde man honom efter voteringen yttra, att ehuru uppriktig vän han vore till det n. v. representationssättet, han likväl, om R. o. Ad., vid en blifvande riksdag, lemnade sitt bifall till ett så farligt förslag, som det ifråga var., medgåfve sig hafva varit bedragen i sitt förtroende till detta Stånd, då det gällde för friheten och fäderneslandet vigliga frågor. Hr von Hartmansdorff: Jag anser mig icke tillständig! att ingå uti vederläggning af den ledamots yttrande, hvilken nu är frånvarande. Det enda jag vill säga, är, att om representations-förändringen icke skulle möta något motstånd af Hr Cederschjöld för den orsaks skull, att denna grundlags-förändring blefve af R. St. antagen; så borde det för Hr Dalman och (hans vänner vara ett skäl att rösta för ändringen, ty tvifvelsutan är Hr Cederschjöld en ibland de skickligaste alt nedrifva deras nya repiesentations-förslag. Hvad den kortare tiden angår,som Hr von Troil nämnt, så visar erfarenheten nogrann t, att de 3 sista riksdagarne i hufvudstaden varit långvarigare än någon af riksdagarna i landsorter - 488 Den i6 Mars f. ra. na. — Hvad åter het ruffar kostnaden, så liar jag af Hr von Troil egentligen fått uppbära klander för Const.Utskts yttrande derom. Mina ord voro deremot följande: ”Jag vill ”icke fästa mig vid besparad kostnad, såsom något hufvudskål, men ofelbart är, ätt riksdngarne Liefve kortare i landsorten. ” Dessutom, mine herrar! lorden J finna, alt då ordalagen uli förslaget lyda: ”så framt ej synnerligen vigtiga ”omständigheter göra ett undantag derifrån nödigt eller nyttigt”; så måste väl dessa synnerligen vigliga omständigheter vara nog att motsvara ökade kostnader för riksdagens hållande uti landsorten, om de blefve större.
Utan någon gensägelse föreligger i detta arbete årets intressantaste och gedignaste boknyhet — ett från alla synpunkter märkligt praktverk, på hvilket vi vilja fästa den litteraturoch bokälskande publikens synnerliga uppmärksamhet. Den framstående skalden har kanske aldrig nått högre med sin diktning än i denna romantiska skildring af en hjärteepisod ur den svenske renässansskalden och vagabonden Lars Wivallius ' lif. Wivallius, född 1605 och död 1669, anses vara den rikast begåfvade visdiktaren i vår litteratur före Stjernhjelm och förde ett mycket skiftesrikt ungdomslif. Till d:r Bååths synnerligen vackra dikt ha nu konstnären och förläggaren fogat en ram, som kan betecknas som verkligt lysande, på samma gång den verkar fullt stilenligt. I ett tjugutal helsidsillustrationer och några mindre har V. Andréns eleganta pensel lifligt och tidstroget återgifvit diktens illustrativa scener, hvilka sedan reproducerats i tekniskt fulländad autotypi. Det i två färger utförda trycket liksom den sällsynt vackra pärmen oeh utstyrseln i öfrigt samverka till en helhet, som hedrar svensk boktryckarkonst. Priset, 10 kronor, måste anses lågt i förhållande till arbetets gedigna egenskaper. Ett i alla afseenden nationelt verk, som må finna ingång i många svenska hem. Skalden har ägnat sin dikt » Till min moder ». » Vildrosor ». Dikter af Daniel Fallström. Tredje samlingen. Frithiof Hellbergs förlag, Stockholm. Denna fina och tilltalande diktsamling, som af oas förut förebådats såsom den där helt visst kommer att förvärfva våra damers synnerliga ynnest, är nu utkommen i bokhandeln. Utstyrseln är innehållet i allo värdig, och det högeligen lyckade porträtt af den populäre författaren, som inleder boken, kan endast bidraga att höja dess begärlighet. Reseminnen från Tyrolen, Italien, Schweiz och Nordafrika af E. J. Ekman. Den bekante pastor E.
Betänk. N:o 4. Motion N:o 101, om tillerkännande af någon godtgörelse åt Mamsell Octavia Carlén för arbetet ”Anteckningar öfver Kongl. Lifrustkammarens och Kongl. Klädkammarens samlingar”. Stats-Utsk. Utlåt. N:o66. -—• — Motion N:o 102, angående e. o. tjenstemännen, deras ställning samt befordringslagarne. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Linroth, Carl Johan Gustaf, Motion N:o 103, om befrielse från bevillning för pensioner. Bevilln.-Utsk. Betänk. Lotsstationer på Gotland, om uppförande på statens bekostnad af lämpliga bostäder vid. Motion N:o 45. Stats-Utsk. Utlåt. Lyth, om utsträckt pensionsrätt för sönerna efter aflidne Konrektor Jon Eberhard Motion N:o 129. Stats-Utsk. Utlåt N:o 74. R. St. underdån. Skrifv. Läns-styrelserna, om befrielse från åtskilliga dem nu åliggande göromål. Motion N:o 106. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 16. angående ändringar i instruktionen för. Motion N:o 104. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 16. 21 Lärare, angående löneförbättring åt dem vid rikets navigationsskolor. Motion N:o 15. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 60. om beviljande af ett årligt anslag å 10,000 R:dr till aflöning åt 10 sådane för döfstumma. Motion N:o 33. Stats-Utsk. Ulåt. Läroveidfcsbyggnad, om beviljande af ett anslag å 150,000 R:dr till uppförande af en ny i Wenersborg. Motion N:o 110. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrif.
Oen försigtigiiet, bvaimed m^utbestämningen utlördes, bär nn burit frug! oell lvisatt Lanken i elen ställning, att någon betänkligbet tor utvidgande ris dess läne-rörelse ej vidare bör lörekvmma. — 8edelm^ntets stadgade värde bar väl redan utöfvat en svnbar verkan pä tillgängen inom landet i rörling capital; inen räntefoten bibebälier sig ännu i allmanbet liög, serdeles dä lräga är om län mot annan sakel bet, än fastigbetspant, oell den svärigbet inbemska fabiiksvoll slöjde-idkaie för realisationen rönt, att i enskild vä^ erbälla tillräcklige föi lags-capita! emot billiga vilkor, kan alltsä icke anses Inifva under de sednare arén unilergätt nägon väsendllig förändring.
Af sådant skäl finner jag för min del icke tjenligt, att Magazins-Fonden, genom öfverlåtandet af denna dess tillhörighet, tillskyndas en ytterligare minskning i dess tillgångar, sorn dessutom, genom förluster på ut. Den 2 Januarii. 15 borgad Spannmål, på afgång vid Magazineringen och sjöskador vid Transporteringen, medför en årlig förlust, så betydelig, att den-i na Inrättning med möda bär sig utan be-stän-J diga tillskott af Staten: När härtill kommer, att en ganska betydlig Fond är till Sjukhuslnrättningen anslagenj så synes mig MagazinsInrättningen af denna böra erhålla ersättning för hvad af dess tillhörigheter öfverlåtes. Herr Grefven och Landtmarskalken gjorde Proposition till bifall af Statsutskottets Utlåtande. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Herr Grefven och LandtMarJ skalken hemställde, att samma Utlåtande, jemte den af Friherre Staél von Hollstein dervid gjorJ de anmärkning, måtte till Utskottet återre-, mitteras. Bifölls. Företogs till pröfning Statsutskottets den 24 sistledne December aflåtne samt den 30 i samma månad på bordet lagde Memorial, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående nödiga medel och utvägar till Hjelmare Slussverks ombyggnad och vidmagthål-i lande, och beslöt Höglofl. Ridderskapet och Adeln, att, på sätt StatsUtskottet hemställt, Kongl. Maj:ts ifrågavarande Nådiga Proposition skulle till BancpUtskottet remitteras. 3 6 Den 2 Januarii. Vid förnyad föredragning af BondeSfåndets den 23 och 27 sistlidne
Efter hvad förut blifvit anmärkt, har likväl icke den ändring i Kriminal-lagen, sorn närmast föranledt före - Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 62. 3 varande förslag, något samband med dessa sednare i Tryckfrihets-Förordningens 3 § förekommande hänvisningar; och att borttaga desamma, vore att inlåta sig i en omarbetning af §, som åter väsendtligen mäste bero af lagstiftningens pågående arbete med brottmåls-lagens förbättring. Det förslag Konsitutions-Utskottet i följd häraf anser sig böra vördsamt framställa till grundlagsenlig behandling, innefattar följande förändrade lydelse af Tryckfrihets -Förordningen: §. 1. 8:o Vid Rättegångens början — Har Boktryckare, utan Författarens eller Utgifvarens tillstånd, dess namn en skrift åsatt, straffes med fängelse å fäst ning från och med Två månader till och med Ett år. 9:o Hvarje Skrift utgifva. Utgifvare af Dagblad och Periodiska Skrifter häfver ej brutit emot Författares ägande rätt, då han i dem insända anonyma Skrifter utgifver. Hvilken som å en Skrift bedrägligt titelblad eller orätt författareeller ulgifvare-namn utsätter, straffes med fängelse ä fästning från och med Sex månader till och med Två år. Diktadt namn hemtad. 10:<> Å hvarje Skrift varde Boktryckarens namn, tryckningsorten och årtalet utsatta; Uraktlåter Boktryckare sådant, plikte han första gången Trehundra Riksdaler och andra gången Sexhundra Riksdaler; Sker det tredje gången, vare han sitt Boktryckeri förlustig. Utsätter någon å Iryckt Skrift falskt Boktryckarenamn eller orätt tryckningsort, skall han derutöfver dömas till fängelse å fästning från och med Två månader till och med Ett år. Stockholm den 13 Januari 1858. STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1858. Konslitulions-Ulskoltcls Memorial M 65. Ank. till Exp.-Utsk. il. 19 Januari 1858, kl. S e. m.
Höghet Prinsessan Sophia Albertinas begrafning; N:o Sazf, angående verkställd granskning af anslaget till Leijonhackens ombyggnad. S D. Biföll Bidderskapel och Adeln Stat -Utskottets den 26 sistlidne' November oell den 3 dennes på hordet lagde Memorial och Utlåtanden: N» 346, i fråga om revision af Lazarettsoch Curhus-fouder nas räkenskaper; N:o 347, angående hos Rikets Ständer till afskrifning eller ersättning anmälde utgifter å öfverskott en af Stats-Verkets inkomster under åren 1827, —- 183 r j N:o 353, i anledning af Nils Strindlunds motion, angående rättighet för Fullmäglige i Banken och Riksgälds-Conto-ret, att emellan Riksdagarne få hebo1 och begagna Riksgälds-Contorets lius; N:o 354, * anledning af väckt motion* om tillökning i arfvoden för så väl Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoret som för Birecteurerne vid Låne-Contoren i Götheborg och Malmö. Sv D. Då nn å nyo föredrogs Staf \-Ut. kottets den 1 dennes på bordet lagde Memorial, N:o 356, i anledning af erhållen återremiss på N^abr•U iskof tets Utlåtande N:o 2 65,. fann Ridderskapet oell Adelil för godt att vid Memorialet N:o 356 låta bero. > S, D. Å nyo föredrogos och biföllos Bevillningsutskottets den 26 sistlidne November och den 1 dennes på bordel lagde Memorial och Betänkanden: