Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Likväl äro utskylderne af jordbruket ostridigt så betungande, att de försvåra den allmänna välmågans skyndsam ma tillvext, och isynnerhet blifva de det, när till dem kommer den ännu högre beskattning, som jordbrukaren ej sällan ålägger sig 22 — sjelf, derigenom, att hans stigande vällefnadsbehof och ökade utgifter för detta behofs tillfredsställande icke hålla jemna steg med den ökade omtanka och kraftansträngning, som kunde dertill gifva skälig rätt. Det allmänna uppbördssättet är icke betungande för de skattskyldige, och Krono-uppbörden ingår nu, sedan den lilla bötes-afgiften af 12 sk. Banco för Upphördsslämmornas försummande blifvit åter i Nåder påbjuden, samt efter det att dessa stämmor framflyttats till Januari och Februari Månader, med vida större lätthet än förr. Krono-Tionde och Afrads-spannmålens utforsling sker antingen sjöledes eller ock på en för landtbruket mindre angelägen årstid, dels till Slotts-Magazinet i Stockholm och dels till Krono-Magazinet härstädes; likväl räder en anmärkningsvärd 0- jemnhet i denna beskaltningsgren, i så måtto, att de räntegifvare, hvilka äro anslagne med sina Hemmansräntor till aflöning för vissa Stater och Corpser, icke få tillgodonjuta den befrielse från uppsägning lill spannmålens levererande in natura och från forlöns erläggande, då den löses, som de Kronan omedelbart förbehållna Hemman numera, genom eftergift af Kronans lagliga rätt i detta afseende, få begagna. Af Kronoskjulser, inqvartering samt hålloch reserv-skjuts äro Håbo, Bro, Trögds och Åsunda Härader, hvilka genomskäras af stora stråkvägen emellan Stockholm och Götheborg, mest tryckta, och bland dessa isynnerhet de tvänne förstnämnda, i anseende till mängden af der belägna Säterier.
Förutvarande jordegare inom en socken eller delegare i en såsom besutenhet ansedd nummer kunna nemligen icke tvingas att tillhandla sig sådana obesutenheter, som försäljas, eller ett, innan den i 10 mom. af Kongl. Brefvet den 17 Aug. 1804 föreskrifna lottning skall företagas, inlösa obesutne jordlotter; och ej heller kan köpslut om obesutenhet förhindras, om innehafvare af sådan jordlott vill eller nödgas densamma afyttra och dertill finnér köpare, som icke förut eger jord, men för den utbjudna obesutenheten erbjuder högre köpeskilling, är någon förutvarande jordegare vill derför erlägga. Berörde föreskrifter, tillika med förbudet mot meddelande af lagfart och fasta å obesutenheter, kunna således icke förekomma obesutenheters försäljning till andre än dem, som förut ega jord inom socknen; men deremot måste desamma verka derhän, att, i anseende till det äfventyr af bördsklander, köparen allt framgent blifver underkastad, och den deraf följande osäkerhet i hans förvärfvade eganderätt, köparen icke kan erbjuda en mot jordens verkliga värde fullt svarande köpeskilling, äfvensom föranleda dertill, att köparen icke vågar å jorden nedlägga sådana kostnader, som densamma, till jordbrukets förbättrande, kan erfordra; och möjligheten att mot inteckning förskaffa sig medel till jordens förbättrande är den obesutne jordens innehafvare alldeles betagen, då inteckning icke kan ske förr, än lagfart blifvit meddelad. 8 Lagsami Allm. Bcsv.- och Ekon.-Ulskottens Betänkande, M 3}!. i följd häraf, och då, enligt Utskottens åsigt, det vore för det åsyftade ändamålet tillräckligt, om innehafvare af obesutenhet fortfarande varder underkastad skyldighet att för sin jord taga lösen, då påstående derom väckes af den, som, enligt nu gällande stadganden, är till dess inlösande berättigad, få Utskotten vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer hos Kongl.
På sätt Banko-Utskottet uti dess afgifna Betänkande N:o 34 förmält, har be mäida Utskott, genom remisser från Biks-Stånden, fått emottaga, dels Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 16 November 1853, med öfverlemnande af det utaf särskilde Kommitterade afgifna underdåniga betänkande och förslag i fråga om ordnande af kredit-väsendet och lån-anstalterna i Riket; dels ock enskilda motioner, hvilka i enahanda syftning blifvit väckta, inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln af Herr Friherre Raab, Carl Adam; inom Högvördiga Preste-Ståndet af Herr Kontraktsprosten Ahnqvist och Herr Professoren Agardh; inom Vällofl. Borgare-Ståndet af Herrar C. C. Hörnstern och A. O. Wallenberg, samt inom Hederv. Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmäktige Lars Larsson från Elfsborgs län, Gustaf Nilsson från Kalmar län, Ola Svensson frän Malmöhus län och Anders Olofsson från Jemtlands län. Och har Banko-Utskottet uti nämnde Betänkande, jemte det Utskottet afstyrkt bifall å de af dessa motioner, uti hvilka yrkats, alt Rikets Ständer mätte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att oktroyer för Privat-banker icke vidare må af Kongl. , Maj:t i Nåder meddelas, samt föreslagit de åtgärder, hvilka från Rikets Ständers Banks sida kunde och borde vidtagas, för den händelse att antingen en eller annan Privatbank kunde finna sig föranlåten att före eller vid nuvarande oktroy-tiders slut upphöra eller nya oktroyer icke komme att utfärdas, tillika tillkännagifvit det Utskottet, som hyste den öfvertygelse, att de uti väckta motioner anmärkta hufvudsakliga olägenheter af Privat-bankerne kunde afhjelpas genom förändrad lagstiftning för dylika Ränker, skulle för utarbetande af förslag till en sådan lagstiftning med Lag-Utskottet sammanträda.
Stänvet remitterat ett, af Riksdagsmannen frän Philipsstads Bergslag, Eric Bruse, hos Hedermärda Stäadet ingis, wit Memorial, deruti, af anförde skäl, före. siäs tillökning ä arfwodet för Fullmäktige i Banken och Riksgälds. Contoiret. Wid öfwerwägande häraf, hafwa Utskotten instämt deruti, att af närwarande dyrhet pä alla förnödenheter, samt den mera trägne och answariga befattning, som Fullmäktige wid bäda Werten hädanefter äligger, grundad anledning sig företer, det berörde arfwode för Fullmägtige uti Banken och Riksgälds. Contoiret, till Sex. hundrade Riksdaler Specie ärligen, frän iyii örs början, blifwer förökadt; hwilket Riksens Högloft. Ständers, ompröfwande wördsammeligen underställes. Orebro den 15 October 1810. Esri bkLmiltor». lmäviz körver. Obr. t.ovön. O. Mertmso. k. I-usäArea ^okrsoa. ^osckimsrov. 1.. ^1. ^elslnglvr. vpp - Den 15 October. 2ZL VopläA ZStllciinä tror Kläri.
Lands häfd inge-residenshuset i Kalmar, tillbyggnad af gi, i5a. Landsstnterne, lönereglering af . 90. Lands-s/als-tjenstemän, anslag till aflöning åt . 287, 3o6. Landtbruks-institutet å Degeberg, anslag för 90, 151. ., „ å Ulltuna, dito . ibid. Landtbruksskolan vid Sjögesta, dito r . 90,151,210. Landtförsvars-deparlementets anslagssummor ^3, i4g. Land t mätares delaktighet i Civil-statens pensionskassa l53. J.andtmutai es pensioner, förhöjning i 125. Landtmäteristaten, anslaget för . 90. Laxfisket i Mörrum, eftergift i arrendet för g5, 170, 3i5, 322. Lax-taxan , i Norroch Westerbottens län; upphörande af 202. Lazaretts-fisket, optionsrätt för Umeå stad till 83. Leckö slott och kungsgård, dess ställande till H. M. Konungens disposition 33. Lekvattnets Kapell-församling, inköp af boställe åt pastor i 124,207,239. „ lön för klockaren och kyrkovaktaren i . 125,208239,268. Lidköping, anslag för hamnbyggnaden vid 194. Lifgardet till häst, tillökning i anslaget för 73.
Jag anhåller, att detta mitt Anförande må jemte den Kongl. Propositionen till vederbörligt Utskott remitteras. Uppå derefter af Hans Excellencc Herr Grefven och LandtMarskalken gjord framställning, fann Ridderskapet och Adeln för godt remittera Kongl. Maj:ts ifrågavarande Nådiga Proposition, jemte de af ofvanbemälde Ledamöter i anledning deraf nu afgifne yttranden, till Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Grefve Hamilton, Jacob, för besörjandet af enskille De n i3 Mars f. ra. 229 angelägenheter afsagt sin plats i Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet. Friherre Taube, Carl, hade inlemnat följande, som upplästes: Som, efter flera veckors sjukdom, mitt tillstånd icke lofvar någon snar förbättring, nödgas jag afsäga mig min befattning såsom Ledamot i Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet; hvilket jag härmed får äran lios Hans Excel lence Herr Grefven och LandtMarskalken vördsamt anmäla. I anledning hvaraf Hans Ecccellence Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Ridderskapets och Adelns Herrar Electorer att, innan nästa Plenum, efter Grefve Hamilton och Friherre Taube utse tvänne Ledamöter i Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan | till 4 eftermiddagen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Fredagen den i3 Mars 182g. Plenum klockan half till 6 Eftermiddagen. Föredrogs å nyo Herr von Hartmansdorffs, August, den 2 dennes f. m. på bor - a3o Den i3 Mars e. m. det lagde Motion, om en förändring i 26 §. af JustitiaeOmbudsmannens Instruction, angående insättandet i Embetet af JustitiasOmbudsmannens efterträdare; och blef samma Motion, uppå Hans Excellence Herr Grefvens och LandtMarskalkens derom gjorde framställning, till ConstilutionsUtskoltet remitterad.
Punkten e, angide för innevide år äskadl anslag lill aflöningsförbåtlringar ål personalen vid de ander FinansUepilcl lydande stater och liårer. Denna punkt lades till handlingarna. Punkten f, angide anslag lill utgifter för kolonien S:t Barthelumy; punkten g. angide anslag lill inlösen oell islåndsällande af landshöfdinge-residens samt upförande af nytt landlslals embelshus i Hernösand; punkten h. angide ifrågastäldl anslag lill inrättande af eli skogs-inslilut i Skåne; punkten i, angide ifrågastäldl anslag för skogsplantering å flygsandsfållén i Halland m. m.; och punk - Den 24 Oktober. 223 ten k, ang:de gratifikation för Kamereraren i Sla(sKonl:s Kammar Koni. Dessa punkter biföllos. Sedan R. o. Ad. sålunda genomgått StatsUtsk:s Utlåt, ang.-de regleringen af utgifterna under Riksstatens 7:de Hufvudtitel, lieraställde Hr Gr. o. Ordf:n. om R. o. Ad. behagade godkänna de samma Utlåt, bifogade tabeller, med förbehåll om iakttagande af de rättelser, som af R. o. Adis fattade beslut föranleddes. Ropades Ja. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande samt bifölls sammansatta Stalssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskis d. 14 och 17 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 37, i anledn. af väckta förslag till ändringar och tillägg uti de om skiftesverket i Riket gällande föreskrifter. Justerades pleniprot. för d. 19 sisth Aug. Höglofl. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 9 om aftonen. In fidem protocolli, Alberl Munck. Lördalen den 24 Oktober 1857. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 2 prot.-utdr. för den 21 dennes samt pleni-prot. för d. 22 sisth Augusti. Uplästes ett af Gr. Wachtmeister, Alarik, inlemnadt så lydande Mern.:
S o m ofvan! Tibi. Till öfver sättningar h a v i endast i undantagsfall utrymme. H — a R — lh. Alldeles s a m m a fråga är visserligen förr flere gånger behandlad i I d u n, m e n den är af vikt — och v i återkomma. Tack för edert inlägg! Gallus. Hjärtligt tack. Idun m e d M o d e - tidning är redan ombestyrd efter Önskade adressen. Ägir. E t t allt för obehagligt ämne. Ährne. A n t a g e s. Tj. Au. Poemet är formelt taget ej utan förtjänst, m e n motivet är gammalt som gatan. Penningkär prenumerant. Teaterobligationslotteriet står under kontroll och garanti af svenska staten och är således en fullt solid affär. Prenumerant. Adresseras till redaktionsbyrån, m e n åtecknas konvolutet ordet: Lälcarförfrdgning. Paulus. Ä r berättelsen bra skrifven och lämpar sig för I d u n, mottaga vi den gärna och honorera den efter förtjänst. Hemtransport ombesörjes å 15 öre pr hl. rlXCELSIOR-T Direktfr. p roduktionsorten X importeraat, ofgrfalsMt X K I N E S I S K T TE CEL med fin arom försäljes i CEL t utmärkta o. prisbilliga S IOR ISIOE flere kvaliteter gen. Hrr Specerihandl. belägen nära intill Motala, gifves under mars. april och maj månader tillfälle genomgå kurs i kvinnoslöjd, då särskild kurs i såväl enkel som konstväfnad anordnas. Den som så önskar kan få deltaga i hushållsgöromål. Nästa arbetsår tager sin början den I augusti och fortgår till den 15 december samt från 15 januari till I juni. Förfrågningar ställda till Samuelsbergs Hushållsskola besvaras. Prospekt sändas på begäran. 0476] Möller, Ulla Holmberg. m. vilkor: E n Obligation erhålles mot 13 inbetalningar af kr. ; T v å Obligationer mot 13 inbetaln. af kr. 5 i mån. ; F e m Obligationer mot 16 inbetaln. af kr. 10 i mån. Tvänne utlottningar årligen: den 1 maj och den 1 november.
Det såg också skäligen folktomt ut, hvart man vände ögat. Men framme vid Operan rådde en ovanlig liflighet. Der formligen vimlade det af tidningspojkar i större mängd än vanligt. Och de åtnöjde sig icke med att stående i förstugorna sträcka ut sin tidningsvara till de för-bipasserande som de annars bruka göra, i händelse af ogyn-sam väderlek. De lupo oförfäradt fram och till baka utmed trottoaren och nästan hvilken som helst de anropade stannade och köpte sin tidning. Jag kom närmare och hade snart ett dussin af dem omkring mig. » Svenska Dagbladet för i dag! Pelle Janzon är död — och kungen af Portugal. Köp Svenska Dagbladet för i dag! » Jag studsade vid denna sorgepost, grep efter en tioöring, fick mig en tidning och smög mig in i Operakaféet. Der var som vanligt om aftnarne gäster vid alla bord. Men den brusande lifsglädjen härinne i de glimrande spegelrummen var den qvällen liksom dämpad. Det var som om en sourdin hade lagt sig öfver det annars så Olifliga sorlet. Det var tidningen med det betydelsefulla döds * korset som hade alstrat denna allmänna forstämning. Man såg den nästan vid hvart enda bord. öfver de gamla stamkundernas annars så högt skinande anleten hade lägrat si« dystra sorgemoln. Deras kära Operakafé föreföll dem s¿ tomt sedan han gått hädan, hvars origínela skämt och ofor-brännerliga humor så mången afton satt färg på deras ge mytliga » bunkalag ». Ty Pelle Janzon var ju en af Opera kaféets allra trognaste stamkunder. På formiddagen kunde man vara alldeles säker att träffa på honom härinne i sällskap med ett glas pilsner och en hel pyramid af tidningar, som genomslukades med minutiös noggrannhet. Frispråkig var han inte då, det är då visst, » först teg han och sen sa ’ han aldrig ett ord ». Och var det då » någon fredlig bracka i prosans tjenst » som råkade interpellera honom, med något närgånget spörsmål, så fick denne nog något till svars som osökt ingaf honom den föreställningen att Pelle Janzon var en sträf och otillgänglig bitvarg.
Till erhållande af en ännu säkrare Kontroll i afseende på de från en till annan Ort afsända Bref, finna Riksens Ständer den anstalt blifva af nöden , att alla Post-Kontoren i Riket varda, i likhet med hvad för Hufvud - Kontoret i Stockholm är förordnadt, försedda med en serskild Stämpel för att påtryckas alla afgående Bref. Med underdånig anmälan om hvad Riksens Ständer sålunda beslutit, åberopa de för öfrigt jemväl i underdånighet hvad deras serskilde Skrifvelser under d. i sisth April och d. 11 sistlidr.e Juni innehålla angående förbättrad reglering af Posterne i Riket och undanrödjande af vissa olägenheter vid Postföringen emellan Norrige och Danmark samt indrifvandc-t af den fordran, Svenska Post-Verket hos det Norrska eger. Riksens Ständer framhärda SCs. N:r 249. Uppläst och godkänd hos Ridd. och Ad. cl. 8 Juli 1818, — Prest-Ståndet d. 8 BorgareStåndet d. 8 Bonde-Ståndet d. 11 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse an~ gående Nådiga Propositionen om anstalter att anhålla och tilltala Personer, som begå förbrytelser i ett af de k örenade Riken Sverige och Norrige samt derefter afviker till det andra. Hos Riksens Ständer har kommit i öfvervä - 'Underdåniga Slrifvelser. 663 gande livad Eder Kongl. Majit uti Nådig! Skrifvelse d. 18 sist!. Juni framställt, angående den förut i Nåder föreslagne Lag för anstalter att anhålla och tilltala personer, som begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige] samt derefter alvika till det andra.
Thersner i lifstiden, blifvit fullföljdt först af hans enka och sedermera af deras efterlemnade dotter, Thora Thersner, bevilja årliga anslag, har uti en inom Borgare-Ståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 114) Herr A. II Wistrand föreslagit, att Rikets Ständer måtte såsom uppmuntran till fortsatt utgifvande af ifrågavarande planche-verk anvisa för år 1867 enahanda belopp, som under innevarande statsregleringsperiod i sådant hänseende årligen utgår eller 400 R:dr; hvarförutan motionären, jemte förmälan, att åtskilliga af de mellersta häftena af detta planche verk, till ett antal af 20 å 30, vore nära att utgå och således måste omtryckas, om ej verket skulle blifva ofullständigt och derigenom nästan alldeles värdelöst, hemställt att Rikets Ständer måtte, till möjliggörande af berörda omtryckning, bevilja ett. anslag för en gång af 3,000 R:dr eller, om hinder deremot skulle möta, åtminstone medgifva någon väsendtligare förhöjning i det begärda årliga anslaget till arbetets understödjande. Enligt hvad motionären meddelat, har ifrågavarande arbete sedan år 1862 vunnit tillökning med 5 häften, bland hvilka 2 omfatta provinsen Dalarne, 1 Westmanland, 1 Westergötland och 1 Wermland, hvarjemte ännu ett häfte vyer från sist - 36 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
M. anser det till uplåning af allmänheten föreslagna kapitalet af 3 milhr rdr kunna »utan all kän»ning för vår inre penningeställning, äfvensom utan all svårighet »erhållas inom landet, såvida vilkoren för uplåningen ställas uti ett »lämpligt förhållande till den närv:de räntefoten i allmänhet, till»läggande den nåd. skrifvelsen, att K. M. derom hyser så mycket »mindre något tvifvel, som det, ej blott för mången enskild, utan Den 26 November f. m. 327 »sifvén för åtskilliga verk och inrättningar samt allmänna kassor, »hvilkas kapitaltillökning under en tid af 3 år otvifvelaktigt upgår »till lika mycket, som hela den ifrågavsde summan, svårligen torde »finnas någon lämpligare utväg att säkert och fördelaktigt placera »sina tillgångar». Och då jag för min del fullkomligt delar samma öfvertygelse, anser jag mig böra föreslå, att, i händelse R. St:r skulle besluta införandet af ett inhemskt fondsystem, styrelserna för de under Statens förvaltning ställda allmänna kassor måtte förständigas att, i den mån kapital-afbetalningar och räntor till dessa kassor inflyta, eller åtminstone kapital öfverskott efter årets bokslut upstå, använda dessa till upköpande af fonderade räntebärande inhemska statsobligationer. På detta sätt skulle, utan att låntagarne från nämnde kassor äfventyra att få sina lån plötsligen upsagda, nämnde kassors nuvrde kapital-behållning, jemte blifvande kapital-öfverskott, småningom förvandlas i säkra obligationer, med räntorna hvarå fondens utgifter kunde bestridas genom en ytterst ringa förvaltningskostnad och utan risken att göra förluster på utlåningarne. I detta hänseende torde likväl de blifvande obligationerna böra förvandlas till s. k. consols, d. v. s. vara oupsägbara både på långifvarens och låntagarens sida. I det hela innefattar detta förslag ingenting annat, än hvad som vid flera Riksdagar varit ifrågasatt eller att t. ex. KrigsColhii kassor skulle öfverlemnas till Statsverket emot bestämda årliga statsanslag, ehuru detta öfverlemnande nu skulle ske successivt emot statsobligationer.
Stats-Secreteraren uppläste till justering underdåniga förslag till följande Nådiga Propositioner till Riksens Ständer, nemligen: 1:0 Angående Götha Canal-arbetets fortgång och. ytterligare befrämjande. 2:0 Angående eftergift i de Fan af 50.000 R:d, hvilka af Rikets Ständer vid 1809 års Riksdag invånarne uti Vesteroch Norrbottens Fän blifvit beviljade. 3:0 Angående Magazins-Inrättningens förvaltning och närvarande belägenhet. 4:o Om en närmare reglering af den under namn af Gernings-ören kände afgift. Hvilka Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, i Nåder gillade, och befallte att Dess Nådiga Propositioner i förberörde ämnen skulle i enlighet dermed, på vanligt sätt, expedieras. Ex protocollo J. A. Afzelius. Upp. Deri 13 April. Uppläst hos Sämteliga Riks-Stånden den i3 April. Kongl. Maj:is Nådiga Proposition till Riksens Ständer angående Götha Canal-arbetets fortgång och ytterligare befrämjan de. Gifven Stockholms Slott den 5 April 1815. Kongl. Maj:t, sorn genast vid början af sin Regering såg beredas det företag till segelfalts öppnande emellan Wennern och Östersjön, hvilket sedan uråldriga lider varit ett syftemål för de mest utmärkte bland Dess Företrädare, äfvensom föt enskildte upplyste och vältänkande medborgares önskningar, men hvars möjlighet i utförandet först i sednare tider blifvit fullkomligen ådagalagd, erfor med tillfredsställelse, att det begrepp örn sakens vigt och angelägenhet, hvilket hysies af dem sorn derom tagit en närmare kännedom, äfven delades af Rikets Ständer, oell att, oaktadt de under dåvarande ännu vidt utseende omständigheter och mångfalldiga behof, Rikets Ständer likväl icke drogo i betänkande att vid 180g års Riksdag tillstyrka, det Götha Canal måtte öppnas och det Bolag, åt hvilket utförandet skulle anförtros, hugnas med alla möjliga och skäliga förmaner. Kongl.
Hos E. K. M. hafva Söderhamns Stads Invånare, understödde af Fjorton i södra Helsingland belägna Socknar, år i8a5 i underdånighet anhållit, att till Staden få öfverflytta en af Sökanderne nödig ansedd utgrening af Gefle Stads Curhus, emot erbjudande af tjenlig byggnadsplats, och förbindelse, att sjelfve ombesörja erforderliga byggnader, utan något Statens betungande, samt endast under förbehåll, att få uppbära den Curhus-afgift, hvilken af invånarne i Staden och södra Helsingland årligen utgår; men då E. K. M., som, uppå jemväl af invånarne i Hudiksvalls Stad och norra Helsingland gjord underdånig ansökning, och efter vederbörandes hörande, i Nåder tillåtit, att en serskild Curanstalt under Läns-Lazaretls-Directionens tillsyn och styrelse finge i sistnämnde Stad för invånarne i norra delen af Länet, anläggas, medelst Nådig Skrifvelse den i4 November 1827, för*- klarat sig icke hafva funnit för godt, att för närvarande, och intill dess sig visat, huruvida det nya Curhuset i Hudiksvall blefve för Orten tillräckligt, i Nåder lemna bifall till den ifrågaställde Curhus-Inrättningen i Söderhamn; så har Rikets Ständers uppmärksamhet vid innevarande Riksmöte å nyo blifvit fästad på nödvändigheten af en sådan inrättnings tillvägabringande; hvarvid förekommit, att inom södra 222 Exp. Utsi. Förslag till und. Slrifv.
Beijer och Majoren m. m Remmer, hvilka båda, för så vidt de af Hamnbyggnads-Bolagets Ingeniörer uppgjorda ofullständiga ritningarne och beräkningarne kunnat granskas och bedömas, anfört flere högst väsendtliga anmärkningar emot förslaget. Sedan Kongl. Majit i följd häraf återremitterat ärendet till vederbörande för att närmare detaljeras och utredas, har en i åtskilliga hänseenden omarbetad plan inkommit, hvilken i viss mån erhållit Kongl. Majits Nådiga godkännande den 28 nästl. Augusti; och Styrelsen har derefter ifrån den Direktion, som Helsingborgs stad utsett, infordrat behörigt kontrakt, angående att låta verkställa hamnförbättringsarbelet inom den 1 Oktober 1866. 14 Kontraktet är, när detta nedskrifves, icke ännu från stadens fullmäktige afgifvet; men om så sker, och hamnförbättringen kommer att verkställas efter den nu gillade planen, så är det onekligt, att en vida mera omfattande utvidgning ernås än den, som blifvit i primitiva planen projekterad; men förbättringskostnaderna äro också i senare förslaget beräknade till 600,000 R:dr, hvaremot första förslaget var inskränkt till 510,885 R:dr i arbetsutgifter. För hamnbyggnad vid staden Åmål, beräknad att erfordra 24,616 R:dr Runt, anvisade Rikets Ständer åt denna stad ett bidrag af 16,000 R:dr, deraf ena hälften, eller 8,000 R:dr, utgår i egenskap af lån och andra hälften såsom anslag utan återbelalningsskyldighet. Sedan arbetsplanen erhållit Kongl. Maj:ts Nådiga stadfästelse den 1 Mars 1861, antog Vägoch VattenbyggnadsStyrelsen, å Kongl. Maj:ts och Kronans vägnar, den 21 samma månad det kontrakt, hvarigenom Hamnbyggnads-Direktionen förbundit sig att fullända anläggningen, med rättelse efter planen, inom den 1 Oktober 1864. Arbetet har också på ändamålsenligt sätt bedrifvits och i betydlig mån fortgått.