Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
FrälseSäteri-ägare hafwa här det yppersta tillfälle, att gä wär Nädiga Konung till mötes med patriotism och mannamod för att sätta Riket uti ett sädank förswarvständ, att det ännu en gäng kan blifwa en sträck för sina fiender. Härwld kommer icke nägon grundskatt l träza, men den rätta jemlikheten ti» Fäderneslandets sförstvar och hägn iakttages. Jsrän alic Fransystt Jemlikhels»swärmeri beware ost deremot den mih de Guden! Herr Grefwen och LandtLNarftalke,: Dä Grefwe ve Is Osrclie8 Ditkamen l nehäller allmanna frägor, och sädane enligt RegerlngeFormen till Utskott bör rrmilteras, sär jag proponera Högloft. Ridderffopet och Adeln, att sä wäl Grefwe ve Is (Eijics Diktamen och anförande, som öfrige Le - Den 15 Januarii. 829 damöters anföranden i anledning deraf till ConsticutionsUtikvttet matte remitteras samt med bi andras Standen fä communiceraö. Bifölls. Friherre 8;ael von hjolllein: Ehuru det ivaö min öfwerkygelse att de frågor som i Grefwe Os O Larstieg Dtetamen innehällas mätte älsttljus, sä/ sedan Rldderstapet och Adrin bifallit remisien sär jag anhälta att ConstitutionsUtstotttt mätte anmodas, att inom wtsi kort tid utläta sig, om det anser sig kunna dermed befatta sig. Grefwe Oe la Larstis förklarade det han ei onKg Ridderstapet och Adeln äga ratt, att för Ut, stöttet 'örestriswa nägon tid, men likwäl ö ffad^ att Utstottet mätte anmodaS att styndesomt utlätoi sig vswcr desi till detsamma remitterade Diclanmu Herr Grefwe» och LandlMarffalkett gsor^
Friherre Wrangel, Henning: Ehuru tre RiksStånd redan bifallit detta Utlåtande, anser jag mig dock böra yttra några ord i afseende på den motsägelse, som deri befmnes. Jag bar funnit Grefve Horns motion af vida större vigt, än Utskottet derå fästat. Utskottet medgifver väl, att motionen är vigtig, och säger, att Grefve Horn visat angelägenheten för ett ”Samhälle, att ”enhet och stabilitet finnas i dess lagar,” äfvensom att Utskottet i afgifna B tänkandet om BränvinsbränningsFörordniugen delat Grefvens öfvertygelse, att ”ombyllighet rio Den 18 November f. m. / ”i ekonomiska Stadgar och deraf härrörande '^säkerhet i beräkningar och företag förla”ma industrien oeh productionshägen, till ''förlust både för den enskilde och för det "allmänna;” men conclusionen blifver helt annan, än man skulle vänta, sedan Utskottet medgifvit motionens vigtighet i principer. Jag erkänner, att jag i det åberopade Betänkandet om BränvinsbränningsFörordningen ej funnit ett enda ord om stabilitet; men väl i den dervid gjorde reservation af Herr af Billbergh, som vid alla tillfällen sökt visa behofvet af stabilitet i Ekonomiska Författningar. Besynnerligt förefaller det, att sedan Utskottet i premisserne af förevarande Utlåtande tyckes vilja bevisa rigtigheten af motionen, Utskottet slutar med att afstyrka bifall dertill. Jag hade ernat begära återremiss af detta Utlåtande, men då det redan är af tre Stånd bifallit, afstår jag derifrån, och vill blott till Protocollet förklara, det jag tror mig hafva bevisat, att det enda, hvari Utskottet är consequent, är en ouphörlig inconsequence. Grefve Horn, Claes Fredrik: Anledningen till min ifrågavarande motion var den ändamålslösa och olyckliga Författningen om inställande af Bräll vinsbränningen; tjr jag ansåg denna Författning ytterst skadlig och oklok.
Landskapens redan uppbrinna olika odling hör sättas i betraktande, icke för alla orter kunna vara tjenliga, få i anseende dertill hos Eders Kongl. Majit härigenom anmäla deras underdåniga önskan, det täcktes Eders Kongl. Majit i Kader anbefalla Herrar Landshöfdingar, att sedan de hvar i sitt Län hörr Domarena i orten samt en eller tvänne Deputerade för hvar Socken, hvilka af Larulshöfdingarne blifvit tillkallade, till Eders Kongl. Majus Nådiga pröfning i underdånighet föreslå sådana grunder till hernmansklyfningar, till befordrande af ödemarkernas uppodling, som kunna efter hvarje orts beskaffenhet ocli öfriga locala omständigheter finnas vara af noder»; vid hvilka tillfällen, derest, under öfverläggningarna emellan Landshöfdingen och Deputerade, olika meningar skulle uppstå, Protocollet deröfver till Eders Kongl, Majit borde medfölja. ^Beträffande åter den i sammanhang härmed väckta frågan, om rättigheten att anlägga Torp å 4'-de B. Hem - Ben 15 Juni. Hemmanens utmärker, hafva Riksens Ständer ansett det uti denna omständighet kunna oell böra förblifva vid hvad Kongl. Förordningen den i§ Februari 1767, Skogs - Ordningen den 1 Aug. 1S05 och flere gällande författningar stadga; så likväl, ati till förekommande af skattskyldig jords förminskning och stam - hemmanens försvagande, härvid alltid matte vid de tillfallen, då Torpen upplåtas med full ägande eller besittningsrätt, iakttagns hvad s 5 §• af Kongl. Förordningen om enskifien af den q Februari 1807 stadgar och förmår. Hvilket allt Riksens Ständer härmedelst Eders Kongl. Majts Nådiga ompröfvande i underdånighet få underställa. Riksens Ständer framhärda med djup un dersätlig vördnad, trohet och nit Sormägtigste Allernådigste Konung!
En hvar, som år r847 varit antecknad till skatt för bränvinsbränning, med behörigen stämplad redskap af annan beskaffenhet, än för esta klassen är föreskrifven, och sorn, enligt den nya författningen', fortfarande är berättigad till bränvinstillverkxiing med panna af samma kannerymd, må, ora han det önskar, denna redskap dertill begagna intill slutet af år i85o, eller, om den derförinnan, författninga ine likmätigt, stämplas skall, intill dess sådant sker; dock må bränvinstillverkning i denna klass icke utöfvas med panna af större rymd än 63 kannor ulan mäskvärmare, eller 47 kannor med mäsk värmare; och får ej eller rektifikator, ång-apparat eller annan inrättning till afverkningens fortskyndande dervid begagnas, utan skall, hvad i dessa afseenden stadgadt är, i alla delar lända till efterrättelse; börande vid anmälan till bränvinsbränning med redskap, som, i enlighet härmed, kan få begagnas, vederbörliga mätningsoch stämplingsbevis företes till upplysning om rymden och beskaffenheten af redskapen samt om tiden, då den blifvit stämplad. På de af kommitteen anförda skäf och då den tid af året, under hvilken bränvinsbränning skulle blifva tillåten, komme att för tillverkningen i i:sta Kongl. Majlis Nåd. Proposition, Ko 26. 33 usta klassen delas i tre terminer, hvarigenom de, som icke önska att under hela denna tid verkställa sådan tillverkning, kunna undgå atl erlägga mera jin en tredjedel af hela den eljest belöpande algiften, i stället alt de nu måste utgöra minst halfva afgiften, äfven om de icke under deremot fullt svarande tid begagnat rättigheten till bränvinsbränning, bar Kongl. Majit funnit Sig ega ali anledning föreslå beskattningen för husbehofsbränning, äfvenaom för den bränvinstillverkning, hvilken idkas såsom binäring vid jordbruk, i nära öfverensstämmelse med hvad kommitleen derom hemställt, så att afgiften för bränvinsbränning i denna klass beräknas och erlägges efter pannerymden, på sätt nedanstående tariff utvisar:
Riksdags-fullmäktigen Nils Svensson från Blekinge har uti ett till Hederv. Bonde-Ståndet ingifvet Memorial förmält, att oreda flera gånger uppstått vid utmätnings-auktion å fastighet, som varit graverad med inteckning för såväl penningelån, som jordupplåtelse eller annan undantagsrättighet, derigenom att auk tions-förrättaren, ifall tvist dervid uppstått, huruvida upplåtna jorden eller undantaget borde fortfarande gravera fastigheten, sjelf icke pröfvat förhållandet, utan hänvisat vederbörande att tvisten vid domstol utföra; och har Nils Svensson, till förekommande af rättegångar och missförstånd, som, efter hvad erfarenheten visat, föranledas af berörda förfarande, föreslagit, att en förordning måtte utfärdas, »som bestämmer, huru exsekutor vid dylika fall bör tillvägagå, och håller i helgd lagens stadgande i 1 Kapitlet 2 § Jorda-Balken.» 8 Lag-Utskottets Betänkande N:o 83. Denna motion, som blifvit öfverlemnad till Lag-Utskottet, synes dock icke gifva anledning till någon lagstiftnings-åtgärd. I lag saknas nemligen icke ledning uti ifrågaställda hänseende; och derom är det förhållande, motionären åberopat, ett tillfyllestgörande bevis. Då exsekutor icke eger pröfva de rättsfrågor, som tilläfventyrs kunna uppstå under behandling af utsökningsmål, och tvister om beståndet af jord-upplåtelser och skedde undantag äro till dylika frågor hänförliga, följer, att en sådan tvist måste skjutas under Domaren. Såvidt meningen med motionärens framställning varit att inrymma åt en exsekutor en rättighet att pröfva omförmälda tvister, är således densamma oförenlig med gällande lag; och att meningen varit någon annan jäfvas af framställningens innehåll, vid hvilket förhållande Utskottet vördsamt tillstyrker att ifrågavarande motion måtte lemnäs utan afseende. Stockholm den 22 Februari 1858. Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Febr. 1858, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion angående skyldighet för egare af hund, att under viss tid hålla den bunden.
r - ^ M S b l e r i n g s - a f f &amp; r » t§^ så försök VÖSLAUER GOLDEEK, som imFörsöken Th. Winborg &amp; C.-is porterats af den aktade firman PEROY F. LUCK (0 C:OS PLANDELSAKTIEBOLAG. Det är af förträffi Stockholm tillverkningar af lig beskaffenhet ©ch billigt på samma gång. Försumma ej häller att försöka en af samma firma importerad sherry sort med namnet OLOROSO, af vinkännare erkänd såsom högst förträfflig i förhållande till det billiga priset. förordad af professorerna C. E. BergSe för öfrigt firmans vinannons, som finnes strand och Olof Hammarsten; införd i Idun 1 a 2 ggr i hvarje månad! Concentrerad MARI MIHI. Tacksamma för vänliga anbudet, kunna vi dock ej begagna oss af det, Ä t t i k a alldenstund vi, som Ni ser, redan hade porpå flaskor för utträtt och text i ordning, då det ingick. Hvad spädning. angår uppsatsen öfver madame Judic önskaS e n a p, de vi, att Ni för dess införande behagade delblandad som engelsk gifva ert namn åt redaktionen, inom hvilken o. fransk, flere sorter. det naturligtvis stannar. Biffstekssås, X. Y. Denna uppsats anse vi mindre lämplig för Idun. S o j a, PRENUMERANT i kvalitet, och skälet dertill är, att vi såsom till allmänheten. Fry ' s concentrerade som skola hafva sin provision, innan. Var god uppgif er adress, skall Ni fä tillfredsställande svar i bref. KAPTEN JP. " Vill Ni ha ett utmärkt godt TACKSAM FRAMHÅLLA VI DERE lilligaste ||ulmköp af " fjlådningstygerl t. ex. ETT - VACKERT SKRIFBORDSGARNITYR, (skrildonsl å de flesta andra i marknaden mest gångbara H u f v u d d e p ö t 1 8 Jakobsgfatan.
Wära gränser äro nu mycket förändrade och bestå till största delen af Sjökuster; wart förnämsta förswarsmedel emot wär mägrigaste granne, blifwer en talrik Orlogs. och Skärgärds Flotta; och e» tredjedel af wära widsiräckte Kuster och Skärgärdar ä>o ännu icke afmätre och bestulne. Och NU wrll m n indr aa en wäl orqaniserad Sjömätninas Corps. Om Swerige förut ägt en dy',k Corps skulle k«nste or »ilga oiyctor warit fv^ bygde. Tiden allas wär läromästare, stall nog lära ost 4lt wi mäste jä war i miltkuristr afseende sorn i auora satt. Den 12 December. 565 fall, rätta otz ester tidehwarfwens stigande uplySning, och att wi mäste, sä widt wär locale det tilläker och bjuder, organisera wär Armee i likstämmighet med andra Nationers. Kastom en blick pä de Härar, som anföras af hela werldcns Läromästare i krigskonsten, och wi skole förkasta dct project, att med ett penndrag till intet göra de nästan enda Scientifiqua Corpscr uti wär ArwLe. I anledning af hwad jag nu wägat anföra sar jag ödmjukast hemställa, att den summa, som hit» tills bliswit snwänd till F.llcmätnings Lorp^enS underhall, mä i Staten bibehallas, och i stället hälften af den summa, som är anslag n för Fonific>.tion Ludragas, af hwi>ken. om Statens tillgångar det medgiltva, Sjömätnings Corplen kunde unSerhällaS. Sedan ankommer det pä Kanal. M'j:t <ttr organisera detza sä wäl som andra Coroser. pä sätt Han nödigt prölwar. Detta tillhörer Wcekställaude icke den Lagstiftande Magtcn. - För öfrigt sär jag anmärka följande omständigheter : 1:0 Med afseende ä den wärswad''
De här öfvan meddelade föreskrifter komma alt tjena till efterrättelse ej blott då någon på en gång för flera brott lagföres, utan äfven då någon, som till straff häg-Ulskoftcts Betänk undp, N:o 34. 5 dömcs, förul blifvit ålagd annan icke verkställd bestraffning; Börande domaren alltid utsätta de särskilda straff, sorn å hvarje brott bordt löija, samt derefter, i händelse någon förändring af straffen, lill löijd af hvad 2 och 3 §§ innehålla, skall ega ruin, derom meddela erforderliga bestämmelser. Förekomma lill verkställighet på en gång flera Utslag, hvarigenom samma person blifvit till straff dömd, och äro straffen af beskaffenhet, att de ej, emot gällande föreskrifter, kunna jemte hvarandra fullt verkställas; åligger Konungens Befallningshafvande alt om förhållandet göra anmälan hos vederbörande Hof-rätt, sorn lörordnar, huru straffen sammanläggas böra. § 5- Nu kail så hända, alt någon, sedan han blifvit till straff för ett brott dömd, varder ölvertygad ali förut hafva föröfval annat brott; då skall han sä dömas, som hade han på en gång varit för håda brotten lagförd; och varde, vid straffets tillämpning, afräknndt hvad han af det honom förut ådömda straff redan kan halva utstått. § 6. Har någon, sedan han blifvit till straff dömd, men innan han det till fullo undergått, föröfval nytt brott; då bör straffet för detta brott, med iakttagande af ofvan stadgade grunder, förenas med hvad af det förra straffet återstod, då det liva brottet begicks; och kommer pä sammanlagda straffet att afräknas hvad af sagda återstod kati vara verkställdt efter det nya brottets Rf röfva nde". 1 sammanhang med denna Nådiga Proposition har Utskottet erhållit del af Statsrådets och Högsta Domstolens i ämnet hållna protokoll; och får nu Utskottet afgifva det af Rikets Ständer infordrade utlåtande.
Herr Höökenberg, Carl Åke; Herr Liljehöök) Ludvig; Friherre Cederström, Gustaf Carl; Friherre Cederström, Anders; Herr Roos, Carl Ulric; Herr Löwenström, Johan Jaeob; Giefve Wrangel, Tönnes Helmuth; Herr af Geijerstam, Carl; Herr von Troil, Emil; Herr Mannerskantz, Carl Axel; Friherre af Nordin, Carl Johan; Friherre Hermelin, August Söderling; Friherre Fleming, Herrman Reinhold; Grefve Thott, Tage Kjell; Herr Ribbing, Bengt; Herr Gripenstedt, Johan August; Herr af Uhr, Gustaf; Friherre Stael von Holstein, Fabian Wilhelm Friherre Falkenberg, Carl Axel; Grefve Hamilton, Malcolm; Grefve Barnekow, Kjell; Grefve Löwen, Axel; Herr Tersmeden, Gustaf Reinhold; Herr af Grubbens, Nils Wilhelm; Herr Sabelfält, Carl Oscar; Herr Tersmeden, Carl Reinbold; Friherre Löwen, Wilhelm; Herr Jennings, Gustaf; Friherre Åkerhjelm, Knut; Herr Stjernsvärd, Gustaf Magnus; Herr von Mentzer, Johan Liborius; Friherre Kurck, Fredric; Friherre Raab, Carl Gustaf; Herr Reutersvärd, Per Adam; Herr Klöfversköld, Joban Adolph, Friherre von Nolcken, Eric Axel; Herr von Scheele, Frans Adolf; Grefve von Seth, Bror; Troi. Vtdr. d. 5 Februari tSjo. i5 Herr Ekensljern Carl; Herr Zengerlein, Jacob; Herr Tersmeden, Fredric August; Herr af Uhr, Carl David; llerr Liljensparre, Ulric; Herr von Troil, Knul; Friherre von Knorring, Adolf; Herr Råfelt, Anton; Herr von Moltzer, Anders Johan Fredric; Herr Ingelotz, Wilhelm Gustaf Carl; Herr Skjöldebrand, Carl August; Herr Munck af Rosenschöld, IN ils Rudolf; Herr von Schewen, David Wilhelm; Herr von Olthoff, Carl Petter; Herr von Heyne, Georg, och Friherre Leijonhufvud, Gustaf Alexander.
Maj:ts Nådiga Proposition qmförmälta, tillfälliga och oföriitsedda utgifter under åren 1812, 1813 oell 1814, till ett belopp af 161,613 R-d 16 sk. 3 r. Banco, för hvilka intet anslag på Stat varit att tillgå, men hvilka blifvit af Stats-Contoiret anticiperade och utbetalde af öfverskottsoch besparingsmedlen, för att nu till ersättning anmälas, hafva Riksens Ständer beslutit, att de i innevarande års RiksStat må varda uppoch alförde, för att till dep del, som är speciel redogörelse underkastad, blifva af vederbörande i behörig ordning redoviste. Qch sorn af ofvannämpde 161,613 sk. 2 r. endast följande Summor äro af den egenskap» att de böra i ordentlig väg redovisas, nemligen: Begrafningskostnaden för Högstsalig Hennes Maj:t Enke-Drqttninge n 41,906. 10. f samt de för hushållningens reglerande på Kungsgårdarne GripsTransport 41,906. 10. 1* holm» Deri 4 August£ Transport 41,906! 10. 1. holm, Strömsholm, Flyinge och Dahlby, Drottningholm och UJ* licsdal, till de deröfver för-* prdnade Comiterades disposition ptbetaldb 5U899.' 2. 8, Tillhopa 93,805. 12. 9, Få Rik tens Ständer hos Eders Kortgl. Majrt i underdånighet anhålla, det Kammar - Co 1 legitim måtte undfå Nådig befallning att des sa redogörelser af vederbörande skyndsamligen infordra, på det de utan uppehåll må Jeunna komma till behörig pela ordentlig Re vision i Kammat-Rätten, likaledes få Riksens Ständer hos Eders Kongl. Maj:t anmäla deras underdåniga anhållan, det Stats-Contoirbt måtte undfå
I anledn. af den upplysning, som Hr von Hartmansdorff begärt, får jag äran nämna, alt R. St. vid innevar. riksdag bestämt att arfvodena för PtiksStåndens cancelliet* skulle beräknas från antagningsdngen, d. v. s., hvad R. o. Ad:s cancelli beträffar, som har förberedande göromål alt verkställa, fyra dagar före riksdagens början, äfvensom att de skola fortfara alt utgå 8 dagar efter riksdagens slut. Då detta ämne angår en tjenstemannapersonal, som arbetar under mig, torde R. o. Ad. icke illa upptaga, örn jag här nämner några ord i detta afseende. Jag kan icke annat än på det högsta vitsorda den utmärkta arbetsamhet, som blifvit iakttagen af de personer, som äro anställde vid Ståndets cancelli. Hvad notarierne särskildt beträffar, så har deras befattning varit så mödosam, alt jag kan nästan säga att åtskilliga af dem hafva qvarblifvit vid densamma, en dast af den anledn., att de ansett sig liksom hafva ingått ett conlract med Riddarhuset att bestrida sina tjensti befattningar lill riksdagens slut. Hr Pi ytz, Lars Adolph: Delande den af Frih. Tersmeden yttrade åsigt, får jag anhålla om att Frih. Tersmeden och Hr von Hartmansdorffs anföranden måtte anses föranleda till ålerremiss af betänkandet. SlnlsUlsk:s mern. N:o 58> återremitterades. Ben 9 Juni. Föredrogos ånyo och lades till handlingarna förstärkta Allra. Besvärsoch Ekon.Utsk:s den 8 dennes på bordet lagda memorialer:
BorgareStåndet godkände redaction till denna punkt, hvarigenom slutorden ”förr än ett år förflutit ifrån Bankens öppnande till utvexling af Silfver” förändrats till orden: ”förr än vid nästinfallande Riksdag Rikets Ständer derom annorlunda besluta”. Denna votering utföll med 70 Ja samt /fp Nej. Och sorn Ja således vunnnit, blef Tredje Voteringen Den, sorn anser, att, om också metalliska Cassan någon tid skulle visa sig fortfarande öfverstiga |:tedelar af sedelstocken, Banco-Styrelsen ej på grund häraf må ega vidtaga någon åtgärd till röreJse-capitalets ökande i annan väg, än medelst belåning af Guld, Silfver, Koppar, Jern och öfrige eflecter, som finnas'uppräknade i Banco-Reglementets 4 Art. 4 Afd, §§. 10—15, förr än ett år förflutit från Bankens öppnande till utvexling af Silfver, röstar Jay Den det ej vill, 1 östar Nej; Vinner Nej, komma slutorden: ”förr än ett är förflutit från Bankens öppnande till utvexling af Silfver” att uteslutas; Hvilken votering utföll med 76 Ja och 43 Nej. Och enär Ja sålunda vunnit, var beslutadt, att, om också metalliska Cassan någon tid skulle visa sig fortfarande öfverstiga f:tedelar af sedelstocken, Banco-Styrelsen ej, på grund häraf, må ega vidtaga någon åtgärd till rörelse-capitalets okände, i annan väg, än medelst belåning af Guld, Silfver, Koppar, Jern och öfrige eflecter, som finnas uppräknade i BancoReglementets 4 Art. 4 Afd. §§. 10—15, förr än ett år förflutit ifrån Bankens öppnande till utvexling, af Silfver.. Fjerde Voteringen r
E. 337. ■— Nio 205. öfver den del af Kongl, Maj:ts lill Rikets Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse N:o ij, som angår det, vid sistlidne Riksdag, i och för Regleringen af Armeens ackord, på RiksgäldsContoret anvisade Creditiv. XIV. B. 183. XV. Å. 236. XVII. — N:o 266. i fråga om beviljande af ett Creditiv för bestridandet af kostnader, som genom farsoten Cholera föranledas. XIII. — N:o 267. i anledning af återremiss å N:o 161. XIV. B. 184. XV. A. 236. — N:o 268. i anledning af återremiss å Nio 17g. XIV. B. 184. XV. A. 236. XIX. E. 246. — N:o 269. i anledning af återremiss å N:o 227. XIV. B 184. XV. A. 236. ■— Nio 270. i anledning af återremiss å Nio 248. XIV. B. 184. XV. A. 236. >— Nio 271. angående dispositionen af öfverblifvande Exemplar af Bihanget till RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag. XIV. B. 184. XV. A. 236. >— Nio 272. i anledning af väckt motion om understöd af allmänna medel åt de nödlidande invånarne i BohusLänska Skärgården. XIV. B. 184. XV, A. 236. XVI. U. i38. A. 159.
Warbergs lägre elementarläroverk. Landtgillen: 8 kappar råg, 8 kappar korn, 1 lunna 16 kappar malt, 5 Lisp. 10 skålp. smör samt i penningar 2 R:dr 40 öre. I läroverkets stat vore dessa inkomster uppskattade till ett sammanlagdt belopp af 66 R:dr 67 öre och inberäknade i aflönmgen för rektor med R;dr 44: 45. » 1 iste kollega » » 5: 55. » en kollega emeritus » »16: 67. Enligt hvad rektor tillkännagifvit, vore såväl han som 1:sta kollega beredvillige att, såsom ersättning för de dem nu tillkommande landtgillen, mottaga i kontant det belopp, hvarmed värdet å desamma är i staten utfördt, hvaremot kollega emeritus yrkat att för sin del erhålla såsom godtgörelse 15 skillingar banko samt markegångs värdet för 2 Lisp. smör och en half tunna malt; hvilken godtgörelse, då, enligt i Statskontoret förvarade uppgifter, hvarpå 1858 års lönereglering till en del vöre grundad, Stuts-Utikottets Utlåtande M 195. 17 dad, bemälde Kollega uppbure »i gästeripenningar och räntor från Halland» 12 skilliogar banko, 16 kappar spanmål oell 2 Lisp. smör, ungefärligen motsvarade den inkomst han af ifrågavarande landtgillen åtnjöle. Laholms pedagogi. Landtgillen; 4 Lisp. 10 skålp. smör och 5 R.dr 21 öre i penningar, deruti inberäknad en kontant afgift af 34 öre från Renneslöfs klockarelägenhet samt en dylik afgift af 37 öre från Hishults klockarebol. Af ofvan omförmälda landtgillen tillkomme skolkassan det kontanta beloppet samt 1 Lisp. 10 skålp. smör och återstående 3 Lisp. smör, beräknade till ett värde af 19 R:dr 75 öre, pedagogen. Nuvarande innehafvaren af denna tjenst hade förklarat sig ej vilja afträda nyssnämnda smörränta, såvida han icke erhölle lösen derför efter årlig markegång.
Herr Grefwen och Landt - Marskalken, tillkännagaf, att han nyst erhållit underrättelse, att KonglMajit tills i morgon middag kl. half till 2, ärnade uppkalla Riksens Ständer till plenum plenorum ä MsSalen. Friherre lckljencrsntr, ^soksn Wilbelm, anförde till Protocvllet följande: Nidderffapets och Adelns Plenum den s Martil, blef uppä Herr Grefwe lVläinors^af mig unders stödde motion bifallit, att det uttryck i Högloft. Statsutskottets Finance-plan som stadgar att Riksgälds-Cons Loftet icke singe utgifwa nya. Creditsedlar till annat anda malz - Den L April. Mäk, Myle a? de förflitne sedlar, som i sädan assigt tzstlämnades, stlille sä förklaras» att Contoirct enär be? hoftyet het fyrhade mätte fä ersätta den minstning i deg till andre ändamäl päräknade Fond som Igenom den Cons toiret äiagde realisation kunde uppkomma, endast metz wils tor att Cretzitsedel-stocken aldrig öfwerstiger den summa af 6,26r,587 Niksd, 28 still,6 runsi., som i UtstottetS osman» berörde Financc-plan är uppförd Detta beflut är ocksä intagit i 6:te §. af det Protos <ylls-Uttzrag som bestämmer, med hwatz Vilkor Högloft,. Stäntzet antagit Finanee-plancn, Hetzerwärda Bontze-Ständet har med Ridderstapet och. Adeln altzcles instämt. Men dä deremot Högwörtzige Präster ych Wäilvft. Borgare-Ständcn sig i denna fräga icke yttrat är .Annet om icke oafgjortzt ätminstvne för de werk-, ställande mindre tytzcligen bestämdt; hwarföre jag, ehuru ogerna nägot uppehäll as mig göres, nödgas anhälla, att Högloft'.