Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nid? tzerskapet och Adeln, för sin del, att tiden till Riksens Ständers näfta sammankomst, skulle i Riksdags-Beflutet -,t.ll den 1 Septtnner >r izrz utsattas; Hwarrm de öfrige Respeetive Gränden ge/om Utdrag afProtocollet män? lli^en skulle underrättas. Vt suxn», S. D. Dä wiL företagandet tift slutligt afgörande afl Allmänna Beswärsoch Oeconomie-Utstottets den ii Ar> gust! föllidet är pä bordet lagde Protocous-Utdrag af den G Zulii samma är. rö rude tillätelse för Städerncs MaZistrater, att under titel Fribref, ut n afgift till Kongl. Maj:t och Kronan, med Posten lä afsända alla de Skrifter oÄ Handl agar, hwilka i och för deras Embeten tzll «n eller annan Lrt böra afgä,'den upplysning erhölls, ML detts mäl redan genom Riksens Ständers KeM sfs WM Den 25 Aprkk. wer Bcwillningssaint Allmänna BeswärsrschOccononuelitskottcts Betänkande, rörande Postinrättningen i Riket more hufwudsakeligen afgjordt, fann Högloft, Ridderskapet och Adeln, att nägot särskildt Beslut öfwer hesta ämne icke widare ware af nöden: Och skulle de öfrige Respecti» ve Standen genoin Utdrag af Protycollet härom wänli-r gen underrättas. Ur -myr», S. D.
Stirs åberopade skrifvelse innehåller, bland annat, följande anmärkningsvärda ord: »Att Stockholms vigt såsom strategisk punkt och Rikets huf»vudstad allvarligt fordrar dess förseende med befästningar, för att »dymedelst hindra en fiende att genom öfverrumpling bemäktiga »sig hufvudstaden, samt derifrån föra sina operationer längs Mälare»dalen in i hjerta! af landet, likasom det oek iir mera sannolikt, »att sådana skyddande befästningar genom sin blotta tillvaro skola »vara tillräckliga att, i de flesta fall, från Stockholm afvända an»fall af denna art, hvilka sällan vågas der utsigten till framgång »saknas.» Häraf svnes, att R. Stir upfattat och erkännt villen och betydelsen af Stockholms befästande, hvilket företags inställande skulle medföra nödvändigheten att, vid hvarje förmodan af anfall, hålla en tillräckligt stark aimée stridsfärdig, för att slå fienden genast efter hans landstigning, föranledande en underhållskostnad, sorn snart öfversteg det belopp, hvartill befästningsarbetena i sin helhet skulle upgå. Det är särdeles lärorikt att fullständigt genomläsa R. Stirs omförmälda skrifvelse. Deruti yttras nemi., att de varit i tillfälle att taga del af de planer, som blifvit upgjorda för Stockholms befästande, äfvensom att detta borde ske genom särskilda verk; ailt i öfverensstämmelse nied de handlingar, som för frågans bedömande voro tillgänglige. Äfvenledes finnes i denna skrifvelse tydligen anfördt, att R. Stir gjort sig underrättade om kostnadsförslaget i nämnde hänseende. I allmänhet förordade R. Stir på allt sätt förslaget, för hvars påbörjande de ock anvisade en viss summa. Vid samma tillfälle begärde R. Stir att K. Mit täcktes till nästkommande Riksmöte göra »nådig framställning med förslag till ifråga»varande befästningsarbetens vidare utförande.» Vänder man sig nu åter till hvad som i detta afseende vid pågående Riksdag passerat, så må man verkligen med förvåning genomläsa StatsUtsk:ts nyss föredragna Betänk., hvilket innehåller helt andra åsigter och tänkesätt rörande befästningen af hufvudstaden. På grund af R.
Stånd beslutat, införselstullen å »Lärft, alla andra slag» (än hvaraf en qvadrataln väger till och med 3 lod) skall bibehållas vid 1 R:dr 32 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, nedsättes införselstullen härå till 1 R:dr 24 sk. skålpundet. 152:o. Den, som gillar det af tre Stånd fattade beslut, att införselstullen å linneoch hampväfnader, alngods, »andra slag», fortfarande skall förblifva 1 R:dr skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, nedsättes tullen härå till 36 sk. skålpundet. Enär Utskottets hemställan, att under Hampoch Linneväfnader måtte införas Mattväfnad af hampa eller af hampa i förening med annat i taxan ej specificeradt ämne, endast afsett ett fullständigande af tulltaxan genom upptagande deri af denna, genom Bevillnings-Utskottets Memorial, M 14. 89 genom General-Tullstyrelsens på Kongl. Maj:ts nådiga befallning utfärdade Cirkulär af den 8 Juli 1846 meddelade föreskrift för tulibehandlingen af nämnde artikel, torde Riddershapet och Adelns samt Presteoch Bonde-Ståndens beslut, alt för hampoch iinneväfnader bibehålla gällande tullbeslärnmelser, få anses innefatta bifall till denna Utskottets hemställan. Likaså lärer, beträffande Segeloch Tältduk, hvarom, på sätt ofvan riämndt är, Riddershapet och Adeln samt Borgare-Ståndet godkänt Utskottets hemställan, att den genom Kongl. Förordningen af den 18 Juli sistlidne år stadgade införselstull härå, 4 sk. skålpundet, må fortfarande bibehållas, äfven Presteoch Bonde-Ståndens beslut, att vidblifva gällande tulltaxa i afseende på hampoch Iinneväfnader oförändrad, få anses innefatta bifall till framställningen härom.
S. D. Till Bevillnings-Utskottet remitterades motioner af: 22 Prot.-Utdrag den 11 November 1865. l:o Andere Johan Sandstedt från Jönköpings län, om ändring i 5 § af Kongl. Kungörelsen den 4 December 1863, angående stämpelpappersafgiften; och 2:o Josef Smedberg från Elfsborgs län, om ändring i nämnda Kongl. Kungörelse i hvad den angår kartering af skuldebref och godkända räkningar. S. D. Följande nu anmälda motioner biefvo tili Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterade, nemligen af; l:o Sven Nilsson från Christianstads län, om ändring af 2 § 1 mom. af 1842 års folkskolestadga och 25 g i Kongl. Förordningen den 21 Mars 1862, i fråga om kyrkoherdes sjelfskrifvenhet att vara ordförande i skolråd; jemte yttranden, afgifna i anledning af denna motion; 2:o Anders Andersson från Kopparbergs län. om förändrad grund för skyldigheten att uppföra foikskolebyggnad m. m., jemte yttranden; 3:o Anders Söderholtz från Södermanlands län, om bibehållande i Strengnäs af det derstädes inrättade seminarium för bildande af lärarinnor; och 4:o Sven Rosenberg frän Christianstads län, om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 10 Januari 1759 m. 11. dithörande författningar, angående fatalier i politioch ekonomimål. Den 11 November. Från Hoglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och bifölls Bevillnings-Utskottets Memorial JVs i, angående tillökning af Utskottets tjenstemanna-personal.
Förordn. den 15 Junii 1800 ytterligare försäkrade rättighet, synes hafva till grund den afseuda möjligheten att omsider åter förena räntan med sjelfva jorden,joch således consolidera Hemmanet5 alltså har Utskottet icke funnit skål styrki till bifall af den Lagförändring Erik Larsson föreslagit; hvilket dock, med bifogande af Ledainöternes af Hedervärda BondeStåndet skiljaktiga tanka, till Riksens Höglofl, Ständers vidare pröfning öfverlemnas. Stockholm den 25 Februarii 1823. Utdrag af Frotocollet, hållet uti Riksens Höglofl. Ständers Lagutskott den 25 Februarii 1823. S. D. Då till handläggning åter företogs Riksdagsfullmägtigen från Södermanlands Län Erik Larssons från Hedervärda BondeStåndet remitterade och den ig:de dennes pä bordet lagde Memorial, angående upphäfvande af Stadganderne uti 4 Cap. 5 §. JordaBaiken och Kongl. Förordningen den 13 Junii 1800 om hembuds-skyldighet tili rånte-egaren vid försäljning, utom börd, af Frälseskattejord; uppläste RiksdagsFulh Lagutskottets Ectdnkanden. 21 mägtigen Borje Börjesson ett så lydande yttrande: Bland de anmärkningar jag i Höglofl. Utskottet hört göras mot Erik Larssons Memorial, angående afskaffande af hembjudnings-skyidigheten då Frälseskattejord utom börd såljes, är en, som går derpå ut, att nämnde förslag icke kan bifallas utan att ,i och med detsamma all annan bördsrätt skulle afskaffas. Jag har ansett mig föranlåten härvid anmårka, att stadgandet om börd jför slägtskap alldeles icke hvilar på samma grunder Sorn förordnandet angående hembud dä Frälseskattejord utom börd säljer, och att således det förra gerna kan förblifva orubbadt, ehuru det sednare upphåfves. Den grundsats, hvarifrån man vid 6tadgandet om slågtskapsbörd utgått, har, ehuru icke rätt förenlig med närvarande tiders friare åsigter, i det hela blifvit bibehållen.
C:ie, i och för det bemälte Bolag tillhöriga Anderstorps Bomullsspinneri i Hallands Län, R:dr 2:0 Glasbruksägare Wadström och Nygren, för utvidgande och förbättrande af fabrikationen hufvudsakligen af porter-buteljer vid Glasbruken Årnäs i Skaraborgs och Wenzelholm i Kalmar Län, „ 3:o Motala Mekaniska Verkstads Bolag, för Verkstadens utvidgande och förbättrande, 4:0 Bruksidkaren m. m. S. Owen, för fortsatt drifvande af dess Mekaniska Faktori i Stockholm , „ 5:o Grosshandlaren G, F. Hennig, för verkställda Transport i4i>666: 32, — 4o,ooo: 16,666: 32. — 60,000: 25,000: —- — Transport R:dr 141,666: 3a.— förbättringar vid Rosendals Bomullsspinneri , nära Götheborg, 10,000: 6:0 Ägarne af Bromö Glasbruk i Skaraborgs Län, för tillverkning af hvitt taffelglas, . „ 16,666: 3a.-— Härtill kommer den ännu icke utassignerade återstoden af Rydboholms Fabriks-intressenters lån . „ 23,öoq: Summan af de, vid 1842 årsslut, beviljade, men, i brist af disponible medel, ännu icke utfallna förlagslån utgjorde följaktligen R:dr s§6,333: 16. — hvilket belopp, enligt de för återbetalningen af de äldre lånen fastställda grunder, först under loppet af år 1846 kan hafva till Förlagslåne-fonden influtit, I afseende på framtida behandlingen af frågor rörande förlagslånebidrag af Manufaktur-Diskontfonden, bär Kongl, Maj:t, med anledning af Kongl. Kommerse-Kollegii underdåniga hemställan, enligt nådigt Bref af den i4 December 184*, förordnat, att alla, under loppet afhvarje år till Kongl. Kollegii underdåniga Utlåtande remitterade ansökningar om dylika lån skola af Kongl.
Rehbinder: Jag börjar med att besvara de af Frih. Raab framställda anmärkmr. Otvifvelaktig! år, alt uti både Danmark och Preussen dravvbak meddelas för det derifrån exporterade bränvin. När så är förhållandet, torde äfven vara skäl att samma förmån förunnas äfven vid bränvins exporterande från Sverige, som, på sätt Frih. Raab visat, har ganska många svårigheter att bekämpa i afseende på bränvinels tillverkning. Det är väl möjligt att vi ännu icke kunna konkurrera med utlänningen, men säkert är, alt det vid vissa tillfällen låter sig göra. Kan det icke ske, är det ju ingen risk alt bestämma någon skatteréstitulion, hvilket jag anser det egentligen bör heta. I afseende på Gr. Lagerbjelkcs moraliska yttrande, vill jag nämna, att jag skattar Gr:n högt, men alt jag icke kan godkänna det moraliska af hvad han nyss sade. När det var fråga om förbudets bortlagande från spritdrycker, var det en helt annan låt från mine motståndares sida. Då talade man icke, såsom nu, om att landet skulle öfversvämmas af bränvin och spritdrycker, och då ansåg man det icke vara omoraliskt att utlänningen skickade till oss dessa drycker. Om man i Wesl-Indien dricker arrak eller bränvin kan göra Staten detsamma, och det kan visserligen vara sanni, att den ringa produktion, vi kunna åstadkomma, är uti verlds-marknaden ganska obetydlig och tynger föga i handelsvågen, men den kan Den 3 November e. m. 303 förskaffa oss millioner R:dr och bereda tillfälle för jordbrukaren alt, när missgynnande omständigheter förstör hans säd, få den betald genom exporterande af bränvin. Jag skulle högeligen beklaga om spanmålen komme att gälla här så lågt som i Ryssland, der, på sätt jag förut nämnt, nu för råg betalas 5 R:dr och för hvete 7 R:dr. Skall man, under sådana förhållanden, och då en dränglön pä sednare åren blifvit förökad från 20 lill 100 R:dr och annat dylikt i proportion, kunna med lugn emotse en framtid, under hvilken man icke får sälja en enda jumfru bränvin lill utlandet, men deremot har att vänta en riktig öfversvämning af utländska spritdrycker?
L t i dessa motioner är hufvudsakligen anfördt, att, sedan Rikets sednast församlade Ständer med 5,000 R:dr ökat anslaget för nämnde Akademi, sä alt detsamma nu utgjorde 0,000 R:dr Banko, förslag lii! nya statuter jemte instruktion för Akademiens styrelse, embetsman och lärare, äfvensom nytt reglemente för detta undervisningsverk blifvit uppgjorde. Enligt berörde förslag skulle Akademiens angelägenheter handha fras af en direktion, bestående af 12 inrikes ledamöter, jemte en inspektor, oell indelas i 2:ne afdelningar. i den lägre afdelningen skulle undervisning meddelas i harmoni, kanlors-sång samt orgeloch piano-spelning, hvaremot den högre afdelningen koinme att innefatta, utom förenämuda läroämnen, äfven läroklasser för elioroch solosäng, violinoch violoncelispelning, för bläsinstrumenters behandling, partitur-läsning, komposition, instrumentation samt musikens historia och estbelik. 1 bada afdeiningarne, der elever »f båda konen mottagas, borde sedermera dessa bildas för kyrkans eller skolans tjenst, för theatern, mililär-rnusiken, lill musik-lärare och högre konstnärer. Åled de ökade li!lgångnrne hade visserligen Akademiens verksamhet lill någon del redan kunnat utvidgas, enär genom beviljade löneförhöjningar ät nuvarande G lärare med sammanlagdi 1,400 R:dr det blifvit möjligt, öka lektionstimmarnas antal frän 34 lill 84 i veckan, hvarjemte 1 klass i violoncell-spelning inrättats. Alen mycket återstod ännu innan denna läroanstalt kunde bringas i del skick, sorn åsyftades med nämnde förslag, hvilket afsäg att utsträcka undervisningen till 135 timmar i hvarje vecka. Härtill fordrades i (rämsta rummet anställande af A nya lärare, en i figuraloch solosång, en för meddelande af undervisning i behandlingen af blåsinstrumenter, en i komposition, instrumentering och partiturläsning, samt en för musikens historia och esthetik, för hvilkas äflönande beräknats en ytterligare årlig utgift af 3,200 R:dr.
Kronprinsens Hofstall begagnas, så framt densamma blefve på ändamålsenligt sätt utvidgad, i hvilket afseende blifvit upprältadl ett Utlåtandet bilagdt kostnadsförslag af Theodor Edberg, upptagande för tillökning och förändring af H. K. H. Kronprinsens Stallbyggnad å Blasieholmen, i öfverensstämmelse med likaledes bifogade ritningar, en summa af iy4>^86 R:dr 32 sk., och för inköp af en tomt, tillhörig Kryddkramhandlaren Johan Henric Höglundj 16,000 R:dr, för hvilket belopp denne förklarat sig beredvillig att tomten afstå, eller tillsammans 90,686 R:dr 32 sk., derifrån dock borde afgå ersättning för de byggnader å Blasieholmen samt det å Riddarholmsstranden varande Ridhus, hvilka skulle komma att nedtagas, tillsammans 1,533 R:dr 16 sk., så att hela koslnadssumman komrne att uppgå till 89,153 R:dr 16 sk. Banco; samt af Kongl. Commerce-Collegium, som under instämmande i Öfver - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 578. 9 Öfver-Slålhållareoch Kongl. Öfver-Intendents-Embetenas yttranden, rörande omförmälde trädbyggnaders eldfarlighet, och angelägenheten deraf, att desamma antingen hortflyltas eller ändamålsenligt förändras, i underdånighet anhållit, att, i händelse Kongl. Majit skulle i Nåder finna godt förordna om deras borttagande, få inkomma med underdånigt förslag, i afseende på erforderlige åtgärder för den afröjde platsens planerande eller användande för annat ändamål; så har Kongl. Majit, genom Nådig remiss af den 24 sistlidne Maj, dessa handlingar till Stats-Utskottet öfverlemnat.
Maj:ts disposition ställda anslag af Sextio Tusen Riksdaler banko icke befunnits tillräckligt i anseende till den större utsträckning undersökningarne måst erhålla, och Eders Kongl. Maj:t derföre, på Kommittéens underdåniga anhållan om ytterligare anslag, anbefallt Statskontoret att af under händer varande medel för undersökningarnes fortsättande förskjuta 17,000 Riksdaler Banko, som likväl, enligt hvad Kommitéen nu upplyst, icke till fullo komma all åtgå, tillstyrker jag i underdånighet, det Eders Kongl. Maj:t mätte hos Rikets Ständer hemställa, att, sedan Kommittéen afgifvit redovisning öfver de till dess disposition ställda medel, och till Stats-kontoret återlevererat den då befintliga behållningen, Stats-kontoret måtte ega att af Riksgälds-kontoret utbekomma ersättning för beloppet af dess fordran hos Kommittéen.» Hvad sålunda blifvit af Herr Departements-chefen i underdånighet föreslaget och tillstyrkt, deruti Stats-rådets öfrige närvarande Ledamöter jemväl instämde, fann Kongl. Maj:t godt att till alla delar gilla och bifalla; hvarjemte och sedan ett af Herr Departements-chefen uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i ämnet blifvit till justering uppläst, Kongl. Maj:t, med gillande af samma förslag, i Nåder befallde, alt, i öfverensstämmelse dermed, Nådig Proposition, sådan den finnes delta Protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer expedieras. Ex protocollo Carl Ekström. Bih lill R. S(. Kongl. Majlis Nåd. Prop. M 27. i M 27. Ank. till Evp.-Utsk. d. 2st Dec. 1856, kl. 11 f. m. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående upplåtelse af vissa delar af Jönköpings f. d. fdstningsområde till Jönköpings stads disposition för ny tomlreglering derstädes; Gifven Stockholms Slott den 21 November 1856.
N:o 23 förnyade förslag, att räkne-enheten må bestämmas till ett värde, som motsvarar en riksdaler riksgälds, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; 440 Den 23 November e. m. Vinner nej, besluter R. o. Ad., att räkne-enheten må bestämmas till ett värde, som motsvarar ^ riksdaler silfver specie eller 24 skillingar riksgälds. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit, som folier Ja — 41. Nej — 61. H. R. o. Ad. åtskildes kl. 2 e. m. In fidem protocolli, Alberl Munck. Lördagen den 23 November 1844. Plenum kl. 6 e. m. Fortsattes pröfningen af BancoUlsk:s d. 16 och 20 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 23, i anledn. af de inom samtlige RiksSt:n framställde anmärkn:r vid Utsk:s under N:o 15 afgifna betänk., med förslag till ett förändradt myntsystem. 5:te punkten, ang:de den nya räkne-enhetens benämning. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Som den i f. m. plenum genom votering bestämda myntenheten bör gifvas något namn, så får jag äran föreslå, hvad jag äfven i den reservation, som åtföljde det förra betänk., framställt, nemi. alt denna enhet må benämnas riksmark, såsom varande en multipel af marken, då den andra benämningen, eller riksdaler, är en multipel af dalem.
Och sorn, efter hvad Riksens Ständer förmoda, genom en årlig marknad, anställd inom Orousts Härader på dertill uppgifven plats, de öfverklagade olägenheter, hvilka mota afsättningen af ortens producter och anskaffandet af dess förnödenheter, skola åtminstone till en del varda afhulpne, få alltså Riksens Ständer, med afseende för öfrigt på ofvariberörde skäl och omständigheter , hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, sedan genom E. K.Mts Befallningsbafva.ndes, i Götheborgs och Bohus Rä.n försorg, undersökning på stället föregått, samt vederbörande blifvit hörde, En K. M. täcktes i Nåder tillåta, att en marknad matté årligen få hållas å strandplatsgsn Svanesund , så framt ej några väsepdteliga, Rinder skulle deremot förekomma. Riksens Ständer framhärda otc. Underdåniga Skrifvelser. 123 N:o 47. Uppl. p. godkänd hos Riddo. Ad. d. 5 Maji 1823. Pr^s,te-Ståndet d. 7 ■ Borgare-Ståndet d. 7 ■—■ —- Bonde-Ståndet d. 12 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående' ersättning för hästar, sorn stupat eller blifvit skadade under så kallade Kungs-skjutser. S. A. K. Som det understundom inträffat, att hästar, be-, gagnade under så kallade Kungsskjutser, antingen stupat eller blifvit i större eller mindre man skadade, men mycken omgång och tidsutdrägt egt rum, innan ersättningen, efter brefvexling emellan E. KM:ts Befallningshafvande och Emhetsverken i Stockholm, kommit vederbörande tillhanda, få al^så hos E. K. M. Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att, till lindring i landtrnannens lidande vid förrberörde händelser, hvilka, efter hvad Riksens Ständer tillförse sig, skola genom E. K. M;ts visa och Nådiga omvårdnad så sällan sorn möjligt förefalla, E. K.
Mom. 4» Såväl Chefer, som biträdande Commissarier och tjenstemän skola i öfrigt, hvar för sig, ansvara för hvad hvar och en tillhörer alt verkställa, conlrollera eller vårda; och då arne eller flere handlägga samma expedition eller ärende, skall ansvaret för den skada och förlust, sorn tillskyndas Verket, dem emellan sålunda fördelas, ett den, som haft första handläggningen, kommer alt ersätta en tredjedel, och den eller de controllerande två tredjedelar; börande ersättningen, då de controllerande äro flere, af hvardera med lika belopp utgöras, men skulle densama icke kunna hos en eller annan af de ersättningsskyldige uttagas, skola de öfrige, en för bägge och bägge för en, eller en för alla och alla för en, godtgöra bristen. Den, som, enligt Tjenstgörings-Ordningeo eller vederbörligt förordnande af Öfvereller Under-Styrelse eller Departementseller Contors-Chef, förrättar en annans embete eller tjenst, står under liden i samma ansvar, som ordinarie innehafvaren deraf; men om någon eljest, med Departementseller Conlors-Chefens tillstånd, sätter en annan i sitt ställe, ansvare han sjelf för vicariens åtgärder. Dessutom är hvar och en Bankens embetsefler tjensteman, likmätigt sin ed, vid eget personligt ansvar, förbunden att i tid upptäcka och tillkännagifva, om han förmärkcr något å färda vara, som kap lända Banken till skada eller förlust. i3,t>. De frågor, sorn afse tillämpning af Banken? embetsoch tjenstemäns betalningseller ersättningsskyldighet, få ieke, i händelse af bestridande, *f Bankens Öfverelle Under-Styrelse afgöras, utan böra, efter föregången undersökning, öfverlemnas till vederböilig Domstol, Banco-UtsJiottets Memorial, N:0 17/f' För de förändringar, ofvanupptagne förslag innefallar mot hvad för närvarande uti förr åberopade §§ af senast utfärdade Reglemente finnes stadgadt, går Utskottet nu alt inför Rikets Ständer redogöra.
Embetets ledamöter skola vid målets föredragning uttala sina åsigter och till protokollet anföra, hvar för sig, sin mening, då denna är afvikande från det af Embets-chefen fattade beslutet. — Protokollen skola härefter åtfölja de till Kongl. Majit ingående expeditionerna. — Har ledamot ej särskild mening till protokollet anfört, anses han hafva instämt i beslutet. Vid gemensamma öfveriäggningar emellan två eller alla Ivrigsförvaltningens embeten, skall beslut alltid fattas genom allmän omröstning. Om dervid lika röster stadna mot lika, gäfle ordförandens. — Till gemensamma öfveriäggningar sker kallelse af den Embets-chef eller ledamot, som åligger föra ordet. Komitéen anför härefter, hvilka Kanslier och Kontor erfordras för besörjande af de speciela göromålen hos Krigsförvaltningen. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188. 11 Till hela Krigsförvaltningens gemensamma öfverläggning hörer, utom de mål, sorn röra de tre gemensamma Kontoren (Advokatfiskal-, Kassaoch Hufvudboks-kontoren), följande: a) Allt hvad som angående Krigsförvaltningen bör i Svensk Författningssamling införas; b) Underdåniga förslag till förändring i gällande författningar, rörande Krigsförvaltningens organisation eller i den af Kongl. Majit för Verket fast ställda instruktion; c) Kongl. Remisser, som icke till någon viss afdelning af Krigsförvaltningen äro ställda ; d) Underdåniga arbetsberättelser efter hvarje års utgång; e) Alla Kongl. Bref och General-ordres, som till ett embete ankommit, hvilka af Sekreteraren blott till sina rubriker anmälas; f) Krigsförvaltningens arbetsordning, så att i lika fall ett lika iakttagande eger rum på samtliga afdelningarne. I enlighet med den grundsats, att de särskilda förvaltningsembetena skola vara fullständiga inom sig sjelfva för förvaltningen af dem åliggande göromål, bör all revision och speciel räkenskaps/öring verkställas på embetenas enskilda kontor.