Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Häraf visar sig påtagligen, att desse tjenstemän vid den al Rikets Ständer under åren 1857—1858 beslutade reglering erhållit en i förhållande till de stegrade prisen och deraf följande högre lefuadskostnader, högst obetydlig aflöning, och att borttagandet af spannmålen under lönerna kan sägas vara just den egentliga orsaken härtill. Om man t. ex. jeinför den inkomst 793 R:dr 56 öre, som år 1827 åtnjöts, mot den, som från och med år 1858 erhölls, eller 1,000 R:dr, så visar sig att skilnaden häremellan uppgår till endast 207 R:dr 44 öre efter en tidrymd af mer än 30 år. Skilnaden emellan den under åren 1851 och 1858 utgångna aflöningen åter är ännu mindre eller blott 120 R:dr; samt emellan 1857 och 1858 årens aflöning den obetydliga förhöjningen af blott 100 R:dr Runt. Det lärer näppe - 372 Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. N:o 145. ligen sålunda kunna nekas, att desse tjenstemän äro relativt till sina vederlikar eller de äldste Kammarskrifvarne inom Kongl. Kammar-rätten vanlottade, ithy att Kammarskrifvarne inom Kammar-kontoret svårligen kunna mottaga annan tjenst utom Embetsverket, och om de undantagsvis innehafva en sådan, alltid få vidkännas pekuniär uppoffring, enär de nödgas använda tiden för tjenstens förrättande från kl. 10 f. m. till kl. 2 e. m , hvarigenom de äro förhindrade att på annat håll förskaffa sig något bidrag till de dryga lefnads-utgifternas bestridande.
Af dessa skäl har jag ock inom Utskottet påyrkat att hos Kongl. Maj:t underdånig hemställan jemväl bordt göras att skälig ersättning måtte Westerås stad beredas för den händelse alt vågoch mätarepenningars erläggande skulle komma att upphöra.» M 124.'; Ank. till Exp.-Utsk. d. 29 Aug. 18S4, kl. 1 «. re. Betänkande, i fråga om förbättrad lagstiftning rörande sinnessjukas värd och behandling. Uti en inom Högvördiga Preste-Ståndet väckt, till Utskottets behandling ölverlemnad motion har Lektorn Sondén anfört, hurusom, då förbättrade anstalter 4 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 124. för sinnessjukas värd redan utgjort och, såsom man med visshet kunde hoppas, fortfarande komme att utgöra föremål för Konungs och Sliinders omsorg och behjertande, uppmärksamheten i tid borde fästas derpå, alt för det ädla syftemålet icke allt vore vunnet derigenom, att nya och ändamålsenliga hospitaler blefvo anlagda. Hvarje yttre institution förutsatte nemligen en inre lefvande anda, uttalad i författningar, som befordrade dess ändamål; och med anstalternas förbättrade skick borde således äfven författningarnes hälla jemna steg. Då våra hospitaler ursprungligen varit endast försörjningsanstalter för så väl vansinnige som andra personer, hvilkas, såsom obotligt betraktade, sjukdomstillstånd påkallade medmenniskors fortfarande hjelp och vård, samt, ehuruväl en sedermera vunnen erfarenhet visat, att en mängd sinnessjuka kunde till helsan återställas, om de finge den särskilda behandling som deras särskilda sjukdomstillstånd kräfde, och åtgärder derför blifvit vidtagna för att åt så beskaffade sjuka bereda möjligheten af en egen synnerlig vård, de gamla författningarne dock allt hittills i det närmaste oförändrade qvarstått, voro ock, såsom en följd deraf, hospitalerne ännu att anse mera såsom försörjningsanstalter för obotliga och fattiga, än såsom läke-anstalter för sinnessjuka. Dessa olyckligas ställning vore en helt egen.
Knöding, Carl Ulrik von, yttranden. IV. 2 53, 236. Knorring, Frans Emil von, yttrande. II. 353. Knorring, Friherre Adolph von, yttrande. I. 286. Knorring, Friherre Wollrath von, yttrande. VII. 474- Kol, hemmans-, ränteoch qvarnlnlls-, angående böter för bristande leverauce af. XVI. 201. XVII. A. 56. — ränteoch mantals-, om upphörande af böter för uraktlåten leverering till Stora Kopparbergs bergslag af. XVII. B. 391. XVIII. A. i58. Se vidare Tredskoböter. Kolmätning inom bergslagerna, om närmare bestämmande af sättet för. VI. B. 645. VII. 75. Å. 351. XII. U. 3a8. XIII. Kolmått, angående föreskrifters meddelande i afseende på. IV. B. 23g. A. 451. Kolning. 0111 rättighet till, för hemman och nybyggen i Rikets norra provinser. Se Kronohemman. Kongelf, om arrendefri upplåtelse åt, af åtskilliga smärre tomter vid Bohus raserade fästning. V. 21. R. 67. VII. 13. 136. A. 480. IX, U. 386. A. 43o. XI. E. 5. ( >49 ) Konow, Majoren U. G. von, angående pension åt. VII. B. 297. VIII. A. 77. E. 335. Konungagrafvarna i Wreta Klosterkyrka, om anslag till reparation af. III. 85. Kopparskil jemy niet, angående uppsmaltning och ommyntning af det utaf gamla pregeln. Se Bankens. Kort. Se Spelkort. — om förbättrade stämplar å. Se Stämplar. Kortstämpelafgiften, om beräkning af. Se Sjötullsmedlen. Krigsacademien vid Carlberg, om förändring af, till ett poly teckniskt institut. IV. R. 302.
Det är allmänt bekant, att lättaste sättet att inverka på utgången af ett val, är att dela de väljande i så många klasser eller afdelningar, som möjligt. Calonne var den, som i Frankrike vid revolutionens början 3Ökte visa, huiii förträfflig denna method var, för att få pluraliteten efter önskan. Äfven inom detta Hus visade sig, under sista Riksdagen några gångor, en så berömlig enighet vid Bänkmahs-valen, att en person fick alla rösterne inom Bänkmans-laget till och med sin egen. Det kan visst hända, att någon röstade på sig sjelf, äfven sedan man finge rätt att rösta på hvem som hälst inom hela Ståndet, men den enskildta rösten blifver då af mindre betydenhet. Om nu Bänkmans-valen afskaffas, uppstår fråga huruvida Electorerne skola väljas gemensamt af alla Ståndets Ledamöter, eller om desse böra afsöndras i vissa afdelningar, såsom Den g April f, m. Utskottet föreslagit. Jag tror, att, i sednare fallet, mera obehörig inflytelse på valet kan utöfvas, och anser derföre riktigast att valrätten blir obegränsad inom Ståndet. Dock vet jag ej, hvarföre man skall på en gång behöfva välja /$5 personer, eller 25 Electorer och 20 Suppleanter. Enligt nu gällande föreskrifter väljas endast 25 Electorer och inga Suppleanter. Så borde, efter min mening, äfven hädanefter förfaras, och de afgåendes rum fyllas genom nytt val af hela Ståndet. Antalet af 25 personer är ej större, än att det kan utväljas på dagen. Man vet, att då StatsUtskottet skall förstärkas till ett antal af 3o Ledamöter från hvarje Stånd, 21 nya Ledamöter af Ridderskapet och Adeln gemensamt utväljas, och det sker utan olägenhet. Tillökningen af 4 personer kunde ej göra stor svårighet. Ej heller tror jag, att Utskottets förslag om Bänkmans-valens afskaffande bör afslås derföre, att alla Ledamöterne af Ståndet, såsom man här anmärkt, ej kunna, vid Riksdagens början, vara med hvarannan bekanta. Samma obekantskap inträffar äfven inom Bänkmans-afdelningarne.
Statssamt Allm. Besv.- och Ehon.-Utstwttels Utlåtande N:o 8. 7 Då Kommitterade uttalat den åsigt, sora i punkten a. af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse i ämnet finnes af Kongl. Maj:t biträdd, att nemligen »skjutsning sbesvär et för närvarande hvarken kan eller bör på det sätt från jordbruket skiljas, att de skjutsningsskyldige från särskilda utgifter för befordringsväsendet befrias,» synas Kommitterade hafva grumlat denna åsigt hufvudsakligen derpå: att den temligen allmänt visade benägenheten, att, för vinnande af befrielse från bestridande af gästgifverihålloch reservskjutsen erbjuda penningebidrag till större och mindre belopp, gifver skälig anledning antaga det de skjntsnings-skyldige sjeifve i allmänhet ansett sig icke billigtvis kunna eller böra, ulan något motsvarigt eller i mer eller mindre mån jemförligt åtagande, blifva frigjorda från den åliggande skjulsuingsbiirdan, hvilken, om än från början påtvingad, dock af ålder dem tillhört och sedermera genom lag blifvit formligen befästad; Att skjutsnings-skyldighetens öfverflyttande ä Statsverket skulle för detsamma medföra den stora kostnad att en sådan öfverflyttning derföre icke borde ifrågasättas, helst de tillgångar, som af Staten kunde för ändamålet disponeras, företrädesvis torde böra användas att åstadkomma de förbättringar i värt nuvarande ofullkomliga befordringsväsende och äfventyrliga postföringssätt, som af omständigheterna i hög grad påkallades; Att den betungande egenskapen af de med skjutsningsbesvär förenade kostnader för öfrigt hade sin orsak mera deruti att de trycka särdeles ojemnt än i deras höga belopp, enär berörde kostnader, fördelade lika på all skjutsnings skyldig jord och pä släderne i jemförligt förhållande, icke skulle drabba de skjutsnings skyldige hårdare, än alt desamma, lill stor del, kunde anses ersatte genom det billigare pris, hvartill skjutsningsskyldig fastighet förviirfvades; samt
Dermed är allt sagdt, : fordras, för att k ninna hopsumera de t kilda RiksStåndens Beslut, der de utgö - V u i66 D e n 29 September. ra gifven pluralitet, eller uppställa dein emot hvarandra, der 2 Stånd stannat emot 2. Jag kan således ej ingå på någon förändring af den Contra-proposition jag yrkat, eller afstå derifrån, enär den är den enda, som lagligen kan motsättas Utskottets hemställan, hvarå proposition blifvit framställd, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att sedan Friherre Cederström begäift votering angående Conlra-propositiones iniiehåH» torde en särskild votering icke kunitia uodvikas, för att utröna berörde Contra-proposition. Herr Hjerta: Jag vågar hemställa, otn Friherre Cederströms förslag till Contraproposition kan upptagas, sedan Herr Grefven och LandtMarskalkeju framställt proposition på föredragning punktvis \af Utskottets Utlåtande, och detta genor/J Ridder. skåpets och Adelns beslut blifvit bifallit. I annat fall skulle hein 3:dje HufvtfdTiteln kunna framställas i er proposition, örn blott Friherre Cederström yrkade det. Friherre Cederström: Den i fr. de punkten af Utskottets Utlåtand innehåller visserligen flere momenter, meth är likväl icke mer än en punkt, och mitt ‘förslag till proposition/står således icke i sVrid med beslutet att punktvis pröfva Utlåt ludet. \ \ y f Den 29 Sep te ta b er. 167 Hans Exccllence Herr Grefven och fandtMarskalken yttrade, det han icke kunde påminna $ig hafva framställt någon proposition derom, att Utskottets förevarande Utlåtande skrälle af Ridderskapet och Adeln punktvis afgöras. Herr Ilferta:
» Nej, nej, det vet jag nog, och det menar jag inte heller — jag menar bara, att det är förfärligt, när en stor och stark och begåfvad man helt enkelt knäckes — » här gjorde den lilla lifliga frun en illustrerande åtbörd — » bara därför att han slösat med sina krafter, arbetat dag och natt, när det har gällt — » Hon hämtade djupt efter andan. » Nå, men hoppas din man, att han blir bättre här då? » Fru Beijer lade en liten omedveten tonvikt vid ordet » här » och kastade en hastig blick på den glada skaran, som menade hon, att detta väl ej vore rätta stället för en så allvarlig konvalescens. » Ja, kära tant, professor X. i Stockholm har skickat honom hit, — ej precis till Fågelås endast, utan i synnerhet till Evald, hvilken ju har lyckats många gånger förr med svåra nervösa fall och dylikt. Professorn har särskildt lagt arkitekten på hjärtat att lyda Evald, och Evald brinner af intresse att få börja regimen med honom. — Det är en sådan framstående man, tant, — det är gränslöst synd, säg? » Rösten uttryckte djupaste medlidande. » Jo, visst är det så, kära Nelly, » genmälde hennes moderliga vän deltagande, » nog har jag flere gånger i tidningarna sett hans namn och hört, att han fått pris vid täflingar, men jag har aldrig förr sett honom — » » Se, där kommer Aina, » utbrust doktorinnan lifligt och skyndade bereda plats bredvid sig. » Kom hit, hvar har du dröjt så länge? » » Hos din egen herr son, min vän, » ljöd svaret gladt och melodiskt. » Tror du han kunde finna sig i att somna ensam utan mamma eller tant Aina M i l j TI U L T I KUl IYI A M LM Q 11 O C h w M C h v M en kväll sådan som den här? Nej, du må tro, han höll så fast i min hand, ända tills de små fingrarna började domna af i sömnen. » Stämman var låg och välklingande, — leendet som åtföljde orden var så naturligt och vackert, att Nelly böjde sig fram och smekte den mjuka kinden med dess djupa varma hy.
B:ko, eller Runt 3,368,000: — blir summan R:mt 10,248,100:—, — 73 — deraf likväl återbetalts: under Januari månad R:dr 500,000: —- » Februari dito » 213,500: — » Mars dito » 249,500: — » Maj dito » 200,000: — » Juni dito » 654,105: — » Juli dito » 499,500: — » Augusti dito » 2,133,846: 62. » September dito » 189,000: — » Oktober dito . » 309,000: — I{:mt 4,948,451:62. så att det genom dylik utlåning utestående kapital, vid den af Revi sorerne den 9 dennes anställda inventering, utgjorde Runt 5,299,648:38. Högsta beloppet, som på en gång varit utlånadt, egde Riksgälds-kontoret utestående i slutet af sistl. April månad, då summan af utlåningen uppgick till R:mt R:dr 7,780,500: — Sedan Rikets Ständer vid sistförflutne riksdag meddelat den förändring af föreskrifterne angående förräntning af Riksgälds-kontorets medel, att Fullmäktige kunde, efter sig företeende omständigheter, bestämma räntefoten, beslutade Fullmäktige, under den 25 sistlidne Februari, uppsäga icke allenast alla, mot hvpothek af räntebärande obligationer meddelade lån, löpande med 5 procents ränta, utan ock de Riksgälds-kontoret tillhörige uppsägbara obligationer, dervid dock Fullmäktige förordnade, att låntagarne borde, vid uppsägningens meddelande, underrättas, att Fullmäktige ville, uppå derom skeende framställningar, pröfva huruvida lånen finge, mot alleinnande af nya skuldförbindelser, förskrifne med sex procents ränta, omsättas att betalas antingen på bestämd förfallotid eller efter viss i skuldförbindelserna utsatt uppsägningstid.
ÄronowmBubet, tid t)warö åiigganbe bet ljörer att fada fanb öfwer ifrågawaranbc afgifterö weberBörliga påföranbe i fagba längber, Bör nteb fin imber» ffrift witöorba beruti, enligt jPröftttngSlommittéenö Beflut, införba förärtbringar eder gjorba tillägg. Sen, forn fört fpröfningöfommittéenö protoM, åligger att innan årctö flut titt weberBöranbe Slagiftrater eder lommunalftämmorS orbförattbe aflemna förfamtingéwiö utffrifna utbrag af näntnba protofod, utwifaube ada af ^röfningö» fovnmittéen Beflutabe förärtbringar uti od) tillägg tid be af StaperingSlommittécn påförba BewidningSafgtfter. IDefja protofodSutbrag [fela vinber wiff Beftämb od) weberBörligen fungjorb tib på lämpligt od) berwib äfwen tidfännagifwet fläde fjådaö be ffattffplbtge tidfanba. § 70. Il fPröfningöfommittéené famntanträbeöcrt ide Bofatte tebamöter i benna £cm» mitté farnt be jtrovtofogbar od) anbra perfener, font, enligt ftabganbet i § 67, ffola från annan ort wib jpröfnmgölommittéen fig infinna, äro Berättigabe åtnjuta er» fättning för fina refe
Kamp och Seger från Med illustrationer. K^rt. Kulturhistoriska bilder den romerska kejsartiden. Med illustrationer. Kart. Med illustrationer. Kart. fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr fr För säsongen moderna n y i n k o m n a utländska parfymer, toilettesaker Lika oöfverträfflig som m m 1 Parfymaffär 5 Malmtorgsgatan 5. så se alltid till, att Ni får det blandadt med Till landsorten mot efterkraf. Rikst. Med illustrationer. Kart. ty då kan Ni vara öfvertygad om att erhålla en mera välsmakande, hälsosam och billig kaffedryck, än om endast enbart kaffe användes. från Fm Sofia Larssons i Jönköping Bästa säkraste botemedel mot en del rätt svära Magoch Bröståkommor, såsom Gulsot, Stenblldning, Förtätning 1 Lefver och Lungor samt mycket välgörande äfven för Njurlidande. (Intyg pä att min mixtur botat ofvannämnda åkommor finnas.) Sin ryktbarhet har den förnämligast vunnit genom botandet af M a g s y r a, Tarmoch Magkatarr, M a g s å r, Biodkräknlng, Kronisk förstoppning s mi Dlarrhe Flera läkare ha användt och rekommenderat den för sina sjuka. Mixturen är indelad i tre klasser: N:r 1. Gul etikett, (hellösande) för förstoppning m. m. Röd etikett, (halflösande) för magsyra, magkatarr, blodkräkning samt magsår m. m. Hvit etikett, för diarrhé. N:r 2 (half ösande) är bäst och mest använd för alla bär uppgifna åkommor, utom kronisk förstoppning, där n:r 1 (hellösande) är bäst. För Diarrhé endast n:r 3 (bindande). Mixturen har lagligt inregistreradt skyddsmärke. Bruksanvisning jämte 2:ne intyg frän kemist att den är absolut oskadlig, åtföljer mixturen. Hvarje sats består af 6 flaskor och kostar 4 kr. Vid större parti betydlig rabatt. Mindre än h e l sats sändes icke. Endast på järnväg kan den Bändas mot efterkraf, eller efter förut ingången betalning.
Efter inhemtade upplysningar, att kostnaden för den i i;sta Punkten här ofvan omnämnde Mundering uppgår till a8 R:dr 24 skill., hvarutaf således fidei om året utgör 4 R:dr 36 skill, för hvsrje Nummer af Indelta Infanteriet efter prima plan eller 30,000 Man, hafva Riksens Ständer till denna utgift velat uppföra å Stat på. Förslag Nittiofem Tusen Ridaler årligen, hvarutaf dock ej utgår större Summa än som , efter den Riks-markegång Krigsoch Kamrnar-Collegierne upprätta, belöper sig kvarje år för fidei af Soldat-Monderingens värde. Sedan Riksens Ständer sålunda anmält hvad de i detta vigtiga ämne beslutit, få Riksens Stan-' der hos Eder KonglMajit i underdånighet anhålla om de åtgärder och förändringar uti igi2 års Kongl, Beklädnads - Förordning , som häraf blifva en följd ; Hvarjemte Riksens Ständer, som behjerta det lidande, hvilket tillskyndas Rustoch Rothållare vid de Indelta Regimenten genom täta förändringar i modellen för Manskapets Mpnderings-persedlar, icke kunna underlåta, i anledning af de deröfver vid innevarande Riksdag förnyade klagomål, till Eder Kongl. Majit i underdånighet å nyo framföra den anhållan, att dylika betungande förändringar måtte så sällan som 452 Underdåniga Skrifv elser - 'möjligt påläggas, samt då endast efter Eder Kongl. Majus eget Nådiga förordnande kunna anbefallas. Riksens Ständer framhärda SCc, N:r 187. Uppl. och godk. hos Sanitl. Riks-Slamlen d. 11 Juni ]8iS Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om Anslag till underhäll för Byggnaderna vid Rosersbergs Kungsgård. Sedan Öfverste-Marskalken hos Hennes Majestät Enke-Drottningen, En af Rikets Herrar m. jt>.
Contoir, ben i 9\iFS?©toten upptagne ©tafSbtiji?fumma att minfFaS meb ifrågamaranbe erfåttningS?belopp, 124,000 £R:br, ocf) adtfå enbnfr utgöra 1,727,200 DiiFSbalet*. 5. 43. ©erfbilbt £ar grefie ?©tånbet beffutat, att ben af ©tånbet frimidigt åtaone ocf) erlagbe treprocentS?af.giften till ålbrige ocf) bfefjerabe FrigSmån flad, till nafla ?)uFöbag, fortfara^, beråfnab efter ben bemillning, ^martill £cclefia? flife €mbetS? ocf) ^fenflcmån, för beraS löne?inFomfler, blifma årligen taperabe. J. 44- S)eB i famtnanfjang meb be förfeganben, forn, efter S\ongl4^afos leurn uabe ^åbiga bifall ocf) famtpefe, blifmit mibfagne, fåfom en fölfb afSbefjmib JffifSbagenS börfan till £>fi afiåtne CRåbiga ©Frifmelfe om mpntmårbetS upp? rått^ållanbe, beröm 4t§• förmåler, belS meb föranlebanbeoaf åtflilliga an?
Adk. till Exp.-Utsk. den 5 Maj 186t>. kl. 11 f. m. Utlåtande, angående föreslagna statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, brooch hamnbyggnader samt kanaler, äfvensom sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag, m. fl. dylika, föremål. (Riksg.-Afd.) Enligt hvad Stats-Utskottet i sitt angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjette Hufvudtitel afgifna Utlåtande N:o 60 tillkännagifva, går Utskottet nu att meddela särskildt yttrande öfver de af Kongl. Maj:t äfvensom af enskilde motionärer under innevarande riksmöte gjorda framställningar om medels beviljande för ofvannämnda, till Civil-departementets handläggning hörande föremål. Vid uppställningen af detta utlåtande har Utskottet ansett sig böra följa enahanda ordning, sorn under flere föregående riksdagar vid då förekommande likartade ämnens behandling iakttagits. Utskottet upptager alltså först de frågor, som angå A) Väg anläggning ar och v äg förb ättringar. För anläggning af nya samt förAngående bättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar anvisade Rikets anslag för Ständer vid sistlidna riksdag för då instundande statsregleringsperiod eller åren anläggning 1864, 1865 och 1866 ett årligt anslag af 150,000 R:dr. Jör&rZ Uti sitt till Kongl. Majit före innevarande riksdags början afgifna underdåniga eller omgeneralförslag öfver sådana allmänna vägoch vattenbyggnads arbeten, för hvilkas läggning af utförande statsbidrag blifvit ifrågasatta, har Styrelsen för vägoch vattenbyggnader förut vameddelat särskild förteckning på dem bland dessa arbeten, för hvilkas befrämjande ran evä9arStyrelsen ansett lämpligast att större fonder afsattes och ställdes till Kongl. Majits disposition för att, efter pröfning af de olika företagens vigt, mellan dem af Kongl. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Författning utstakade ”förberedande åtgärder ined skögarnes äfmä”tande och undersökning m. m. en viss tid bestämmes inom hvilken det skall åligga inne”hafvame af RecognitionsSkogar att sig oni ”skatteköp anmäla ; på det den återstående de)» ”len deraf måtte kunnaf såsom förordnadt blifvit, föryttras; så hemställer Utskottet till ”Riksens Högloflige Ständer, att.en tid af Sex ”Månader efter det Bruksägares rätt, i afseende ”på dess Recognitionsskog genom laga kraft , ”vunnit Utslag blifvit fastställd, ihåtte vardå ”bestämd, inoni hvilken anmälan örn Skatteköp ”å den honom för Brukets drift tilldelade,sko. ”gen bör göras, samt härvid tillika föreskrif”vas , att denna anmälan j oansedt äldre författningar innehållå j det Skatteköp böra be”gäras hos Landshöfdingen , skall ske host ”Kongl. Maj:ts och Rikets KammarCollegium j ”Och i händelse sådant icke iagttages , kötn"mer Bruksägaren att anses förlustig den ho! nom eljest tillkommande rätt t att till sig 151 n ii Augusti t. m; ”lösa den f5r Brukets behof afskiljde de”len , samt dermed förfaras på lika sätt som ’*med den öfrige : Och beträffande åter den ”sistnämnde eller återstående Recognitionssko^ ”gen , som ej för Brukets drift tarfvas; så ”löreslår Utskottet , att med dess användande ”till Statens nytta må förfaras på lika sätt ”och efter eoahanda grunder som Utskottet i 9’serskildt Betänkande af detina dag angående ’5Kronans öfrige disponible skogar i allmänhet ”tillstyrkt; Och hvilket till Kongl. Maj:ts Nådiga sanction och åtgärd af Riksens Höglof”lige Ständer i underdånighet lärer varda öf”verlemnadt. För min del finnér jag icke de grundsats ser obilliga, som StatsUtskottet i detta Betänkande yttrat.
Genom kriget besparades till betydlig del Xrigsmagtens omkostnader efter Freds-Stat, emedan Krigs-Fondén derom drog försorg, m. fl. omständigheter, som lill detta Utslag gifvit anledning. Om det dessutom blefve möjligt, att beloppet häraf hädanefter skulle närma sig tilt hvad det sednast utgjort, så redogöres derföre lika Sorn hittills, och Kongl. Majits, afsigter och omsorger äro Fikets Ständer en borgen för an vändandet. Kongl. Maj:t a'r för öfrigt lika angelägen med Fikets Ständer att, då Krigsmagtens Stater blifvit omarbetade, enligt Fikets nU totalt förändrade defensions - plan., Fiks-Staten derefter lämpas och rättas. Med en del Indelnings Stäler, särdeles Cavalleriets, hafva betydliga förändringar de sednare åren föregått, hvaraf verkan ännu icke visar sig i ziffran inom Tredje Hufvud - Titeln , ehuru. redovisningen på det hela derföre är lika behörig ; Och i denna del skola Fikets Ständers billiga önskningar för fullständigare utredning och tableauer, så fort sig göra låter, nå sin fullbordan; äfvensom Inkomst-titlarne framdeles, i sammanhang med bestämda anslag samt resultater, sorn vunnits af de lugnare tider Kongl. Majit, med den Högstes bistånd, nu motser, gerna må Undergå sådana lämpliga förändringar omständigheterije då med» gifva. Den 14 Juli. »595 X)et enda föremål , hvartill Kongl. Majit af Rikets Ständer för närvarande hegar ett omedelbart biträde inom denna delen af Staten, är, att, utaf de på förra Finska Expectance - Maten existerande ytterligare besparingar, må intill nästa Riksdag i speciel Stat Uppföras 10,000 X^iksdaler om året, tor att deraf, fran innevarande års början, formera en Expectance-Stat till lönlösa Officerares och andra Tjenstemäns underhåll , sorn sig under de sednast förflutna krigen utmärkt , och icke annorledes än efter hand vid. yppande ledigheter kunna till tjenster på ordi. Italie stat föi hjelpas.