Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anser derföre Rikets Ständer böra vidhålla deras vid sistlidne riksmöte fattade beslut, nemligen riksdalerns fördelande i 48 skillingar, och skillingen i 4 styfver, hvarigenom, efter mitt förmenande, så mycket är i denna sak gjordt, som skäligen kan fordras.” Uti denna reservation hafva instämt: Riksdagsfullmäktige Petter Gabrielsson från Kronobergs Län, Lars Olsson från Stora Kopparbergs Län och Ariders Ersson från samma Län. För öfrigt äro reservationer anmälda:' I fråga om decimal-sjstemets införande: af Herr Prosten Ljungdahl och Herr Doktor Norström; hvarförutan Herr Prosten Gellerstedt tillkännagifva, att han, som i afseende på nämnde fråga, delar minoritetens inom Utskottet åsigt, icke varit närvarande då Utskottets beslut fattades. STOCKHOLM, TRYCKT HOS MARCUS & COMP. , 1848. Banko-Utskottets Utlåtande, N:o 25. N:o 25. 1 Anie. till Exp.-Utsk. den 16 Fehr., kl. 2 e, m. Utlåtande, i /råga om tillverkning och utgifning från banken af sedlar å 16, 12 och 8 skillingar samt 14 och 10 skillingar kopparmynt.
För min del kan jag ej tillstyrka antagande af den föreslagne Nämnd till afgörande af Tryclcfrihetsfrågor. Den är i min öfvertygelse ej förenlig med grunderne för Svenska Rättegångsordningen och betager Konungen den Domsrätt, som både Grundlag och Allmän Lag Konungen tillerkänna. På flere orter i Riket torde den icke heller vara verkställbar och dessutom nu mera mindre nödig, sedan de brott, som 3 § uppräknar, blifvit mera bestämda genom uteslutande af de förr tillagde epitheter, hvilka för Domare mera invecklade än utredde Bilaga S till Mern. 393 begreppen om brottens beskaffenhet. Då Domare äro i början af 3 § ålagde att fästa uppmärksamheten mera på åsyftningen af en Skrift än på framställningssättet, anser jag det icke för Domare vara svårare än för en Nämnd att äfven i tvetydiga fall kunna tillämpa Lagen. Herr Lagman Sandberg åberopade, sitt till Vällofl. Borgare-Ståndets Protocoll den 9 i denna månad afgifne yttrande och finge dervid endast tillägga, att han, lika med Herr Biskop Faxe, anser föreskriften om en Nämnds utseende i en del af landsorterne icke alltid vara verkställbar, i de flesta fall onödig och öfverflödig, och hvad det föreslagne omröstningssättet angår, att nemligen intet beslut kan fattas med mindre 2/3-delar af Ledamöterne sig derom förena, så afvikande ifrån vår Svenska Rättegångsordning och den säkerhet, som deri ligger parter förvarad, att beslutet afgöres genom fleste rösterne, så att Herr Lagmannen derutinnan förblefve vid sin förut yttrade särskildta mening. Herr Doctor Wijkman ansåg, att om personerne till en Nämnd skulle af Konungen utses, utan allt partens deltagande deruti, förlorade den egenskapen af Nämnd och iklädde sig egenskap af en utaf Konungen särskildt tillförordnad Domstol, i hvilket fall Herr Doctorn ansåg den öfverflödig och tillstyrkte att, med bibehållande af en Nämnd vid de tillfälligheter han redan anfört, hvad sjelfva organisationen deraf vidkommer, det må förblifva vid det af Beredningen författade förslag.
H. upföras, Mille örliga Bewiliningsbehofwel blifwa 2,197,501: 8. Z-; Men som för DesensionsWerken samt försivars-anstalkerne till lands 06) ssösi icke bl.swir uri Stat uptagit och beräknad! mera än 6so 200 N:d. i stället för den af Kongl. Mastt härtill fordrade 1,220,000 R:d. om äret, sa i händelse 8!iksens Högloft. Ständer anse, alt pä sätt SratSUtEottet uti Desi härom till afgifmande sarstkildra utlärande i detta ämne kommer att förestå, den af Kongl. Maj:t härtill fordrade En Million Rrv. bör anflas och utgå, da Stars-Utffotket likmäl anser, att derunder mäste bestridas kostnaden för den del af ArmLens Flottas Finska Elcaders aflöning till Officerare, Underofficerare, Manffap 06) Skepsgossar, hwarrill Kongl. Maj:r uti Nådig proposition afven Zi sistlidste October yttrat, art Riksens Ständer matte Utse och ansia nödige medel, sa kommer Bewillningsbeloppet att ökas med 402,200 R:d. och således utgöra 2,597,521. 8- Z. men Hwilket belopp Slätö.Utslkoktcl dock tror kunna nedsättas till en jämn summa af 2,522,202 R:d. ärligen, hälst, om Kongl. Majit och Riksens Högl. Ständer räckas bifalla UtffoitctS förslag om vacancerne wid den indeldte Arnisen, samt om de nnwarande indeldte Eavallerievch Dragone-Negemenrernes förändrande till^Jnfanterie kill deras halswa styrka, som da lämnar tillgäng kill fyllande i hwad af Bcwillningssumman ffulle kom» ma Den 24 November. lZzz ma att busta för de päräknade behofweu.
Kassans betydliga förvallnings-kostnad bär blifvit framställd, har redan vid föregående Stats-revisioner och sednast vid den för åren 1844 och 1845 verkställda, utgjort föremål för Rcvisorcrnes uppmärksamhet. I afgilven underdånig förklaring upplystes då, att ifrågavarande kostnad, hufvudsakligen förstorad af pensioner och löner för indragna beställningar vid 1831 års organisation, sedan sistnämnde år blifvit minskad med 768 R:dr 2 sk. 8 rst. årligen; och det verkliga eller ordinarie bidrag till aflöningen för Krigs-kollegii embetsoch tjenstemän på nya staten, som, genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref den 6:te sisth November, blifvit bestämdt att från Militie-boställs-kassan utgå, inskränker sig, från 1850 års början räknadt, till 6,466 R:dr 32 sk. Banko, de förut särskilt bestådda ljuspenningarne derunder inbegripna. § 4. Med hrmtad anledning deraf, att Militie-boställs-kassans kapitalfond, under de begge år, för hvilka revisionen nu blifvit förrättad, förminskats med en summa af 12,269 R:dr 44 sk. 8 rst., hafva Revisorerne funnit sig befogade uttala den åsigt: ”att Rikets Ständer torde höra, antingen snart och kraftigt understödja Kassan och så, att den må "kunna motsvara sitt ändamål, eller ock bos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det måtte Kassans återstående tillgångar hufvudsakligen blifva använda, såsom ”före år 1845, till nybyggnader å officers-boställen.” Hvad nu först beträffar
Enligt den uti nu ifrågavarande redogörelse intagna kassaräkning, deruti de inkomster och utgifter finnas uppgifne, sorn föranledts genom jernvägslånen och Rikets Ständers, i afseende på dessa lån samt derigenom influtne medels användande fattade beslut, hafva inkomsterna, hvilka ingå till en för jernvägslånemedlen och anslagen för statens jernvägar, under benämning af Riksgälds-kontorets bankoräkning N:o 2, i Rikets Ständers Bank öppnad särskild räkning, under år 1861 utgjorts af följande belopp nemligen: influtna medel genom fortsatt indragning af 1860 års jernvägslån och dervid försålda, på Nordtyska Banken i Hamburg utställda vexlar, lydande å ett sammanräknadt belopp af Mark Banko 1,382,000: 3., i Riksmynt R:dr 1,861,492: 3. ytterligare genom Rikets Ständers Bank qvartalsvis skedd återbetalning af de till liqviderna för 1858 års tillfälliga statslån förskottsvis använda medel utaf det sednare jernvägslånet, Banko Mark 2,250,000, ' 3,000,000: — Godtgörelse för de till Rikets Ständers Bank i slutet af år 1861 öfverlemnade 4^ procents obligationer å tillsammans 533,400 Th:r, tillhörande den andel af samma lån, som Banken öfvertagit, hvilka obligationers kapitalbelopp af Banken betalts med R:dr 1,337,056: — hvarjemte den, enligt dessa obligationers räntekuponer upplupna, inea icke förfallna ränta tillika blifvit af Banken godtgjord med » 10.668: — 1,347,724: — De under år 1861 till utbetalning från Riksgäldskontoret förfallna ränteoch amorteringsanslagen för jernvägslånen, hvilka anslags årliga belopp utgöra: för 1858 års lån R:dr 1,166,666: 66. och för 1860 års lån » 1,466,0011: — 2,632,666: 66.
Den föreslagna indragningen af ali till nyttjande tillåten pannerymd utöfver 90 kannors belopp är bifallen af Höglofl. Ridderskapet och Adeln efter ordalydelsen uti Utskottes första Betänkande^ af Högvördige PrestStåndet, med tillägg ef förbudets utsträckning inom samma omkrets, som förra Författningen bjuder5 af Vällofl. BorgareStåndet, med villkor, att denna indragning må äga rum endast på Landet, men ej i Städerna5 och af Hedervärda BondeStånået afslagen: Således är äfven denna punkt till sin bestämning hufvudsakligen odeciderad : 4:0 Kronobränneriernas indragning uti Götheborg och Carlskrona är af gne Stånd afslagen, och förhålles således dermed efter förra stadgandet. När dessa Resultater närmare betrakta9 och med hvarandra jemföras, visar sig klarligen, att uti alla de omständigheter, hvaruti Respective RiksStånden förenat sig, har det skett efter de grunder, sorn uti 1815 års Författningar äro stadgade. Detta har gifvit Utskottet full anledning, att såsom jemk* Besv. och Ekon. TJtsk. Bttcinkanclen. 527 ning föreslå ett i allo oförändradt bibehållande af nämnde Författningar, samt att de Respective RiksStånd, som derifrån i mer eller mindre men afvikit, behagade med de öfriga inbördes förena sig uti detta Beslut, såsom dels öfverensstämmande i det hela med espriten af alla Ståndens Utlåtande, och dels tjenande till att undvika svårighet samt tids utdrägt med en ny Bevillnings organisation, som till fyllande af en i annor händelse uppkommen betydlig brist blifver nödvändig.
För Fiskerier med mera beräknas lika Summa, sorn för 1816 är utförd, eller Af Räntan å Trollhätte gamla Sluss-Verks Lottsedlar, innehälles årligen i Bevillning Af Tullverket, för inkommit rädt Socker och utskeppad Alun, inflöt 1816 R:dr 41,049: 15 sk 1 r:st., men denne in. komst kan icke med vissh.et beräknas , och upptages här förslagsvis till Af Nummer-Lotteri Vinster år 1816, inflöt väl 19,097 R:dr 29 sk. 9 r:st.; men per medium har de föregående åren ej kunnat beräknas mer, än 4000 R:dr. Då afgiften nu blifvit höjd från 10 till 15 procent af Vinsterne, så anses den komma att utgöra Af Dykeri-Compagniet erlades 3000 R:dr, hvilken afgift nu blifvit förhöjd till - Af Sjö-Assecurance-Gompagniet inflöt 639 R:dr; och, då en lika Inrättning i Stockholm vidare blifvit gjord torde deras gemensamma afgifter kunna beräknas till ... Af ffern Contoiret likasom hittills Bevillning af Spelkort. Då af tillverkningen i Stockholms Stad, halfva afgiften tillfaller Stora Barnhus Inrättningen kan behållning deraf, i likhet med hvad för sista året influtit, blott beräknas till jOQ; För Kort tillverkningen i Landsorterne, tillfaller äfven halfvn afgiften Fattigvårds Inrättningarne derstädes, hvarföre på lika grund, återstoden högst kan calcu - 830,320: 966,400 leras till . - 300: För Biltarder erlades 1815 i afgift 2066 R:dr 32 sk. För Vin och andre tillåtne Utländska Drycker.
Sedan Hr Hjerta medgifvit, att det torde blifva betänkligt fiir någon lid att frigifva räntan, torde icke mycket vidare behöfva sägas, för alt afstyrka bifall till haus motion i närvar, tid, dä penningekrisen är så stor, och intill dess att andra ut - 256 Den 17 Augusti f. m. vägar kunna finnas, sorn kunde möta de olägenheter, sorn för närvar, uti frigifvande af räntan kunde ästad koni inas. Hr Hjerta liar sedermera gjort den förändring i sin motion, alt räntan icke skulle frigifvas för intecknadc capitaler, eller sådana eapilaler, sorn äro utlånade på ett är. När man besinnar, att båda dessa slags capitaler vanligen kunna uppsägas pä ^ är, sä förutsätter jag, alt om räntan frigifves, är det blott för f2 är, som denna inskränkning hjelper. Sedermera äro alla intecknade lån uppsagda, för alt derå få en högre ränta, kanske möjligen till och med att intecknade län då icke mera koni mc att existera. Gr. Frölich: Då nu denna discussion synes blifva allmän, oeh motionären fält ett kraftigt handlag af en ledamot pä denna sidan, anhåller äfven jag att fä yttra några ord, ehuru jag blifvit hufvudsakligen förekommen af de anmiirkn:r, Gr. Posse sednast emot motionen gjort, flan har nemi. anfört ett svårt inkast emot det s. k. amendement, Hr Hjerta i della plenum gjort vid sin motion, nemi. att inteckningar icke skulle inbegripas under frigifvandet af räntan, oell han har äfven visal, ali della amendement är helt och hållet illusoriskt, helst det är uppenbart, ali. samtlige de genom inteckning slående eapilaler skulle frän fastigheter lossas, för att kunna ingå i den allmänna ealegorien, nemligen att fä taga högre ränta.
Till reglering häraf skall Posthållaren vid början af hvarje år upprätta förteckning på de innevånare, som han anser vara passande till hjelpformän, samt deri uppgifva, huru många hästar och vagnar en hvar af dem håller. Denna förteckning insändes till General-PostDirektionen, hvarefter genom Ofverheten närmare bestämmes, af hvilka och i hvilken ordning den nödiga hjelpkörseln under året skall bestridas. På det att desse Reservskjutsskyldige emellertid ej må allt för ofta anlitas, åligger Posthållaren att sedermera till General-Post-Direktionen insända en lista, som utvisar, hvilka hjelpformän, huru ofta, hvilken art af befordring, och hvarthän de af Posthållaren blifvit reqvirerade. Vidare är han skyldig att förse dem med föreskrifvcn postmundering och posthorn, och, när de inställt sig, skola de i alla händelser få den bestälda skjutsen samt derför erhålla lega efter gällande taxa, likväl efter afdrag (4 skill, per R:dr) till Postkassan. Beträffande åter Städerne, gäller ännu i detta hänseende stadgandet i 1762 års Författning, att Reservskjutsning åligger Borgare och andra innevånare derstädes, som idka forslingsrörelse, eller eljest utlega åkdon och drängar mot betalning. 30 §. Postmästarne äro befriade från alla borgerliga och personella onera. posthusen från ordinarie och extra inqvartering i både krigsoch fredstid, samt deras värdshusrörelse från näringsskatt. I öfrigt innehåller denna 1762 års Författning ungefär samma bestämmelser, som sedermera influtit uti och här ofvan anförts ur 1804 års Förordning om befordringsväsendet i Danmark. För Sleswig och Holstein utkom sedermera en Kongl. Förordning af den 8 Jan. 1836, som upphäfde den dittils för resande åliggande förpligtelsen, att för deras befordring taga Extrapost, samt tillät Hyrkuskar och andra innevånare i dessa Hertigdömen, som utlegde hästar och vagnar mot betalning, att skjutsa resande under iakttagande af vissa föreskrifter.
Hvad Utskottet under desse §8, sidorna 27—30, hemställt och yttrat, bifölls, och godkände ifrågavarande §§, sädane de uti bifogade förslaget blifvit uppställda, med erinran 0111 uteslutande af partikeln ”i,” som genom tryekfel influtit efter lörsta ordet i § 29. § 31—38, Prot.-Utdrag den 22 Augusti 1860. 635 §§ 51—36, §§ 46 och 41. Med bifall lill livad Utskottet under ifrågavarande §§, sidorna 5 1—35, hemställt och föreslagit samt nied antagande af den vid § 40 lill Preste-Ståndet ställda inbjudning, godkände Ståndet dessa §§ i vissa delar så förändrade, sorn Utskottet i förevarande Utlåtande föreslagit. § 45. Lades till handlingarna. §§ 44 och 45. Ståndet, som biföll hvad Utskottet, sidan 56, yttrat och hemställt, godkände de i dessa §§ tillstyrkta förändringar. §§4 7 och 51. Lades lill handlingarna. § 52. Ilen förändrade lydelsen af denna § godkändes, med tillägg, efter ordet ”stadgadt” å raden 5 af dessa ord: ägande Taxerings-kommittéerne ovägerligen af dessa embetsverk och myndigheter undfå de upplysningar, som kunna erfordras.” § 54. Preste-Ståndet lät vid de öfrige Riks-Ståndens beslut bero. § 55. Utskottets hemställan bifölls. §§ 56—62. Lades till handlingarna. § 65. Lades lill handlingarna med förklarande, alt Preste-Ståndet vidhåller sitt i ämnet fattade beslut. § 67. Lades till handlingarna. §§ 71, 74 och 75. Ståndet biföll Utskottets å sidan 40 gjorda hemställanden, och klefve till följd häraf de i dessa §§ föreslagna förändringar godkände § 76. Med afslag å Utskottets förändrade förslag vidhöll Preste-Ståndet sitt om denna § förut fattade beslut. § 77.
De uti dessa motioner framställde förslag åsyfta hufvudsakligen följande åtgärder för beredande af lindring uti ifrågavarande skyldighet att fortskaffa kronobref, nemligen att kr onobrefbäring en ställes på entreprenad, samt bekostas antingen af postverket ensamt eller af detta och häradsmenigheterne gemensamt eller ock endast af desse sednare; att de bref bärings - skyldige för hvarje mil, som de fortskaffa brefven, tillgodonjuta en kontant ersättning, sorn blifvit under vissa vilkor föreslagen dels till 8, dels till 12 samt dels 6 skir milen; att en jemnare fördelning af brefbäringsskyldigheten verkställes sålunda, att så många hemman som möjligt ålades densamma; till vinnande af hvilket ändamål Lars Larsson serskildt föreslagit, att Konungens befallningshafvande i länen måtte anbefallas att genom kronofogdarne socknevis efter verkställd undersökning afgifva förslag till reglering af det så kallade extra brefbäringsbesväret, innefattande bestämmelser om såväl postgångens sträckning de dagar, då sådan skulle utgöras, som ersättningen derför samt hvilka hemman, sora med afseende å deras läge kunde till brefföringen lämpligast anslås. Till Statitanti Allm, S-sv,- ci>h Fknn.-Utsk. Utlåtande, ,Y-e 6.1. 5 Till stöd för dessa motioner liar blifvit sndraget. att kronobrefbälinden nästan uteslutande drabbade de hemman, sorn äro belägna nära stora landsvägen och salunda vore i högsta måtto ojemnt fördelad; att de friheter från åtskilliga onera, som de brelbäringsskyldige åtnjöte, voro högst olika på olika ställen: att icke sällan 3 å 4 personer mäste utgå för att fortskaffa på en gåjng ankommande till olika håll bestämda kronobref, samt slutligen att missbruk vid kronobref'bäringens begagnande egde rum, hvilka lika litet kunde förekomrnas som kontrolleras. Sedan Stats-utskottet ansett nödigt att gemensamt med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet behandla denna fråga, hafva Utskotten sammanträdt och tagit densamma i öfvervägande.
Ridd. och Adelns Pä Högw. Prcst-Ständets Ledam. magnar, Lcdam. magnar, (larl förner. 6ust. ^lurrszr. Pä Wällöf!. Borgare-StänPä Hederw. Bonde-Ständets Ledani. wägnar, dets Ledam. wägnar, Wegelia. ^näersson. 6. tunelius. Den 17 Julik. 1767 Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 17 Julik. » Prest-Ständet d. 17 - « - Borgarc-Gtändet d. r? ? Bonhe-Ständet d. r7 Riksens Häglof!. Ständers Stats-Utskotts Betänkande, angäende Nrksdagsmannen Anders peterssons fran Sk raborgs Län Memorial om Skatteköp ä (ölstorps Lrono,Säterie i Skaraborgs Län, ^!ti Protocolls, Utdrag af den ,? sistledne Junii har det Hederwärda Bonde-Standet till Stats-Utflottet remitterat Rlksdagmannen Anders Peterssons fran Skaraborgs Län Memorial, deruti han, med anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition angående Ollestads Krono-Saterie i Elfsborgs
Jemte omförmälande af de föreskrifter, som, i fråga om tiden hvarunder näringsställen, å hvilka spirituösa drycker afyttras, finge hållas öppna, blifvit under olika tider meddelade, äfvensom Sammansatta Utskottens vid de sednaste riksdagarne rörande detta ämne afgifna yttranden, har, uti en inom BorgareStåndet väckt motion (N:o 52), till hvilken, för undvikande af vidlyftighet, Utskottet får i öfrigt hänvisa, Herr Henschen anfört, att det i 28 § 3 mom. intagna stadgande, att i stad utskänkning al bränvin under sönoch helgedagar kan än vidare inskränkas eller helt och hållet förbjudas, derest beslut derom fattas af kommunalstyrelsen, samt beslutet af Kongl. Majus Befallningshafvande, efter magistratens hörande, godkännes, innefattade en motsägelse emot den i 26 § 1 mom. gifna föreskrift, att, “der särskilda omständigheter föranleda behof af annan tids bestämmande11 (än den i allmänhet stadgade), vederbörande embetsmyndighet (hvilka ord enligt äldre författningar, hvaraf orden tagits, betydde magistraten i städerna) eger att derom förordna. Denna motsägelse kunde dock undvikas på det sätt, att 3 mom. i 28 § ansåges utgöra ett undantag från l:ta mom. i 26 §, i följd hvaraf inskränkning i tiden, hvarunder utskänkning borde vara tillåten, skulle beslutas: i afseende å helgedagar af kommunalstyrelse och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, men i afseende å söcknedagar af magistraten. Emellertid kunde det synas, som l:o), i följd af hvad under lit. a) § 75 i Kongl. Förordningen om kommunalstyrelse i stad föreskrifvits, sladsfullmägtige, om de erhålla Honungens BefälIningshaJvandes godkännande, 2:o), enligt åberopade Sammans. Bevilln.-^Lags. Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskott.
Den kornblå heter Beauté tendre, den skära Parfait d’amour och den högröda Confession d’amant timide, berättade hon och hälde med hvit hand i ett glas åt mig af Cacao des Indes, som befans simmig och söt och fylde mig med okänd eld. Men madame Ruhnkenia log och taquinerade mig för min fästemö hemma i Sverige, och när hon lutade sig fram och värmde sina små händer öfver fyrfatet, liknade hon gudinnan Venus i Paphos, böjd mot den altareld, hvilkens vårdare är hennes son Cupidon. Så glömde jag plikter, bud, Sara Margareta Hambræa och altihop och stammade de enda holländska ord jag lärt »Mevrouw ik heb haar lief, ik heb haar lief». »Je vous aime bien aussi, parce que vous avez un nez á la grecque», svarade hon, härmande sin mans katederstämma, full af espiéglerie, men i detta samma ögnablick hördes steg, och hon hann blott hviska: gå nu, men kom åter i morgon kl. 10 då är jag seule. Alldeles yr och vimmelkant i hufvudet gick jag hem och raconterade min dilemma för den lugne van der Schink, utlade för honom min andes strid mellan frestelse och plikt, men den spjufvern tog sig för att uppträda som advocatus diaboli och argumentera pro et contra, till dess min svaga Adam blef besluten att infinna sig på madame Ruhnkenias rendez-vous. På aftonen, då vi sutto hos mor Klaasje, voro vi också ovanligt upprymda, och til min ofärd. Sedan vi druckit många stora kannor öl med många små glas persico emellan, for nämligen högmodsdjefvulen i min eljes raisonnabla methaphysicus. Han ville också skryta öfver segrar in castris Veneris och drog mig in i rummet intill, där värdinnans vackra dotter satt och rensade ärter. Helt sans façon knep han henne i kinden ropande: Schatlief, hartje.
S. D. Den z Ianuarri. 115 G D. Upplästes ekk frän Walloch Borgare Ständer ankommit Protocolls-Utdrag af dea i i den» na manad, innefattande åtskilliga anmärkningar med hwilka Wälbemälte Ständ antagit Allmänna Besvärs - och OaconoiniL - samt Bewillnings-Ucstoktens gemensamma Betänkande af den 29 nästlevne Nomember, angående Bränivins-Bränning och Ber willning derföre. — Bonde< Ständer tog ärendet under närmare vfmerivägande och beslöt, akt till alia delar instämma i Walloch Borgare-StändetS B.flut, sa widt det rörer de uppgifna rättelserna, utom hivad som omsormäles i 4 och 6 pnncterne, elier ark 4:de Momentet af projectec i fa matto stulle ändras, art om Landt - Tullarne konimo aic bidehalias ; bör wid mförfrl af Bränwin rrll Gräv-.rna, eriägga Tull och Accis äfrven sa wäl forn hlttuis, men Drank nrä filrc införas man någon si. gs afgift, och i 6 Momentet: att da Magistracenie enjamt synes böra tillkomma att afgöra fräga om Bränwins Mknutcrinaö'ställens inrättande i Städerne, igsom warande ett Polilte ärende, komma ock i början af 5'le Momentet, orden: och TaxcrtnZLmaN att utgå; uti hwilka delar BondeStänvct ansag någon ändring i Utskottens utlåtande icke böra äga rum Härom skulle de öfrige Rejpeciu rve Standen wvrdsamt och wäntigen underrättas, l-it lujora. Lx krvtocollo. 8. bl. IräZsröll. S. DPa derom framstald Proposstiou gillade Bonde-Standet ti l alla delar SkatS-UlchokkekS nu ytterliMe fcredragne