Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men om den händelse inträffade, att Ombudet ändock icke i sådant fall fullföljde talan emot Pröfnings-Comitéens beslut, så blir det i hög grad vigtigt, att, vid en högre Instance, denna försumlighets inverkan på Bevilla ningen kan afböjas och tillsyn ofelbart ega rum derå, att Fastighetsvärdet i allmänhet inom hvart och ett Län icke understiger Minimi-summan. Denna tillsyn har Utskottet vidare ansett lämpligen böra Kongl. Kammar; Hatten tillhöra. Ändtligen ligger ock magt derå, att den Bevillning, sorn i behörig ordning de Skatt* 32 Bevilln.-Uts,kottets Betänkande N:o 12, skyldiga ålägges, blifver rigligt debiterad, uppburen ock redovisad, och i denna del utgöra Bevillningsärendena ett ostridigt ämne för den revisionsrätt, Kongl. Kammar-Rätten, enligt dess Instruction, har att utöfva öfver Räkenskaperne. Men härutöfver anser Utskottet ingen anmärkningseller pröfningsrätt, i de mai och ärenden, som af Taxeringsoch PröfningsCotnitéerna behandlas, böra Kongl. KammarRätten tillkomma; och är det, under dessa Isigter, Utskottet vördsamt får å Motionerne, så vidt de åsyfta inskränkning och bestämmande af gränsorne för Kongl. Kammar-Rättens befattning med Jievitlningsärenden, tillstyrka bifall sålunda, att Kongl. Kammar-Rätten må tillhöra: ato Att i Taxeringsmäl pröfva inkomne besvär, antingen af Skattskyldige eller Kronans Ombud, och i anledning deraf meddela den rättelse hvartill skäl kan förejipnäs. 2to Att väcka och i behörig ordning pröfva anmärkningar, som äsyfia rättelse i Fastighets-värdering, om inom något Län summan af Fastigheternas Taxerings-värde understiger, Bewillii-Utskottets Betänkande N-.o 12. 33 derstigér den i Minimi-Tariffen utsatta min• sta Värde-summa för Länet-, och g.-o
RiksdagsOrd ningen, såsom en ny motion framställt, att, som hittills skedt, Fjerdingsmannatjensten ickeaf Frälset må bestridas, enär, i annat fall, lönebeloppet till nästan oändlighet blef fördeladt, emedan antalet af de tjenstförrättande blefve vida större. Utskottet får, i anledning häraf, fästa R. Sttrs uppmärksamhet på det förhållande, som i Utskottets Memorial N:o 297, sid. 4^9, blifvit anmäldt, nemi. att, genom alla 4 RiksStåndens beslut, R. St:r förordnat, att med Frälsejorden bör åtfölja pligten, att deltaga i utöfningen af Fjerdingsmanna-befattningeo. Beslutet härom, sådant det efter Utskottets förslag af RiksStånden blifvit taget, finnes till innehållet samrnanfattadt uti Utskottets Memorial Sto 335, angående StatsRegleringen i allmänhet. Och då förevarande fråga , af R. St:r således redan pröfvad och afgjord, icke synes kunna vid detta Riksmöte blifva föremål för vidare handläggning, enär, i54 Sta t s-Utskottets i sådant fall ett af R. St:r fattadt beslut skulle, genom ny öfverläggning, kunna upprifvas; liar Utskottet ansett Hr Friherre Wrangels ofvanberörde motion, i följd deraf, icke böra till pröfning upptagas. Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet N:o 190, angrde ersättning till frami. BergsRådet, Friherre Hermelins Arfvingar. (U.-a.) Då Utskottet genom erkållne ProtocollsUtdrag fått inhemta, att Utskottets förenämnde Betänkande blifvit af H. PresteStdndet den 16 sisth Julii samt af V. BorgarcSlåndet och 11.
På några orter hafva väl socknens invånare fri v i 11 ig t förenat sig om att tillskjuta skilnaden emellan hvad Staten består för hvarje dagporlion eller dagralion och hvad detina verkligen kostar; men sådant hörer till undantagen och få icke lagligen tillämpas i allmänhet. Det både billiga och rättsenliga är, att ersättningen för tågande truppers underhåll godtgöres de inqvarteringsskyldige efter portioners och rationers värde den tid på året, prestationen påfordras, hvilket värde, af lätt förklarliga orsaker, vanligen är högre än markegången, som rättas efter provianterings-artiklarnas vid rnarkegårigssättningen ägande pris. — Missförhållandet härutinnan, kunde på det sätt afhjelpas, att antingen markegångs-commissionen berättigades stadga priset å dagportion och dagration, efter omständigheterna, till något visst belopp, äfven om detta skulle med io, 15, 20 och högst 25 proc. öfverstiga markegångsvärdet, eller alt Konungens Bef:h:de bemyndigades, att, efter inhemtade upplysningar, i April månad hvarje år fastställa portions och rations-prisen, sådane de borde vara intill nästa markegångssättning, då markegångsvärdet skulle kunna gälla för tiden från markegångssättningen och intill April månad. Remitterades till StatsUtsk. Å nyo föredrogs Hr Hjertås, Lars, den i5 dennes e. m. på bordet lagda motion ang:de spö- och risstraffets förvandlande i vissa fall till fängelse vid vatten och bröd. H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, Gustaf: Afskaffande af de nämnde straffen är ulan tvifvel en ofelbart blifvande framtids sak; men ostridigt fordrar en så ingripande förändring i vår lagstiftning den största försigtighet. Den måste gå hand i hand med uppfostran och med många andra odlingsframsteg. Manuel behandling är beklagligen mycket gängse i norden; barn få stryk af föräldrar och af lärare. Husagan är laglig i Sverige, och allenast i Sverige. Stryk försonas med böter.
Rikets Ständers Revisorer hafva i deras till Eders Kongl. Majit afgifna underdåniga berättelse om verkställd granskning af statsverkets jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning är 1863, med upptagande af en föregående Statsrevisions anmärkning derom, att det till löneförbättring vid indelta Arméen beviljade anslag utfölle vida senare än lönerna, samt under förklarande, att de delade samma Revisions åsigt det åtgärder borde vidtagas, ledande derhän, att löneförbättringarne kunde samtidigt med lönerna utbetalas, — förmält sig böra ånyo fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å berörde, för löntagarne ogynnsamma förhållande, som fortfarande egde rum. Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga remiss, tecknad å förenämnda revisionsberättelse, får Eders Kongl. Maj:ts och rikets Krigs-kollegii Aflöningsafdelning underdånigst anföra: att, med anledning af Rikets Ständers år 1861 församlade Revisorers framställning och Krigs-kollegii den 10 December samma år afgifna underdåniga utlåtande röran - 40 — 314 de ifrågavarande ämne, Eders Kongl. Majit, genom nådigt bref den 10 påföljde Januari, förklarat, att någon förändring uti redan meddelade föreskrifter i afseende å sättet och tiden för löneförbättringsmedlens utbetalning icke för närvarande lämpligen kunde ske, samt att Kollegium låtit under förra hälften af åren 1864 och 1865, uppå vederbörande Regementsoch Kårchefs-embetens derom gjorda framställningar, utanordna förskott ä föregående års löneförbättringsmedel, till omkring 80 procent af nästföregående årets fastställda fördelningssumma, hvarefter återstoden utfallit, sedan fördelningen för året blifvit af Eders Kongl. Majit i nåder pröfvad och fastställd. Och får Kollegium slutligen i underdånighet tillägga att, för så vidt Kollegium har sig bekant, någon klagan på sednaste tiden icke försports öfver nu angifna sättet för löneförbättringsmedlens utbetalande.
Början 14 H. 12 178 D,e n 1 November f. m. af 63:dje §:n R. F. lyder sålunda: ”Dessutom böra, för oförutsedda händelser, tvenne serskilda tillräckliga summor anslås, oe,h till utbetalning å R. St:rs Riksg:s-Kont. anvisas; den ena att vara tillgänglig, då Konungen, lill Rikets försvar, eller andia högst vigliga och angelägna ändamål, sedan liela Stats-Rädets tankar deröfver blifvit inhemtade, finnér den vara oundvikligen nödig.” Det är detta kreditiv, som är omhandladt i den punkt af Ullål., som 1111 utgör föremål för R. o. Adis öfverläggning. Grundlagen säger, att den anvisade summan bör vara tillräcklig. I afseende ä dess belopp bar K. M. aflälil en Nådig Propos. till R. St., och det lärer icke kunna af någon förnekas, att Konungen, som leder Rikets yttre politik, är bäst i tillfälle att bedöma tillräckligheten af ifrågavaride summas belopp. Man lärer ieke heller kunna med skäl säga, alt den af K. lil. äskade kreditiv-snmoian är för högt tilltagen, då ett krig emellan verldens mäktigaste nationer, som snart kan antaga jättelika proportioner, redan blifvit földt nära vårt fäderneslands gränsor, och uti hvilken strid vi snart kunna måhända nödgas alt deltaga. StatsUlsk. har nogsamt öfvervägt allt detta, och med anledn. af närvarande politiska förvecklingar tillstyrkt bifall till K. ilis Nåd. Propos. Den föregide talaren bar yttrat, att han fullkomligt gillade den af K. M. afgifna neul cal i tets-förk lai ingen, men att han ansåg, det Sverige och Norrige oundvikligen nästk. år måste deltaga i kriget. Då jag hörde delta yttrande fällas, kunde jag ej föreställa mig annat, än att den värde talaren skulle komma till den slutsats, att den äskade kreditiv-förhöjningen vore af behofvet högeligen påkallad.
Nådiga ^topofitionf angåenbe m> ffdreffioalf^ororbning; 76:o". angåenbe fonfibrdnneri * rebflrap# fierfalbiga farn* manfdttning; 77:0. ben 1 r ife br irar i i, angåenbe forflaring ofroer ^ongl. 5fta/:t# Orås biga ftororduing ben 18 ©eeember 1823; 7S:0> angåenbe fordnbrab rebaction af 62. §, i hongil gororbmngen om jTogarne i Oeifet af ben r Stugufli 180?; 79:0. ben 26 ^ebruarii, om författning# roibtaganbe tiii förekommande af obehörigt bro/f mål meb tionben# räknande; go:o< meb forfXag tiii anbringar i ^ongl. ■ om f®eklddnad#^©imfionet# inrdttanbe rott Då(f#?9vegementena; 32:0, ben 11 Oftat#, om förändring i fältet för ©runbrantorneo utgörande; 83:0; ben i? Oftaro, angåenbe anflalter för 23erg#Danbteringen# upp* D/elpande i Storebotten# ian; 84:o, om anflag af allmänna mebel till SftaDigaton#*(Scf)C» tor» inrdttanbe'; 87:0. ben 18 Sftar#, angåenbe fdrdnbring af dfongl, O^affo Stådiga Jdtetbning emot oloflig inforfel ocf) utforfel af 10 ar or». $. 92- ©eban be t ©tatS#Råbet foebe pretocoH RItfmit, i öfmerenSflatnmefle meb iof. od) 106. §. §. Regeringsformen famt 2g. §.
Majit gil vit Rikets Ständer tillkänna, alt, sedan dels Götheborgs och Robus läns lullmäglige af Bonde-ståndet vid sistlörflutne riksdag, dels enskilde personer, uti till Kongl. Majit ingifna serskilda skrifter, i underdånighet anhållit, att då, enligt det för Båtsmanshållet i Bohus län år i6'85 upprättade och under den 16 Januari 1789 i nåder stadfäslade kontrakt, lolehållarne vore skyldige att gifva sine båtsmän vid deras uppfordring, en månads kost, bestående af 2 lisp. bröd, 1 lisp. kött och fläsk, b skålp. smör, 4 skälp ost och 10 skålp. torr fisk, eller annat i stället, jemte något förskott på lönen, om båtsmannen deraf vore i behof, utan någon förbindelse att i öfrigt bestå honom vägkost, penningar eller skjuts; men rotehållarne vid rikets öfriga rolerade båtsmanshåll, genom Kongl, förordningen den 23 Maj 1690, blifvit befriade från åliggandet att lenina båtsmännen någon ntredningskosl, såvida de försåge dem antingen med nöjaktigt underhåll i matsäcken eller med penningar för så mångå dagar, som båtsmännen, efter tågordningen, borde vara på väg till samlingsplatsen, och derjemte förhjelpte båtsmannens tross till samma plats; rotehållarne vid länets tvenne båtsmans-kompagnier måtte befrias från eller medgifvas lindring uti skyldigheten att förse sina båtsmän vid ileras uppfordringar meu en månads utredningskost, förvandlad i penningar efter årets markegångstaxa för länet, eller ortens pris, emot förbindelse att lemna båtsmännen underhåll lill samlingsplatsen; Kongl. Majit, ilen 6 November 1845. i nåder anbefallt förvaltningen af Sjöärendena samt Kammar-kollegium att låta böra samtliga rotehållarne vid förenämnde båtsmans-kompagnier, dels huruvida de alla Bih. till R.
Jag beklagar djupt, att här kunna finnas talare, hvilkas uppträdande kan hafva den verkan, att det Den 27 April f. m. pä ett eller annat sätt afklipper vår yttranderätt. Så betraktar jag Hr Crusenstolpes uppträdande. Jag får till prot. förklara, att jag visserligen icke anser den citation af grundlagen , som Hr Gr. o. Landtm, gjort, hafva varit den rätta, emedan 90 § Reg.F. på intet sätt kan så tydas, som Hr Gr. o. Landtm, framställt densamma. Det är ingen förment att såsom argumenter anföra sådana facta, som han anser nödvändigt, för att derpå grunda ett omdöme; men deremot anser jag Landtm, hafva full rätt, och äfven åliggande, att föra en talare till rätta, som går utom ämnet, och det har Hr Crusenstolpe gjort, då han begärt att få framställa en tafla öfver Regeringens förfarande från längre tid tillbaka. Det måtte icke kunna vara föremål för en framställning vid en prot.-justering för d. 3 sisth Febr.; och det är blott på denua grund Hr Gr. o. Landtm, kan anmoda Hr Crusenstolpe att icke fortsätta sitt yttrande. Men jag ber att få återkalla i R. o. Ad:s minne det beslut, som R. o. Ad. fattat att på annat sätt än genom stampningar gifva sina opinioner tillkänna. Jag tror icke, att det är på det sättet, som en talare kan nedtystas eller bör låta nedtysta sig. Jag anhåller, att Hr Gr. o. Landtm ville till R. o. Ad. hemställa, om icke R. o. Ad. vill förnya ett en gång fattadt beslut att icke tillåta någon tillkännagifva sitt tänkesätt genom buller och stampning, oförenligt med den värdighet, som bör utmarka R. o. Ad., såsom en detibererande församling. Många hördes härtill yttra deras bifall. Hr Dalman förenade sig med Gr. Horn. Hr Lagerhjelm, Pehr:
För medel, sa~ninanskj utna af s t y r elseinedlemmar, inköptes 20 exemplar af doktor Widepströms nyssnamncla skrift. Tili Iivart och ett af föreningens ombud sändes ett exempldr. - Afven af en annan läkare, doktor P. Silfverskiöld, har föreningen fått ett offent1.igt erkännaizcle. I sin bok V&amp; s7colu~z~ / &amp; ~,zs 7zukovd~cl säger lian, i tal. om skolflicl~ors klädsel, att » driiktrefomif öreniiigeils %ol.clr&amp;kt Iran härvid tagas till ett godt mönster)): E, Ehuru fördomar, gamla vanor och 1.ikgiltighet ' alltjämt lägga hinder i vägen för Drälrtreforn~f ' öreniiigens verksamhet, lin dock erkanilaiide och intresse frrbii inångn hhll konlinit deii till del. Förenii~gens modeller II afva vinnni t utbredning, visserI ' Vid flere skolor, afven i la.iiclsorten, ~iivaiiiles föreningeiis rnoclell till slcoltli~&amp;l~t. Hos fröken Olilsson beställas h X g e u omkr. GO delade kjolar och 80 reformlif. Hos mången torde okunnighet om livad föreningen &amp; stadkoininit vara orsaken till likgiltigheten. få höra det befängda pistiiendet a t t Draktreformföreningeils enda modell är den s. k. f reform kl ad ni ng en)) - e t t plagg. 31totng.a sviifi-a i fullständig okunnighet om a t t föreningen bland sina modeller har utstyrsel för späda barn? full up sättning försbarii 1-5 år, skol-, grossess-, sportoch tiiristdräkt m. m. - Onskligt vore, att de personer, som använda klader efter föreningens nlodeller, ville inga son1 medlemmar i föreningen och p&amp; s&amp; s ä t t stödja dess verksamhet. I Petersburg har föreningen att två medlemmar, namligen tvsinne af förestfindarinnorna i Catharinainstitiitet darstädes.
Uaj:t, vid den n^a airstaltens införande i ljäder fästade villtor. Konzl. IVIaj:t täelrtes, livad 8tat8-kädet sälurrda i underdänizlret yttrat oelr lrenrställt, i ljäder Zilla, men förklarade derjemte, det LonZl. IVK>j:l 8liulle ineel okekaA 3N80 oek kvilken Kon-;I. IVIajil i l^aelev n^^elva-;3 al 8lal8-LAelel oek (lke5en 5ov Landl56v8V3V8-5>e^ai teinenlel 311 undev denna ela^ meddela vedevkovande I^on^l. Neel afseende 8 livad I^onAl. IVI3^:1 i l^äclei' 13 8 s m m » n ^ r.1 F ötver ?iille!ctts ^rmoen8 Uumer-8k^rltr>, »tv6N8NN> olver llo ?iu,nror, som clerot lrnnos inltiogne, «le!s i ue!» tor ^rmeeos t.öi,e-rez>Iei in^ oel> liels tor serskilt!» »!i«l»m»I. ku,I-lX„- I^lkeetive c stei' I>l!UI. n>0l' till lening. Is Dilo .. — 904 H/a/rls ^»cirg-r 2V.-0 106. ^ rr m ä',' ^ n r rr § a /'. l:o luclrggningen till Köne-regleringen gs 148 Lgvgllerioell 1,446 Insinteri-Nllmer. iblgncl Ovillig forstnämncle 59 äro vsegnte sär OingstOällning, grumigr sig u^,^>ä K.ongl> Nlgj:ts Näcligg
Srand bemödat sig ar ådagalägga de skal, hivilka ds rrort wala werkande kll en sa beskaffad förbättring uki berörde Författning, stm instämde med Konungens Nådiga afsigt ech ändamalet för den skjutsande Allmogens lättnad. Sä snart den principen ankages, ak SkjutsInrättningen ätmindstone icke för ber »ärwarande ln>, ställas pä en hel annan fot än den nu gällande; sa 846 bör onekligen förnämsta ögnamärkct wara pätänkande^ af (adana mede!, hwar igenom dxn tryckande tyngd Jordbrukaren medelst ffiucSnings beswäret nu får ivid». kä„!>as, warder afhulpen eller genom »agon moiswa,. rande ersättning uo.derhjelpt. Den betalning eller skjutslega, som nu ar fastställd, gör iegalunoa lilsnllest i betraktande emot iva ruprisernas stegring, hästars och redstaps anstaffaiwc. och underhållande jamt Folks tidsspillan, ined mera, Wi hasme sör-stagir, ak den borde ril 16 st. milen, per HD okas'—och ehuru icke tilräckelig i allt, s synnerhet för wista orter, more likwäl dä, ansenligt i., detta ämne hulpel. Erfarenheten har wifat, huruledes Resande ganska ofta mitzhandla och iörderfwa den ffjutsandes kreatur (en för 'honom understundom gansta betydlig egendom), häldst ve,- icke warit honom ttlläker-, ar sjelf köra dem eller mekfolm, Denna sa godt som stospo». riska rattighece!, för Resande ber ju afstaffrS rorssi», rer och Vouden mäste dä förunnas den billiga och, naturliga magt at alltid köra för hwad. last. font häldst. Men 'deremot ti! en ömsesides säkerhet äläggas witz., lampeligt answar, at wara framme pä bestämd tid.
C. och D. Bifollos; och 3:o. Yttrandet sid. 25, i anledning af Herrar Ribbings och BodeUs der omförmälda yrkanden. Bifölls. S. D. Föredrogos och godkändes: l:o. Expeditions-Utskottets Memorial N:o 8, angående anmälan hos Kongl. Maj:t af Rikets Ständers beslut, i fråga om Kongl. Bergs-kollegii indragning, m. m., och 2:o. I berörde ämne uppsatt förslag lill Rikets Ständers underdåniga skrifvelse N:o 144. Frän Hederv. Bonde-Ständet. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets Betänkande N:o 46, i anledning af ej mindre Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående utvidgad religions-frihet och vissa dermed gemenskap egande ämnen, än äfven särskilda dermed sammanhängande, inom Riks-Stånden väckta, motioner, bifölls hvad Utskottet först å sid. 22 och å 25 sidan tillstyrkt, men Utskottets förslag till beslut under Litt. A. B. C. och D. återremitterades, på grund af deremot framställda anmärkningar. Den 31 Oktober och 4 November. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 7 och 10 Oktober på bordet lagda Betänkande N:o 46, i anledning af ej mindre Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående utvidgad religions-frihet och vissa dermed gemenskap egande ämnen, än äfven särskilda dermed sammanhängande, inom Riks-Stånden väckta, motioner, godkändes Utskottets tillstyrkande, det måtte Rikets Ständer förklara, dels att Kongl. Maj:ts ifrågavarande Nådiga Proposition, likasom Herr BodeUs framställning, så vidt Prot.-Utdrag den 4 November i857.
fullt prydd med blommor och grönt. Presenter — Det öfverlämnar jag åt Hilma att bestämanlände från konungen, kronprinsparet och den ma, Hilma har alltid så god smak. k. familjens öfriga medlemmar samt från de uppHilma betraktade uppmärksamt sina planscher. vaktande damerna. Drottningen hade undanbedt — Se här, — sade hon — hvad tycker fröken sig uppvaktningar med anledning af dagens beom der här modellen? tydelse. — Jo den är nog vacker, — svarade Sigrid * efter en prof vande granskning — men den förefaller Furstliga gäster i stor mängd hafva i dessa allt bra arbetsam. — Ja, det är den nog, förstås! dagar aflagt besök vid vårt svenska hof. Utom de — Nej, vet Hilma, då ta vi en enklare modell. redan förut omnämnda, storfursten Vladimir från Ryssland med gemål och son, änkekronprinsesSe, den här, t. ex. hvad säger Hilma om den? — Den passar nog utmärkt åt fröken som har san Stefanie från Österrike samt fursten och furstinnan af Reuss, hafva nu senast anländt vacker figur. Och så med en modern krage och konung Leopold af Belgien samt konung Choulalitet snörmakeri, kanske det skulle nog bli myclongkorn af Siam med son. Alla hafva visat vår ket klädsamt. ts DUN 224 Ja, om Hilma ville sy den då på det sättet. — Ja, det skall jag göra, och fröken kan lita p på, att jag skall göra allt hvad jag möjligen kan tor att fröken skall få den i nästa vecka. — Så rysligt snällt! Men det känns riktigt på- kostande, om Hilma nu skall behöfva öfveranstränga sig för min skull! Hilma nickade tacksamt. H — Det är så roligt att arbeta åt fröken, ty P fröken har alltid varit så snäll emot mig. Tänk, att det är nu åtta år, sedan jag sydde Mi den första klädningen åt fröken, det var då 0 fröken gick och läste. — Ja, det minns jag nog! Men på den tiden d© var Hilma glad som en lärka, ja, ännu för tre å fyra år sedan kommer jag ihåg, hur Hilma gnolade och sjöng jämt. Men så kom med ens någonting emellan.
Denna discussion har det felet, att sväfva ifrån det ena ämnet till det andra. Jag nödgas följa en särlan sväfning, och får understödja en uppgift af Ur von Hartmansdorff, som har nämnt, att det kommit till hans kunskap, att en gevärslillverkare vid Husqvarna factori hegart sysselsättning, men ej fått, och Hr von Hartmansdorff tiar deruti funnit ett bevis för anslagets otillräcklighet. Jag får lemna honom den upplysningen, att enligt hvad till min kunskap kommit, har icke Glott en eller några få, utan ganska många af ortens innevånare hegart sysselsättning vid gevärstillverkningen, men ej erhållit den. Jag hemställer, i anledn. deraf, om icke R. St. skulle nf Hr von Hartroansdorffs yttrande finna anledn., att i lind. fästa K. M:s uppmärksamhet på följande vigtiga företräden, som Husqvarna gevärsfactori har framför öfriga faclorier i hela Riket. Hr Frih. o. Landtm, afhröt Hr af Uhr samt hemställde till honom, huruvida icke frågan oin Husqvarna hörde till eit annat ämne än det, som nu vore föredraget och föremål för R. o. Ad:s pröfning, nemi. befästningsarbetena vid Waxholm och i Stockholms skärgård. Hr af Uhr hemställde till Hr Landtm., om han finge fortfara eller icke. Hr Landtm, förklarade, att Hr af Uhr linde ordet, och Hr Landtm, hemställde blott, att han måtte hålla sig till det ämne, som nu vore för R. o. Ad. föredraget. Hr af Uhr afstod fiån ordet. Hr Nordensköld: Någon har sagt mig, att jag nämnt ordet sjöfästning. Jag tror också att jag gjorde det, och i anledn. deraf har Gr. Anckarsvärd gjort den framställningen, som skulle jag möjligen hafva menat en sjöfästning af den stora omfattning, alt den inom sig ägde alla försvarsmedel, stora förråder o. s. v. och skulle kunna uthärda en längre belägring. Delta var visserligen aldrig min mening.
Den enskildte uppfostran har dessutom felet af bristande täflan, af veklighet i föräldrars hus, och af saknadt umgänge med jemriårigej hvarunder desse vänskapsband tilknytas, hvilka starkast af alla, lifvande ynglingens glada minneli tili en mognare ålder, gifva stöd åt den på tjenstemannabanan eller i samhällslifvet inträdande ynglingen, och då i synnerhet äro af Vigt för den medellösa och på Famillerelatiog ner blottade, som eljest står ensam och förlorad i den nya krets, hvari han intrader* Då vi nu genomgått den offentliga oell enskildta uppfostrans olika delar, funnit att tjniverjiteterne äro olämplige för deri på Carl. berg Den tH Maji f m. tSl \ berg befintliga åld-rn; att Gymnajterne ej äro tjenlige för andra än de som ägna sig till lärdomsståndet, att TrivialSkolome äro för en yngre ålder än den pä Carlberg befintlige, att Apologi[ISkolorne icke kunna uppfylla ändamålet af en solid vettenskaplig bildning, och att den Enjkildta uppfoftran är mera gjord för det milda könets stilla dygder, än för mannens: så frågar jag hvarejl skall ungdomen, som ämnar sig till krigsståndet inhemta de förberedande kunskaper, som dertill erfordras, om Carlberg förstöres? må man icke svara mig, de få inhemta dm hvarejl de behaga, det vore ungefär som att anbefalla ynglingen lära simma, der intet vatten finnes. Om Sverige, som Herr Montgomerie anför, ägt stora Generaler och skicklige Officerare under Gustaf Adolph den Störes och derpå följande Carlars tid, ehuru det då icke ägde någon KrigsAeademie, 6å bevisar detta icke mer, än om man sade att Birger Jarl, Torkel Knutson och Matts Kettihnundson varit store män utan att kunna läsa och skrifva och man deraf ville draga den slutsats, attman ej bör kunna läsa och skrifva för att blifva en stor man.