Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Alla sådana anstalter böra, efter min fulla öfvertygelse, anses höra Under PolisFörfattningarna, och på sådan grund Landshöfdingarne äga rättighet att omedelbart pliktfälla de försumliga; och jag yrkar, i anledning af denna min anmärkning, att Betänkandet måtte till Lagutskottet-återförvisas. Grefve Liljencrantz , Johan Wilhelm: Jemte det jag förenar mig med Friherre Hjerta, anser jag mig böra försäkra, att ingen ting kunde vara otjenligare, än att söka draga Polismål 442 Den 19 Juni. från Exccutiva magten till Domstolarna. Äfv^n de försumliga i väglagning skulle sjelfve dervid på dubbelt sait förlora; ty lör det första begagna de oftare landsvägen än de laga den , och dernäst kan inkallandet till ett Canzliförhör, sorn ofta gör tillfyllest, aldrig jemnföras med tidspillan och kostnaden af lagföring. Hine Excellenee Herr Grefven och Landt Mar» skalken gjorde proposition till återremiss, hvilken med Ja och Nej besvarades. Friherre Cederström, Anders, begärde votering; yttrandes sig derjemte, uppå fråga af Friherre Hjerta, örn han ej lunne Landshöfdingen Embetenas åtgärd härvid nyttig: att den så kunde synas för Embetsmannen, men att Landtmannen skulle otvifvelaktigt bifalla Utskottets förslag. *• Grefve Mörner, Adolph Göran: Jag anhål-' ler att man malte erinra sig skillnaden imellan tvistemål och polismål. Det nu ifrågavarande är otvifvelaktigt af det sednare slaget. Alla Polismål fordra skyndsamhet i verkställigheten, och man lärer ej kunna neka, att detta är af sådan beskaffenhet. Om man dessutom kommer ihåg, att ansvar åligger Landshöfdingarna, så lärer man lätt finna, att någon våda genom deras befattning härmed icke är att befara. För öfrigt synes det mig vara utan ändamål att votera öfver ett ämne, hvarå å - Dm 19 Juni. 443 terremiss är begärd, hvilken jag, för min del, tillstyrker. Herr Danchvardt, Carl Gustaf:
Utskottet — för att möjligen förebygga den endast tidsödande sysselsättningen med samma ämne vid kommande Riksdagar — vid de nu ifrågavarande motioner böra fasta en uppmärksamhet, hvilken eljest kunde synas mindre behöflig. Hvad först angår Pehr Erik Anderssons motion, vittnar denna i hög grad om ofvannämnde obekantskap. Deri säges, att »dessa embeten, inrättade för den katholska lärans upprätthållande, öfverginge såsom bihang till den rena Evangeliska Lutherska läran.» Meningen är synbarligen, att Biskops-embetena, stiftade till medel och värn för papismen, kommo olyckligtvis att, såsom en skadlig hierarkisk institution, oaktadt reformationen, i Sverige qvarstå. Tvärtom är dock förhållandet, att reformationen äfven deruti handlade i enlighet med sin princip , att Biskops-embetet, stiftudt af Apostlarne och således jemnårigt med den synliga kyrkan, samt ursprungligen afseende uppsigten öfver de större församlings-systemer, hvari hela den yttre kyrkan efter organisk grund visligen indelades, just genom reformationen återfördes till denna sin ursprungligt apostoliska, för beredandet af ordning och renhet nödvändiga karakter, med förkastande af all den magiska sanktion och förtryckande makt, hvarmed Romersk vidskepelse eller herrsklystnad detsamma förfalskat. Samma obekantskap med förhållandet ådagalägges ock, då det säges, att Svenska biskoparne »bibehålla ännu sina, under mörksens tider tillvunna, aflönings-förmåner. I huru ringa män de af Staten gifna vilkor, i åtskilliga stift ej ens jemförliga ined Rikets större pastorater, motsvara de inkomster, särdeles af gods och gårdar, hvilka, genom 1527 års reduktion, från biskopsstolarne indrogos, är dock allmänt bekant. Huru härmed må hafva förhållit sig, kan för öfrigt deraf slutas, att, äfven för närvarande, de största Svenska biskopslöner icke uppgå till mer än få procent af hvad katholska, äfvensom Grekiska och Anglikanska biskopar ännu åtnjuta.
Och ditt rykte gick vida ut ibland Hedningarna, för dina fägrings skull, den ganska fullkomlig var, genom sådana prydning, som jag uppå dig hängt hade, säger Herren Herren. Men du förlätst dig uppå dina fägring; och efter du så beprisad vast, bedref du horeri, så att du gjorde dig menliga hvarjom och enom, som framom gick, och gjorde hans vilja. Och du tog af din kläder, och gjorde dig brokot altare deraf, och bedraf ditt horeri deruppå, såsom aldrig någon tid skedt är, eller ske skall. Och du tog ock din sköna tyg, som jag dig af mitt guld och silfver gifvit hade, och gjorde dig mansbeläte deraf, och bedref ditt horeri med dem. Och tog din stickade kläder, och betäckte dem dermed; och mina oljo och rökverk lade du fram för dem. Min mat, som jag dig gaf till att äta, semlor, oljo och hannog, lade du för dem till en söt rök; ja det kom dertill, säger Herren Herren. Du togst dina söner och döttrar, som du mig födt hade, och offrade dem, dem till spis; menar du nu, att det en ringa ting är med ditt horeri; Att du slagtar min barn, och låter dem för dem uppbränna? Likväl hafver du, i all din styggelse och horeri, icke ens tänkt uppå dins ungdoms tid, huru blott och nakot du vast, och lågst i ditt blod. Öfver alla dessa dina ondsko, ack ve! ve dig, säger Herren Herren; Byggde du dig bergkyrkor, och gjorde dig bergaltare på alla gator; Och främst på alla vägar byggde du dig bergaltare, och gjorde dina fägring till en styggelse; du neg med din ben för alla de der framgingo, och bedref stort boleri. Först bedraf du boleri med dinom grannom, Egypti barnom, hvilke stort kött hade, och brukade stort boleri, till att reta mig. Men jag räckte mina hand ut emot dig, och styrde sådana ditt sätt, och öfvergaf dig uti dina fiendars vilja, de Philisteers döttrars, hvilke skämdes för ditt skamlösa väsende.
Jemte det innehållet af denna skrifvelse skulle Stats-Crintorct tili efterrättelse meddelas, ville Kongl. Maj;t till Ecclésiastik-Expeditionens föredragning hafva öfverlemnat frågan om infordrande af de uppgifter, hvilka till uppgörande af de genom Rikets Ständer begärda Special-stater för Ciereciet samt Gymnasiioch Skol-staterne Yoro af nöden. 61:0 Angående stämplade Pappers-ufgiftén. Anmäld d. iö Januarii i83o. Kongl. Maj:t gillade Rikets Ständers underdåniga förslag till författning i ämnet, med åtskilliga ändringar och tillägg i afseende på controleii, samt med förklarande, att författningen borde tjena tili efterrättelse ifrån den 1 April. iS3o. 62:0 Angående dispositionen af f. d. Allmänna Magasins-Directionens hus och byggnader. Anmäld d. 16 .Tanuarii s. å. Kongl. Maj:t, som fann Rikets Ständer* beslut, i afseende på de byggnader, hvilka redan blifvit till andra allmänna föremål upplåtne, böra vederbörande till efterrättelse meddelas, ville, i fråga om de öfriga byggnadernas bibehållande för hushållningen med Kronans span måls-intrader eiler försäljning, hafva in hern tat Stats-Contorets underdåniga utlåtande. Frågan om Magasinsregleringen afgjordes d. 5 Maji i83a 63:0 Angående beviljadt anslag lill Götha Canalbyggnads fullbordande. Anmäld d. 2 3 Januarii s. å. Härom skulle Götha Cannl-Direetion i Nåder förståndigas. 64 O Angående den till liqviderande af åtskilliga Amerieansk» medborgares fordringar å mindre creditivet lyftade summa. Anmäld d. a3 Januarii s. å. och Stats-Contoret till kännedom meddelad. Bil. till R. St. Just. ömbudsm. Em b. Ber. d, i5 Sun, i834. 6g 65 '.O Angående godtgörande af den brist i anslagen, som uppkommer, då Riksmarkegången öfverstiger 6 R:dr tunnan. Anmäld d. n3 Januarii s. å.
Sedan Collegiernes gemensamma betänkandé inkommit, hlef det, under den 2 3 Januarii 18 2 2 , jemte alla hithörande handlingar, af Ed#rs Kongl. Maj:t nådigst remiiteradt till Vetenskaps-Akadeinien, ”sorn eger att, efter öfvervägande af hvad dervid blifvit anfördt, författa och till Eder Kongl; Maj:t i underdånighet insända förslag till en förnyad allmän Författning rörande Mått, Mål öch Vigt; hVatVid likväl hufvudsakligt afseende bör fästas, mindre på en fullkomlig vetenskaplig nöggrar.het, än på hvad sorn i tillämpningen skulle leda till största lätthet och redighet; och bör detta underdåniga Förslag så tidigt upprättas och insändas, att det kan, innan nästa Riksdag, till allmän kännedom genom trycket utgifva?.” Då Veteriskaps-Academien nu går att fullgöra denna Eder Kongl Majtts nådiga befall ning; anser hon sig böta först i korthet upptaga och med egna anmärkningar beledsaga hvad Coilegierne till grund för deras underdåniga anförande framställa. CommerceCollegium, i likhet med dess förut gifne utlåtande, tillstyrker Commissionens af 1789 förslag, jemte de sedermera i fråga satta Justering af Mått, Mål och Vigt, samt bruket af Pyndare, på sätt Landtmäteri-Cöntoirets Chef föreslagit. Bergs-Colieginm, på lika vis enligt sitt föD ra betänkande, tillstyrker tunnemålets utvidgande till 6j kannors struken tunna; och att rågen för salt, malt och kalk, blir lika med Sparinmålstunnan, häldst ”hvad utrikes salttullen angår, hvilken är faststäld efter tunnans nu varande innehåll, densamma genom en lätt Ut - Betänkande om Mätt, Mai och Vigt. 287 räkning kan förhöjas i samma mån tunnan blif ver större.”
Departements-Chefcn : Taffelpenningar 2,500: Departementets Expedition: Expeditions-Chefen 3,000: Öfrige Ernbetsoch Tjenstemän 12,024: 32. — Kammar-Collegium Stats-Conloret med Krono-Magasincrne samt Vågslaterne i Fahlun och Avesta Chartoe-SigillatceVerket: Löningar 3,516: Chartae-Sigillatae-omkostnader, Förslagsanslag 70,000: Myntoch Control-Verken: Löningar 7,428: 16. — Till Myntets drift 8,000: Omkostnader för Control-Verket, För slags-anslag 2,300: Kammar-Rätten Öfver-Intendents-Embetet Post-Verket (kontanta anslaget på förslag, att af Postmedlen direkte utgå) Tull-Verket (Förslags-anslag att af Tullmedlen direkte utgå) Jägeri-Stalen Lyshållning m. fl. utgifter för Kronans hus i Stockholm, Förslags-anslag Byggnader och Reparationer i Stockholm Byggnader och Reparationer i Landsorterne Magasins-byggnader i Slockholm Magasins-byggnader i Landsorterne Transport Penningar. Kronovärdi. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Mått. Värde ä 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde förslagsvis å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde. Penningar. Kronovärdi. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Summa Banko. Mått. Värde a 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde förslagsvis å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde. Departements-Chefen : Departementets Expedition: Expeditions-Chefen 3,000: Öfrige Embetsoch Tjenstemän 11,824:32.— Riks-Archivet Kongl. Biblioteket Clerccie-Staten, i allmänhet 210,312: 32. — Biskopens på Gottland lön, Förslagsanslag 2,000: Pastors i Fahlun anslag af l’/2 Skeppund Koppar, Förslags-anslag 195:
Plötsligt vid en krökning af vägen hörde han ett svagt skrik; han var nära att stöta emot Julia, som kom honom till mötes. »Ni skrämmer då lifvet af en», utbrast hon häftigt. »Det är alldeles emot min vilja», svarade han och skrattade. »Jag trodde att skogen var för alla.» »Nå, kom då och gå ordentligt bredvid mig!» Hon gjorde en inbjudande rörelse med handen. Tofte lydde och gick en stund utan att tala bredvid henne ned åt stigen. »Vet ni egentligen, hvilken förträfflig hustru ni har?» frågade hon derpå plötsligt. »Jag inbillar mig det», svarade han. »För resten har ni ju berättat mig det så ofta, att jag snart borde ha lärt mig förstå det.» »Hon är allt för god för er, det vill jag bara säga er», sade hon utmanande. »Hvad menar ni egentligen med det?» Tofte blef förargad. Han tyckte nog om, att man berömde hans hustru, men icke på hans bekostnad. Julia brast ut i gapskratt. »Ack, denna manliga fåfänga! Att ni verkligen ett ögonblick kan tro, att ni är värd att upplösa hennes skoband.» »Nå, men förklara er! Hvad menar ni dermed!» sade han igen. »Jo», sade hon och stannade, medan hennes ögon plötsligt fingo ett allvarligt uttryck. »Jag menar, att ni äro så olika som natt och dag. Hos henne är allting ljus och frid. Jag kan knappt tänka mig, att hon har någon, till med den allra minsta, lilla menskliga svaghet! — Och ni! — en sådan der konstnärsnatur!» Hon stötte honom med den flata handen för bröstet. »Jag, stackare, som hvarken kan sjunga eller spela», svarade han. »Åh, ni förstår mycket väl hvad jag menar», svarade hon och snurrade ifrigt på sitt parasollskaft. »Det kommer inte an på hvad man kan prestera. Tänk hur många idioter, som fått ett ypperligt instrument i halsen! Nej det kommer an på hvad man har inom sig!» Hon tryckte handen mot hjertat. »Ni är af samma slags oroliga natur som jag sjelf. Det är något, som beständigt drifver och jagar en. Man är aldrig lycklig, och dock har man en så outsläcklig törst efter lycka, efter en verklig hjertelycka! Inte sant?»
Ti 1 svar härå ankom Herr General-Majorens och Landshöfdingen® rn. m. Grefve von Rose s Embets Memorial af den 21 November, deruti H err Grefven, General Majoren och Landshöfdingen, under erkännande, att de ännu till efterrättelse gällande Uppbörds - Författningar icke blifvit till alla delar behörigen verkställde i Götheborgs och Bohus Län, uppgifver såsom tillfällige orsaker, hvilka härtill föranledt, att så väl Krono Fogdarne, som Lands-Karnmereraren under Kriget skola varit så sysselsatte med andra Förrättningar, att dem betagits tillfälle, au med vederbörlig noggranhet sköta deras vanliga göromål; Och att Herr Grefven, GeneralMajoren och Landshöfdingen sjelf varit hindrad af flere serskildte af Kongl. Majit Herr Grefven, General - Majoren och Landshöfdingen Nådigst lernnade uppdrag; äfvensom Herr Grefven, General - Majoren och Landshöfdingen uns. der fern och en half månads tid varit frånvarande i Norrige, samt sedermera 3:ne månader 12 6o Stats-ZJtskottets Betankanden. vid Riksdagen i Stockholm, hvilket allt skall vållat, att de af Commirsarierne fordrade åtgärder vid Uppbördens bedrifvande kommit att saknas, Tilläggaades Herr Grefven, GeneralMajoren och Landshöfdingen, det Herr Grefven, General - Majoren och Landshöfdingen nu mera icke skall kunna förskaffa någre vidare uppgifter på det belopp af Riksgälds-Contoirets medel som vid hvarje Uppbörds-Stävnma influtit, emedan, vid anställd undersökning, sådane JLvtr.ict dels icke äro fullständigt inkomne, dels äro för agde bland andre Handlingar. Och sedan Uppbörden nu mera är lill fullo indrifven, hvilket Herrar
Krigslydnaden fordrar stränga Krigslagar; ett motsatt förhållande skulle leda till menliga följder, som af Herr Cederschjöld eller någon annan ej kunna beräknas. Konungen, som anfört stora massor af conscriberade, vet bättre, än någon, hvilka Krigslagar för ett sådant manskap äro användbare och nödiga för Krigslydnadens bibehållande. Vi behöfva således ej frukta, att Straffbestämmelserne i de nya Krigsartiklarne kunua blifva för vårt Beväringsmanskap olämpelige. Herr Cederschjöld: Jag har framställt min önskan om serskilta Lagbestämmelser för det conscriberade Manskapet blott för 4* 5a Den ii Maj i. ilen händelse, att extrajudiciel!» kroppsstraff komma att för Armeen i allmänhet qvarstå uti de nya Krigs Artiklarne. Jag känner väl, att befallning redan varit gifven om sädane straffs afskaffandc; men då jag derjemte vet, alt de likväl ofta tillämpas, äfven vid den Corps, som är så ömtålig om sin beder, att Manskapet icke ens får söka någon slags arbetsförtjenst under lediga stunder; så tror jag det vara hög lid, att vidtaga åtgärder för att från en sådan neslig behandling freda våra Söner, sora icke för penningar och värfning inträdt i Krigstjensten. Försigtigheten fordrar, att icke uppskjuta frågan härom, tilldess Lagen redan är utfärdad; ty ett ord förut i detta fall är bättre, än tio efteråt. Jag tror dessutom, att den utväg jag föreslagit, vore det säkraste medel, att förmå Föräldrar, att med fullt förtroende lemna sine Söner till Beväringen, i stället för att lega; och jag anhåller å nyo om återremiss af Utlåtandet i det ändamål jag uppgifvit. Friherre Sprengtporten: Jag vill blott fästa Herr Cederschjölds uppmärksamhet derpå, att det ändamål Herr Cederschjöld med återremissen åsyftar, icke kan vinnas, emedan Utskotten ej kunna upptaga denna del af frågan, emot föreskriften i 33 §. Riksdagsordningen, der det heter, alt endast de delar af KrigsLagar och Författningar, » Den ii Maji.
Tron 115 skyddslielgon, lirars högtidsdagar inan bör fira, ar iiiiiiii l h g t ifraii, utdöd. H a r i Xordeii liar skalet af foinm ingen annan kiinia iiii - stoft. Men skalet, det finns kvar, som sk iiihign alidsa kvarlefvor, oförargliga eller Iiiiidersainnia. KLigra riktigt roande s %dana öfverlefror från eii helt aniian begreppsviirld hade jag tillfiille a t t se just eii Kristina-dag, d % det galde a t t fira en iiiycket popiiliir Kristina och:, hela bruket)) skulle ' kläda lit sig. Frnntiiiiinerna liade djupsinniga öfverliiggningar p5 föiliand: men det fraingick tydligt, a t t oiii nian icke hadc en zboiidkostjriiiw - Iivilket ' r ä l icke rar s % stiligt, men diirernot bel&lt; \ - iiiiit - så inskränkte sig möjliglieterna till fyra. För de iildre helst » galiiinalmodig dani&gt;, livarined ineiiacles nigonting, so111 skulle l&amp;tsas vara fraii 1700-talet. För de yngre: spanska, bloinsterflic.ka eller fiskmflicka. Det var tydligen de typer, soin f r i n teaterii, de t ~ s k a iiiotlejournidrsiiti och kostymbalerna i staderna t m g t in och filstniit i f ii ed vetandet som w riktiga s kostyiner, ined lika striiiiga, soiii svkrl~egripliga fordringar på » stil&gt; och öfvereiisstaiiiiiielse i vissa Iiii£ \ - iidpii~ilcter .. Rcsteii var det ej sk noga med.
Kusterna äro i allmänhet för glest besatta med bevakande Tullbetjente; men deremot finnes ännu en stående öfverflödig bevakning in i landet, och så måste ej bevakningen vara fördelad. Ändring häri är också föreslagen och i Nåder beviljad. Ett ändamålsenligt bevaknings-system emot oloflig varu-införsel i landet, kommer alltså från och med nästa år att äga rum. Af de nu existerande lama och tvetydiga författningarne hindras äfven deras verkställande, ty en beslagsman har af dem obetydlig vägledning och föga skydd. Från 1824 har lagförde beslagsmåi emedlertid stigit consecutivt hvarje år i antal, från 4 a boo 35a Den 23 December. st. till och med 700, hvartill de i år säkerligen komma att uppgå, och ändock torde detta ej utgöra hälften af de lurendrägerier, som blifvit föröfvade; men man har gjort hvad som varit möjligt för att mota och upptäcka förbrytelserna, och vaksamheten har tilltagit och ej aftagit. På Rikets södra och vestra kuster har lurendrägeriet emedlertid märkbart förminskats, hvilket härleder sig derifrån, att några de djer(Vaste lurendrejarne icke mera funnit sin räkning vid denna olofliga handteringen, utan öfvergifvit den, och ingålt i Tullverkets tjenst, der de på ett kraftigt och verkande sätt bidragit till Tullförfattningarnes verkställighet, mera hedrande och lönande för dem, än deras förra yrke. Dessutom hafva också de tvänne i dessa Districter uppmärksamme District-Cheferne härtill mycket bidragit. Jag hämtar denna öfvertygelse om lurendrägeriernes aftagande i dessa trakter ej ensamt från mig sjelf, eller de inkomne rapporterne, utan från flere i dessa orter boende personer, hvilka försäkrat mig, att de ej kunna påminna sig den dag, då lurendrägeri så litet förmärkts som nu. Den nya BevakningsStadgan i förening med åtskilliga andra föreslagna förbättringar i Tullförfaltningarne hoppas jag skall mycket verka till det goda ändamålet, enär de bevakande härigenom bättre kunna controlleras, och sä-, Den 23 December.
Med anledning af berörde förhållanden har motionären föreslagit: att om vid de undersökningar, som, enligt nu gällande författningar, böra af domhafvande och nämnd hållas, då skattläggning af qvarn blifvit sökt, det skulle finnas, att äldre skattlagde qvarnverk genom beviljandet af sökt skattläggning och vid jemförelse af i orten uppförde husbehofsqvarnar, komme att lida minskning i sina påräknade, ingångna eller eljest vanliga mäldelag, syne-rätten då borde, efter noggrann pröfning af sig företeende omständigheter, meddela utlåtande, om och till hvad belopp de äldre qvarnarne borde få tillgodonjuta nedsättning uti den dem påförda räntan, eller der de äldre qvarnarne skulle vara indelda till rusthåll, huru stor andel af sedermera tillkomna qvarnars ränta skulle till augment åt de förra anslås, samt att derefter Konungens befallningshafvande och Kongl. Kammar-kollegium, på hvilkas pröfning skattläggningsfrågan beror, derom vidare måtte förordna; och att innehafvare af redan beskattade qvarnverk jemväl måtte, efter undersökning af Häradsrätten, på enahanda sätt kunna vinna nedsättning i ålagda räntor, eller tilläggas augment, om qvarnverken voro indelde tili rustning, såframt de, genom sedermera tillkomna tulleller husbehofs-qvarnar, fått vidkännas minskning i sina inkomster. Sedan Stats-utskottet ansett nödigt att gemensamt med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet behandla dessa frågor, hafva Utskotten sammanträdt och tagit desamma i öfvervägande.
Under åberopande af de skäl, på hvilka Akademien grundat sin år 1856 gjorda underdåniga framställning om beviljande af 5,000 R:dr årligen såsom anslag till inköp af goda modeller lill åkerbruksredskap och maskiner, att uppställas vid Akademiens experimental-egendom, hade Akademien, då det med detta anslag åsyftade ändamål icke kunnat till fullo uppnäs med det årliga anslags-belopp af endast 3,000 R:dr, som vid sednaste Riksdag anvisades, och för hvilket belopp ej ens någon af de vid nästan hvarje större landtbruk i England förekommande lokomobila ångmaskiner, än mindre något större tröskverk kunnat anskaffas, funnit sig böra förnya ofvauberörda underdåniga hemställan om ifrågavarande anslags bestämmande lill 5,000 R:dr årligen. 12:o Bil. Nio 4 till Kongl. Majlis Nåd. Prop. N:o 4, om Statsverket 4859. 25 12:o Populära handböcker i landtbruket. Akademien, som uti förut åberopadt Memorial af den 14 Juni 1856 i underdånighet hemställt om äskande hos Rikets Ständer af ett årligt anslag å 3,000 R:dr för att dermed understödja och befordra ulgilvandet af populära handböcker och afhandlingar rörande landtbruket, hade nu, med hemtadt ytterligare stöd deraf, att från Åttonde allmänna Landlbrukaremötet till Kongl. Maj:t inkommet en underdånig framställning i samma ämne, funnit sig böra å nyo anhålla att ett årligt anslag af minst 3,000 R:dr mätte för ifrågavarande ändamål beredas. 13:o. Fårskötselns befrämjande.
Men dä Fäderneslandets wada för det närwarande ej tilläter den noggranna eftertankens långsamma pröfning af densamma, och ej heller det ögonblickliga behof? wet en sädan fordrar, sä wägar jag förestä, at innan nästa Thronföljare af Rikets Ständer til Swensk KoNUNg Utropas, deN NU pro^ctorage, och jag hoppas utan inwändninaar snart antagna Lonstiturion, dä ä nyo af Ständerna mätte granskas och, der sä tarfwas, förbättras, ritan, för den gängen, de förswärgde ^ormäticet-sr sorn i densamma förestrifwes. Til den tiden stall erfarenheten hafwa wisat o§ pä spären af det ännu bättre, dä kunna wi hoppas at i mera lugn fä öfwerlägga, och dä änteligen kunna wi gifwa otz en Grundlag, wärdig et fritt och manligt folk och wärdig nitton seklers uvlysning. — Härom wägar jag anhälla. det Höqwälborne Herr Laron och Landtmarstalken täcktes görg xropo8ition. Stockholm den 5 Junit 1809. Herr ^Virgin, 8amuel,' hade inlemnak et Nemorial hwilket upläsies, sä lydande: Word^ 476 Den 3 Junit. Wordsamt Memorial! Dä xro^ectet til nya Stats-Författningen nu är underkastadt Ridderffapets och Adelns pröfning, fär jag den äran förklara, at denna Statsförfattning enligt min tanka, til det hufwudsakeligaste är af en sä förträffelig sammansättning och sä bewarar Konunga-magten, folkets rättigheter och säkerhet, at de Herrar och män, som härmed haft befattning gjort sig förtjente af wär utmärkta tacksamhet.
Öfversten och Riddaren af Kongl. Maj:ts Svärds Orden, J. A. Palm, om hvars bibehållande han genom Kongl. Brefvet den 17 Mars i832 blifvit försäkrad, så länge han på Kronans stat ej erhållit annan tjenst med motsvarande lön eller i egenskap af Factorislyresman kan undfå löneförhöjning till samma belopp, R:dr 900: — —» Pension till förre Fristads-Directeuren, ÖfversteLieutenanten och Riddaren af Kongl. Majrts Wasa Orden, E. Nordevall, enligt Kongl. Brefvet den 26 October 1827 .. i . 5oo; Oafkortadt arfvode till Secreteraren och Kamereraren hos Directionen af Carl Gustafs Stads Gevärsfactorie, enligt Kongl, Brefven den 16 Februarii 182S och 19 December 1827 , 5oo: Anslag till diverse utgifter, såsom modeller m. m. 16: 32. ■ Tillsammans R:dr 2,828: 4°• —■ Derjemte har Commerce-Collegium tillkännagifvit, att den under namn af Licent inflytande afgift, sorn, i Jernvågarne, af fremmande oprivilegierade fartyg, med 2 sk. 8 r:st.