Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu frågar jag, då alla dessa varors värde äro efter vigten af kopparn bestämde, om icke slantarne som äga ett fictift myntvärde, vida öfverstigande kopparns, böra hafva en lägre tull. Det vore orimligt att sätta en högre tull på en vara, hvars utförsel bör befordras. Der, oagtadt förädlingen, det nominela värdet öfverstiger det verkliga, hemställer jag, om det ej är fördelaktigt att sätta lag utförseltull, för att befordra exporten. Detta ar förhållandet med slcntar, och vi kunde ej hafva någon förmånligare manufactur, än att få utföra all vår koppar i slantar, om de voro säljbara efter sitt myntvärde; och således tror jag att exporttullen på dem icke bör vara så hög som på manufacturerad koppar, så länge det nominela värdet af slantarne öfverstiger den annorledes förädlade kopparn. De farhåger sorn blifvit yttrade för kopparns stigande förtjena ej afseende, ty om kopparprisen skulle alltföi’ mycket stiga, kan Kongl. Majit förbjuda utförseln, till dess Riksens Stan* V Drn 20 Augusti f. m. 755 der samlas, då de blifva i tillfälle att pröfva ämnet. Herr Riben, Carl Wilhelm,-. Att förbudet emot utförseln af slantar blifvit upphäfvet, öfverenstämmer aldeles med mia öfvertygelse, men när fråga är om, att den skall ske tull-, fritt, eller emot så låg tull, så hemställer jag om de ledamöter som yrkat det, täckte taga i beräkning , att våra slantir icke äro alltid tillverkade af Svensk koppar, eller rättare att priset på vår koppar beror af priset på den utländska. Jsg tror att en låg tull blefve ä£-. ventyrlig, i synnerhet i afseende till den möj-i liga stegringen på kopparn till nästa Riksdag; Tullen bör således bestämmas till minst 25 pro* cent; till och med det är nästan för lågt. Grefve Cronhjelm’. Jag anhåller att fi yttra några ord till vederläggning af hvad Friherre Wrangel anfört.
Männe nägon af ost sinnes, som wid ätankan häraf icke rönt ett smärtande deltagande häri: och om sä är, lätom oss med full upprigtighet beswara den frägan om icke denna smärta härflutit frän öfwertpgelsen om orättwisan af detta förfarande? Mä wara, säger man, att det anförda ar högsta rättwisa) men den har ock sina undantag, och i detta ämne län man med stal göra af henne en uttydning och emot henne en Lnwändning. Uttydningcn ar denna, och finnes i det för. stag >om jag nu wägar gransta; nemligen att ingen kan göra sig bestämd räkning pä sin företrä - Den 4 Novemberi6r reträdareS afgång inom wist tid. och således icke pä sin tillträdes-termin; hwarföre det ej med fullkomligt skäl kan anses hardt, och följaktligen bör innefatta ett stags billighet, att eserkrädaren skulle mista större eller mindre del af hwad han ej kunnat med wisthet päräkna att inom en gissén tid åtnjuta. Inwändningen lyder pä följande sätt och fin. nes äfwen i samma förslag, att som endast genom tillökad bewillning torde bli gansta swart att sylla GtatSbristeN' sa torde de stora swärigheter, somlmöta det gifna förstaget, jämnförde med den nyttasom kan winnas, kunna anses att Åtminstone wara bland de drägligaste. Nu: läkom ost, med ett behörigt franstiljands af alla bifaker, endast och allenast se pä dcsta fatscr, hwar och en i sin ordning. Den sörre delar sig, enligt mitt omdöme, i twä grenar: nemligen den ena dä en redan löntagande efterträder en med lön försedd, och den andra dä en annu utan all lön blir den efterträdande. Bägge hafwa deste något gemensamt; i annat äter äro de stiljaktige.
Dessutom är den tryckande derutinnan, att den, med undantag af orsaken ”vanvett,” hvilken naturligtvis upphörer då helsan återkommit, ej utsätter någon tidlängd vid de öfriga fallen, hvilket strider emot erfarenheten, som visar, alt ganska invecklade alfärer kunna redas och ett oordentligt sinnelag förbättras, på tiderymden af 2 ä 3 år. Lagen äger således uti detta sitt rum en ofullständighet, så mycket mer i ögonen fallande, som den i öfrigt på tydligaste sätt stadgar hvad som rörer personliga säkerheten, friheten och egendomsrätten. Att rättelse häruti bör sökas innan nya lagen blifver underställd Ständernas pröfning, synes mig klart, på det samma felaktighet ej uti densamma må inflyta. Med anledn. af 53 och 87 §§ Reg.F., jemförde med 33 § Riksd.Ordn., vågar jag således motionera, att LagUtsk. täcktes föreslå en förklaring öfver 4 § 19 cap. Arfdab:n, grundande sig derpå: Att Den 25 Augusti.
Under åberopande af dessa skäl, hvilka Rikets Högloflige Ständers Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskott vid 1825 års Riksdag anfört, till grund för deras afgifne utiå.’ tande i då likaledes vackt fråga om bestämmandet af rättigheten till upphemtning af hafstång, förklara Utskotten sig icke kunna tillstyrka bifall å hvad Anders Swensson i ofvanberörde tnåfto föreslagit; Hvilket dock till Rikets Högloflige Ständers vidare pröfning YÖrdsamt öfverlemnas, Stockholm den 14 Februarii 182g. Antora till Exped. Utskottet den 4 Mars iS2<J. Betänkande, i anledning af vackt fråga om skyldighet för blifvande Landshöfding ar att förete academiska betyg öfver aflagde vederbörligt prof på kunskap i allmänna samt hushållslag farenheten. tledervärda BondeStåndet har till Lag Allmänna Besvärs; och Oeconomie-Utskotlens iG Lag'. samt Allm.Besv. o. Oec. Utsk.Uil.
Om det också icke kan bestridas, att en del af de fördelar, som nu blifvit framställda, skall, isynnerhet hvad forslingen af tyngre effekter och råämnen till aflägsnare destinationsorter beträffar, upphöra under de tider af året, då de inre farvattnen äro isbelagda, så återstå dock dels transporten af dessa varor inom kretsen emellan de stora vattendragen, dels den vintertiden påräkneliga, ej obetydliga trafiken af passagerare samt lättare och dyrbarare köpmansgods såsom afsevärda föremål för rörelsen på den blott 2 mil långa banan, och som i alla fall gifva densamma sitt stora värde. Att en sådan trafik ifrån Göteborg till dessa trakter kommer att äga rum, kan så mycket mindre betviflas, som, redan innan någon jernväg derifrån var anlagd, större partier af allehanda varor vintertiden blifvit försände från Wester götland och Göteborg till Orebro. Då Kommittéen sålunda i underdånighet tillstyrker, att Vestra stambanan och föreningsbanan derifrån till Orebro samtidigt anläggas och fullbordas, bör Kommittéen icke med tystnad förbigå ett härifrån afvikande, äfven vid senaste riksdag under öfverläggning bringadt förslag, i händelse detsamma åter skulle väckas, nämligen att endast färdigbygga Vestra stambanan från Göteborg öfver Göta kanal till Halsberg och samtidigt dermed från sistnämda ställe till Örebro, utan att på samma gång fullborda den återstående linien emellan Halsberg och Stockholm. Om också förnyandet af detta förslag numera, sedan 6 millioner Riksdaler äro använda till Vestra stambanans påbörjande från Stockholm till Katrineholm och de största arbetena på denna bandel äro utförda, antagligen icke borde kunna förutsättas, torde det dock icke ligga utom Kommittéens befogenhet att vidröra de öfriga skäl, sorn deremot förekomma. Det är nämligen påtagligt, att den stora trafik, som just vintertiden, då vattenkommunikationerna äro stängda, måste vara att påräkna emellan östra och vestra kusterna samt emellan den förra och det inre landet, och hvarutaf den Vestra stambanan måste hämta större delen af sin inkomst, derigenom skulle omintetgöras, då den under flera månader afbrytes vid en isbelagd sjö på 16 mils afstånd från hufvudstaden.
Bonde-Slåndet i alla delar lill hälften nedsatt den af Utskotten i tariffen utsatte beskattningen, hvilken hälft kominer att utgöra hela skatten för sex månaders bränning; äfvensom afgiften för bränvin, lil 1 veikadt med konstapparaler, som icke kunna hänföras under någon af de beskrifne sorterna, blifvit nedsatt lill hälften eller 2 sL 4 Bcu.- samt Allm. Besv.- och Oecon.- Utsk:s Memorial N:o 7. för hvarje kanna; hvaremot de tvänne öfrige Slånden gillat Utskottens förslag i detta rnoment. Då tvenne Stånd godkänt den af Utskotten antagne grund för beräkning af den enkla pannans större afverkningsförmåga, medelst användande af enkel eller dubbel reclificator, jemte mäsk värmare, hemställa Utskotten, om icke Högv. Presle-Slåndet täckes biträda öfrige Ståndens beslut i denna del; kommande i motsatt fall frågan att afgöras af Förstärkt Slats-Ulskott, för hvilken händelse Utskotten föreslå följande voteringsproposition: Den, som bifaller Bevillningssamt Allmänna Besvärs-och Oeconomie-Ulskottens af Irenne Ständ gillade förslag i 10 Mom. af Utlåtandet N:o 5, alt enkel reclificator och mäskvärmare med 1^5 proc:t samt dubbel reclificator och mäskvärmare med 200 proc:t ökar den enkla pannans afverkningsförmåga och att dessa apparater i förhållande derefter böra beskattas; voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej; kommer, i likhet med llögv. Presle-Slåndels Beslut, afverkningens skyndsamhet att anses ökad för enkel rectificator och mäskvärmare med 125 proc:t, samt för dubbel reclificator och mäskvärmare med i5o proc:t, i raon hvaraf desamma böra beskattas. Hvad angår Heclerv.
liipljri saker skickas mot efterkraf och få returaeras (dock genast) mot Alla fraktkostnaden. [1349] Dubbelt porto torde medsändas. Stort urval af ' Tofflor, Bålstor. v ' di &lt; %jozda o. a | cjoda - ttj-cj-es, finnas Beställningar och reparationer utföras skyndsamt. — Moderata, priser. Eeelt bemötande. c&amp;zskättnivKfyat A. Ospritadt Portvin som någon tid varit slutsåldt, är nu åter inkommet, hvarpå vi fästa våra ärade kunders uppmärksamhet. Priset är som förut 1 kr 50 öre och 2 kr. 50 öre pr but. med 10 procents rabatt ständic^X p å facj-e-t. vid kontant köp. Till det otroligt billiga priset 2,50 säljer jag, när minst | dussin tages, en ny sorts hemstickade extra prima Trikotkläder för 3 — 7 års gossar. Som antagligen ett mycket stort antal beställningar kommer att ingå, förbehåller jag mig 14 dagars leveranstid. A. Skyddsmärket 2 A. för unga bildade flickor öppnas den 15 nästa augusti. Prospekt för skolan sändes på begäran af fru Mathilde Huttling, född Gaudard, Alingsås. Referenser: i Stockholm, grefvinnan F. Leuhusen (född Hermansson), 36 Sturegatan. Fru Herman Ankarcrona, 5 Engelbrektsgatan. Fru Magnus Neijber, 22 Sturegatan. I Karlskrona: Landshöfdingskan grefvinnan IL Horn (född Sjöcrona) och Marindirektören Hugo Lilliehöök. I Göteborg: Fru Lina Khedin, Brunnsparken. Dagny DAGNY SOCIALA OCH LITERARA INTRESSEN NORX~X~OPING i s s 9. M. W. WALLBEHG &amp; C: o BPKTBYCKERI. Mod! siall känna dubbel haft, @ Y -. sär Ej du ' djärf med båda jiänder * -. med en och en i sender,. &amp; +er a tag i hammarns skaft. ' Tusendubblas skall ditt mod, $är du märker tus&amp; andra Gladt i dina fotspåt * ' vandra.
Frilnn säger att han icke kan förslå hvad som på denna jernväg kail komma alt föras då man betraktar att sjöarne under fem ä sex månader om året åro frusna. Jag skulle för min del likväl tro att det just år under vintern som varorna forslas. Från Nora och Linde gå Bergslagens effekter medelst långsamma vägtransporter, och huru myckel nyttigare vore icke då om de kunde hastigare framskaffas på jernväg. Frih. Klinkowström har sakrikt, skickligt och med ofantligt arbete gjort sig besvär att upräkna en hel hop siffror och förhållanden tagna från utlandet, men de bevisa enl. mitt förmenande intet annat än hvad vi förut veta, nemi. att jernvägarne icke lemna mer än 3 å 3j proc. Del har aldrig varit fråga om att icke Staten skulle lida förlust på denna garantie men jag har förut sagt och säger ännu att denna förlust skall Staten återgäldas, ty jag påstår i alla fall att de indirekta förmåner vi igenom jernvägarna fä, vida öfverstiga de förluster som Staten kan göra. För öfrigt måste jag vidblifva hvad jag i f. middts yttrade och anhåller om bifall till betänk:!. Gr. v. Rosen: Diskussionen har redan varat allt för länge, och jag skulle mycket tveka alt utläDja den vidare, serdeles som Len 27 Augusti e. m. 477 jag af allt hjerta önskar, att denna fråga snart måtte blifva afgjord; men här äro likväl några invändningar, som jag måste uptaga till besvarande, hvarföre Hrnne mäste ursäkta, att jag ännu anhåller om några ögonblicks upmärksamhet. Jag får då fästa mig vid en af dagens händelser, hvilken visserligen i sig sjelf är ganska obetydlig, nemi. en annons i Posto. Inr. Tidn:r för denna dag, om Götha kanals, i anseende till förestående ombyggnad af en del utaf Forssviks sluss, stängning derstädes från d. 10 Nov. detta år till d. 1 Juni nästa år, elier något längre, derest arbetet icke dittills hunnit fullbordas. Jag tror, att det skulle vara nyttigt hafva en jernväg, som uptog denna afbrinna rörelse.
Om en skrift från trycket utkomme, som skarpt granskade och ogillade hvarjehanda förfaranden i en Hofrätt eller ett Collegium, och denna skrift på titelbladet bure författarenamn af en bland verkets underordnade tjenstemän; så skulle man icke företaga sig att inkalla honom, spörja honom om författarskapets verklighet och, när man trodde sig finna detta bekräftadt, döma honom till disciplinär bestraffning, till äfventyrs suspension eller afsättning, såsom för olydnad i tjensten, uppstudsighet mot förmän. Jag vet dock icke, hvarföre detta ej skulle kunna ske, i fall skriften vöre rätt förgriplig, derest icke Tryckfri hetsförordningen funnes, hvilken lör lagligheten af åtalad tryckt skrift stadgar helt annan domstol och rättegångssätt. Men kan en sådan disciplinär makt nu icke af något embetsverk öfver dess underhafvande utöfväs för brott mot tryckfrihet; så inser jag icke, med hvad större skäl en dylik makt öfver studerande må kunna af ett Consistorium academicum eller ett Skolcollegium eller öfver prestman af ett Domkapitel utöfvas, eller huru ett undantag från Tryckfrihetsförordningens föreskrifter må anses mindre olofligt i ena, än i andra fallet, då intet sådant undantag i sjelfva förordningen finnes. Men att något särskildt undantag till disciplinens fördel skulle göras, det är ej blott icke att önska, utan det vore att uppoffra den del af tryckfriheten, som minst skadar och mest gagnar, och der denna frihet allra minst bör uppoffras. Ty det gäller här ingenting mindre, än allmänna ärendens och all tjensteförvaltnings offentlighet; och deri ligger högsta vigten af tryckpressens frihet.
Gyldenstolpe fyra års anstånd med återbetalningen af detta sedan år 1811 räntefritt innehafda förskott, i följd hvaraf slutliqvid borde innan 1836 års slut hafva blifvit erlagd, så har likväl, efter hvad i 1835 års HufvudBok finnes uppgifvet och åberopadt, Kongl. Majit, uti Nådigt Bref den 1 Februari 1836, ytterligare beviljat sex års anstånd med iiqviden, på del sätt, att gidel af skulden borde årligen under de sex åren inbetalas. 2:o Cassans till år 1836 utbalancerade skulder uppgå till ett sammanräknadt belopp af 8,911 R:dr 37 sk., hvilka innefatta två serskildte hufvudsummor, nemligen : 4,489 R:dr 25 sk. n rist., enligt serskildt upprättadt sammandrag, öfver de till Militiae Boställs-Cassan åren 1831 och 1832 lefvererade medel, som icke i räkning blifvit afförde och balanceras intilldess qvittenserne derför inkomma; samt 4,422 Ridr il sk. 9 rist., enligt serskildt upprättadt sammandrag öfver fordringar hos och öfverlefvereringar till Militiae BoställsCassan. Revisorerne finna det anmärkninsisvärdt, att de under förstnämnde O 7 hufvudsumma 4,489 Ridr 25 sk. n rist. inbegripne poster, innefattande lefvereringar från Ränterierne, icke blifvit alltsedan åren 1831 och 1832 befordrade till utredning och liqvid, hvarföre Revisorerne anse någon åtgärd böra vidtagas lill vinnande deraf, så att, derest vid sådan utredning befinnes, att medlen rätteligen böra ifrån Militiae Boställs-Cassan återställas, betalningen äfven måtte försiggå och såmedelst skuldens fortsatta balancerande år ifrån år, ledande till ovisshet vid omdömet öfver Cassans verkliga behållning, undvikas.
Det kan stå flere exemplar i hvarje kruka, men de få icke beröra hvar andra; ej heller få de sättas djupare än hvad som är högst nödvändigt för att icke falla om kull. Det är en erfarenhet, att sticklingar, som stå närmast kanten, lyckas bäst. l På botten af en 6 — 7 tum hög kruka lägges först ett tumtjockt lager af små sten eller skärfvor för att leda bort öfverflödig fuktighet. Derefter ett jordlager af ungefär 3 tums tjocklek, bestående af fint siktad och lös mulljord, blandad med lika så mycket hafssand, som först bör sköljas ur i varmt vatten för att få bort alla saltpartiklar. Jorden tryckes väl fast om stieklingarne, då man sätter ned dem. Slutligen vattnas de rikligt med icke allt för kallt vatten. För " att ytterligare bevara en jemn temperatur och fuktig luft lägges ett stycke fönsterglas öfver krukan, och den ställes bort i ett fönster, der sticklingarne få ljus men icke sol. När man efter ungefär 3 veckors förlopp, sedan sticklingarne börjat växa och slagit rot, ombesörjer man att gifva dem frisk luft genom att lätta på glaspläten om dagen. Efter hand växa de upp, så att plåten får helt och hållet borttagas, och derefter behöfva de ej heller något skydd. Sticklingar, som sättas vid denna tid skola i början eller i midten af april omplanteras hvar i sin kruka. Under rotutvecklingen skall man endast sörja för, att jorden ej blir torr, samt att alla vissnade och rödaktiga blad aflägsnas. Kosor och toflelblommor förökas också rätt bra genom sticklingar, och dessa behöfva icke afskäras under en knopp. Murgröna och nerium förökas lättast, om sticklingarne sättas i vatten, tills de slagit rötter. I februari bör man äfven omplanD U annonser söm beröra familjekretsen. - Annonser mottagas endast genom S. Gumælius annonsbyrå och hos redaktionen. Abonnentsamlare antagas. N tera gummiträdet och ara ' ian, om det så behöfves. Jorden bör blandas med litet torfmull och skakas väl ned mellan rötterna. D o c k får omplantering icke ske, om plantorna allaredan hafva begynt att skjuta skott. » La flcuristei). Une malade.
S. D. Vid förnyad föredragning af Constitut.onsUtskottets den 11 dennes f. m. på bordet lagde Memorial, N:0 66, med förslag till ändring i Riksdags-Ordningens föreskrifter, om Bergsbrukens representation, förklarade Ridderskapet och Adeln, såsom sin gemensamma tanka, att ifrågavarande stadgande borde erhålla följande förändrade redaction: utom Fahlu Bergslag och de Bergsmanshemman, hvilkas egare tillhöra Bonde-Ståndet, ege ock de öfrige Bergsbruken, hvarunder inbegripas de af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade inrättningar till förädling af mineral-rikets producter, att till Borgare-Ståndet sända fern Fullmäglige; och vare såsom valberättigad och valbar att anse, hvarje ofrälse Bergsbruks-egare, som minst 3 år vid början af det år, för hvilket vallängden uppgöres, innehaft sådan Bérgsbruks-inrättning, hvars årliga tillverkningsvärde i medeltal för 5 år uppgått till minst i,5oo Rdr, icke någon beställning i Rikets - Prot. Utdr. d, a9 De c. iS34. 73 lids tjenst innehafver, samt icke heller såsom Borgare eller under annan egenskap något Riks-Slånd eljest tillhörer. Styrelsen öfver Bergsbruken upprätte ock för sådant ändamål en hufvudlängd öfver de valherättigade Bergsbruks-egarnes röstetal, grundadt på de fem sistförflutne årens tillverkningsvärde, enligt fastställde Tionde-Jernsoch Hammarskatts-Taxorne, samt för annan tillverkning, efter de i hufvudstaden allmänt gängse pris; dock med iakttagande deraf, att, vid ytterligare förädling af eljest beräknad product, den senares värde afdrages ifrån den förädlade varans; och gälle, med undantag för nya tillkomne Verk och Inrättningar, denna för Brukens röstetal uppgjorde Längd, hvarefter Bergsbruken skola, med nödigt afseende å Brukens läge och Länens indelning, i fem Val-Dislrict fördelas, och förnyas samma
Jag tror det vara ganska natur - 248 Den 3o September f. tn. ligt och en gifven följd, att Regeringen måste qvarblifva vid den närvarande organisationen, om den icke får medel, hvarmed den kan anställa en annan organisation; ty, efter den plan, jag fattat, såsom grunden för Kongl. Majus proposition, kan ingen Löne-reglering ske för Indelta Arméen, om icke dessa 9 Generals - löner beviljas, emedan denna summa är oundgängligen nödvändig för Indelta Arméen, intilldess,. i mån af Generalernas afgång, Indelta Arméen återfår sina gamla Öfverste-Indelningar. Jag fortfar i anhållan om proposition till bifall å Utskottets första Betänkande. Herr Munck af Rosenschöld: Jag vill blott närmare bestämma mitt förra yttrande således, att jag förklarar min mening vara att erhålla bifall till Utskottets första Betänkande, emedan det närmare öfverensstämmer med Kongl. Majus proposition. Herr Anckar swärd: Jag är ganska lycklig, att kunna åt Hans Excellence Herr Grefve Löwenhjelm göra en concession, och jag önskar, att det kunde bringa hans mening i denna sak till mera öfverensstämmelse med min. Han har anfört, att hvad jag yrkat i afseende på Armeens organisation, icke vore någonting nytt. Jag medgifver gerna detta, och tror, att denna organisation fortfarit sedan 1696, men på papperet och lagd till handlingarne. Må Herr Grefven i denna D c n 3o September f. m. 249 del nu vara nöjd. Herr Grefven har gjort Littra förebråelser emot den sednare tidens RegementsChefer. Jag tror, att man bordt göra rättvisa åt sådana personer, somGeneralerne Wrede och Mejerfeldt. Om Regementerne äro grannare nu, tror jag, att det härledt sig från Rolehållarnes frikostighet och beredvillighet, samt orsakat deras betungande. Jag är skyldig detta svar, då jag med tacksamhet minnes dessa Generaler, hvilka med synnerlig godhet omfattat mig i min ungdom. Ehuru i detta ämne redan är så mycket taladt, önskar jag dock, att ännu få anföra ett skäl mot mina motståndare.
Sedan först alla frågor om Brukens rättighet, att få köpa deras Skogar till Skatte blifvit afgjorde, samt Stubbeoch Röjselrättsegare och Brukens Kohlare - 78 Den ii Maji. Torp fått sine behof af Skog till bränsle, byggnadstimmer och stängsel afsatte och afskiljde, företages skattläggningen sålunda: a) Alla på Recognitionsskogen belägne Bruket tillhörige och med Åbo försedde lägenheter skattläggas, hvar för sig, efter hvarje orts skattläggningsmethod. Till de lägenheter, som ej uppgå till £ hemman, anslås af Skogen så mångå Tunneland efter den i i Mom. nämnde beräkning, att de uppgå till fullt £, och likaledes till de, som uppgå till f hemman och deröfver, men ej till £ hemman, så många Tunnland, att de uppgå till fullt £ hemman. De lägenheter, som uppgå till fullt £ hemman och deröfver, men ej hinna till ett helt, tilldelas på enahanda grund så mycken Skog, att de blifva helt hemman. F) Hvad som kan återstå af hela Skogsmarken, sedan ofvannämnde fyllnad till de odlade lägenheterne blifvit afräknad, indelas till hela hemman, enligt förutnämde beräkning, så långt den räcker. c) På Skogen varande Stubbeoch RöjselRätts-Torp, som ej tillböra Bruket, skattläggas särskildt lill det hemmantal, hvartill de kunna upp - Den ii Maji.