Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
På uppmaning af fosterländskt sinnade män, som känna denna sak bättre än jag, tillåter jag mig vördsamt föreslå, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet förnya sin anhållan om den förändring i elemeutarläroverksstadgan, att ynglingar, sorn läsa latin, må, om deras målsmän så önska, befrias från läsning af grekiskan och att de å den tid, som derigenom blir ledig, må få läsa engelska språket och naturvetenskaper. Om remiss till vederbörligt Utskott af denna motion anhålles vördsamt. Stockholm den 11 November 1865. Joh. Andersson, från Elfsborgs län. Motioner i Bonde-Ståndet 1865. N:o 1S4 Af Lars Hannus Carlsson från Stockholms län, om andag till ersnt. (ning åt kreatursegare för anbefalld, nedslagtning af kreatur. Med den rigtning, som boskapsskötseln under de sednare åren erhållit, utgör den numera inom jiela vårt land en högst vigtig och utan tvifvel den mest lönande delen af landthushållningen. Men det är icke osannolikt att äfven den svenska boskapsskötseln kommer att utsättas för en stor fara. I Ryssland har redan under flera år en boskapspest rasat, som derifrån spridt sig till Holland och Belgien äfvensom till England och Skottland, i hvilka begge länder sjukdomen anställt ofantliga förödelser i synnerhet blaud de mest förädlade och följaktligen värdefullaste hornboskapsstammarne. Tusentals kreatur hafva dels aflidit i denna sjukdom, dels, angripna af densamma, måst slägtas, och emedan man icke lyckats upptäcka något säkert botemedel mot sjukdomen, men väl erfarit att den är ytterst smittosam, så har man tillgripit den stränga åtgärden, att, när inom en boskapsstam något eller några djur visat symptomer af sjukdomen, genast låta nedslagta alla djuren. Het är en gammal iakttagelse, att då en epidemisk sjukdom utbrister, ovanlig bland menniskor eller boskap, så utbreder den sig, trots alla försigtighetsmått, från det ena landet till det andra, tills densamma småningom förändrats till sin karaktär, då den blir allt mindre smittosam och förödande.
Detta sednare förslag, som ligger till grund för StatsUtsk:s Utlåt., förutsätter faschin-bäddar eller stenkistors anbringande, med ett ord, sådane skyddsmedels användande, som behöfvas för att qvarhålla muddret. När det var fråga om Arboga ville man ir,ke gifva anslag till sådane skyddsmedels tillvägabringande, men när det är fråga om Köping, så finner man del nödvändigt, att intaga utgiften för dem i kostnads-beräkningen ? Hvilken conseqvens! Jag vill härmed ej säga, att dessa utgiftsposter skola uteslutas, ty jag anser, att alla anslag eller understöd, som R. St. gifva till ett arbete böra vara tillräckliga, på det man icke må få ett dåligt eller förfuskadt arbete. Men jag kan ej underlåta, att fästa upmärksamheten på detta förhållande. Dessa skal torde vara tillräckliga för ett bifall till den återremiss å denna fråga, hvarom jag vördsammast anhåller; meri derjemte finnes äfven ett annat. sora en af de föregtde talarne redan vidrört. R. St. hafva nemi. i början af 1830-lalel, om jag minnes rätt, beviljat ett understöd till Köpings åns uprensning af 15,000 R:dr med vilkor, att ån skall hällas fullkomligt segelbar, ulan att något vidare anslag för uprensningen skulle behöfvas. Detta anslag har blifvit lyftadt, men på hvad säll det blifvit användt, synes af den nu gjorda framställningen om ytterligare Stals-understöd. Nu kunde väl vara skäl för Utsk., att gifva Ständerna en utredning af denna sak, synnerligast när man sträcker sina pretentioner för understöd lill Köpings-åns uprensning ända derhän, att man ej nöjer sig med alt (å den föreslagna summan till hälften såsom län. och hälften såsom anslag, på samma sätt, som understödet för Arboga blifvit be viljad). Hr Tersmeden, Pehr Reinh.: Jag är i hvad jag ämnat säga, hufvudsakligen förekommen af Hr von Troil, Fril), af Ugglas och Gr. von Rosen. Jag anhåller endast att få göra några tillägg.
Regeringsformen utstakar, kafva Utskotten i den ordning samma § köreskrikver berörde puncter till slutligt afgörande företagit ock öfver dem anställt omröstning efter följande sk 8iks8tänden godkände fVo/losrtro/rer. - r.-sks /^oter/nge». Ilen som bifaller 8tatsock Lancolltskottens köslag i io:de puneten mom. e., att 8anco8l^relsen, om den kinner den köreslagne Deposit-räkningens begagnande i ett eller annat bänseende binderligt för bankens egne operationer, mä ega rättigbet att inställa alla vidare depositioner, ekler derom 4 mänader förut utfärdad Kungörelse, röstar la. Den det ej vill, röstar Kej. -4 öam/. 5 Z8 534 Litatsoel» Lanco-Vtrkottenr Vinner Hej; körkailer detta I^Iom. Venna proposition /anns, ester voterings-sedlarnes öppnande, besvarad med io4 oell >5 Hej. 8om la således vunnit är bärigenom antaget det uti io:de puncten sk 8tats-ocb LancoVtsköltens, under H:o >4 akgikne Letänkande förekommande mom. e. :stt Lank8t^relsen om den tinner den köreslagne deposit-räkningens begagnande i ett eller onnst bäoseende binderligt kör Lanken» egne operationer, mä äga rättigbet inställa sils vidare depositioner, ekler derom 4 ms »ader körut utkärdad Xungörelse.
Jag kan ej antaga, att 600,000 r:dr vore del högsta man skulle kunna möjligen beräkna, y jag förmodar verkligen, att då villkoren blifvit så betydligt nedsatte, såsom ifrån 5 till 3 proc., summan skall komma att utgå; ty det kan bli fördel alt begagna dessa crediliv, och spaumålshandeln således komma att befrämjas; men det är bättre att 600,000 r:dr kunna fås, än om man skulle begära mer och få mindre. Jag erkänner riktigheten deraf, att creditivet för hypotheksföreningar bör ökas (ill 900,000, ty dol skulle ligga en bestämd orättvisa deruti, att, då tvenne förutgående dylika föreningar hvardera fått sig anslagen en summa af 300,000 r:dr, den möjligen näst derpå uppkommande icke skulle erhålla mer än 200,000 ndr. Då Hr von Hohenhausen berättat, att det är honom vi hafva att tacka för hvad i hänseende lill creditiver blifvit föreslaget till förändring, så hemställer jag om ej den värda ledamoten skulle täckas råga mättet af sin välvilja, genom att lemna sitt bifall till summans ökande, och sålunda icke göra en god gerning endast till hälften. Räst är att fullborda den. Frih. Cederström: Jag anhåller att få veta huru Presteoch BondeStm i frågan beslutat. I anledn. häraf upplyste underl. Ridd.secret., att BondeSt., enligt ankommet prot.utdr., bifallit 45 §, samt att densamma äfven af PresteSt. vore godkänd, enligt derom i PresteSt:s Cancelli meddelad uppgift. Frih. Cederström:
Till sist fick jag passa upp på en skollärarinna. hon var god och vänlig, och jag anförtrodde henne till en del min historia. då skaffade hon mig musiklektioner och lexläsning, och nu ha vi det rätt bra. » Om allt hvad hon lidit af hunger, köld, förödmjukelser och förtvinan talade hon icke, och när han upprepade gånger frågade henne, hvarför hon hemligt lemnat fosterföräldrarna, hvarför hon icke anförtrott dem eller honom sin sorg — de älskade henne ju så högt och hade naturligtvis hjelpt henne sörja för modern — så skakade hon blott på hufvudet. » Jag kunde icke annat; jag skulle göra så om igen. » Han betraktade hennes bestämda lilla ansigte och trodde, att hon sade sant, och i tysthet beundrade han denna yttring af okufvad stolthet på samma gång som han klandrade den. De bodde i en liten villa på Westerbro i två nätta rum och kök, berättade hon vidare. Der bodde lärarinnan också, och Guérita höll hennes båda rum i ordning, så var hyran icke så dyr. Hon meddelade enkelt och utan förlägenhet sina korta upplysningar, liksom hon icke förstod huru underligt det skulle ljuda i den unge baronens öron, att hans fästmö (f. d., det glömde han hvar annan minut) talade om hyror, uppassning och kök. Utanför hennes port skildes de, men dagen derpå skulle de träffas igen; hon bad honom fåfängt att icke mer korsa hennes väg. » Hvad vore det för dårskap! Hvarför skulle hon envisas att afsäga sig allt? Slumpen hade ju fört dem tillsammans, och hans vänskap kunde väl icke skada henne. » » Vänskap » — det ljöd så tryggt och lockande det påminde om den behagliga trefnaden i ett varmt rum en bister vinterdag, när det är köld och snö utanför; det är icke hela verlden som är solig och varm — såsom kärlek gör den — det är bara denna lilla instängda fläck. Ett lät han dock förmå sig att lofva: att icke förråda hennes tillvaro för någon af hennes gamla bekanta. Fosterföräldrarna voro långt nere i södern, i Italien. • (Slut i nästa n:r.) Teater och musik. Stora teatern.
Men man kan äfven förfärdiga det själf af papp och tyg, Bottnen klippes 5 eller 6-sidig 14 cm i diameter, vidare lika många sidor, nedtill lika breda med en af bottnens sidor, upptill ungefär 1 \ gång till så stora. Bottnen samt sidorna öfverklädas hvar för sig med grå linneväf försedd med röda broderier utvändigt samt rödttvills invändigt eller annat passande tyg, t. ex. brokig, gardinsits samt kastas därefter tillsammans Öfverkanten och skarfvarne kunna prydas med veckade band. E. N. ' Tidningshållare i form af sköldar. Två sköldar utklippas af papp, den ena något större än den andra. Båda öfverklädas med kläde, plysch eller grå linneväf. På den mindre skölden, s o m sättes ytterst, anbringas broderi af silke, sniljer och guldtråd. Sköldarne hopfästas i nedre snibbarne. Vill man ge mer stöd åt tidningarna, fastsys smala kilar mellan sköldarnes nedre kanter. Rundt kanterna sättas silkessnodder, som äfven sammanhålla dem upptill och bilda öglor atl, hänga dem uti. E. N. XXIX. Nagel och tandborsthållare. Af papp tillskäres en lämplig fason, 20 cm lång och cirka 15 cm bred, något afsmalnad på midten, samt hörnen afrundade. Denna beklädes på ena sidan med brunt guttaperkatyg. Upptill sys ett monogram. Därnedom fästes med några stygn af ku lört silke en remsa, 1-| cm bred, likaledes af guttaperkatyget, kantad med bruna ylleband, till så många utstående små afdelningar man har borstar. Nedom denna prydes med liten söm af stjälkstygn t. ex. ett par borstar korsande hvarandra och en halfbåge af blommor under dem. Fodras med domestik. Bruna ylleband veckas i täta motveck och fastsys i kanten. En liten ögla att hänga upp den uti och man har en liten billig julklapp, lämplig åt ungherre. H — na. X X X. Lamphatt. Af en aflång och en rund pappfigur sammansättes på vanligt sätt en lamphatt.
Magistraten hunne, genom handlingarnes delgifvande, Handelsföreningen tillfälle att deröfver inom en månads tid sig yttra, och åligge Magistraten att, sedan yttrandet afgifvits, eller nämnde tid förflutit, utan att tillfälle till dess afgifvande begagnats, ärendet ofördröjligen till pröfning företaga. Förekommer emot ansökan icke någon anmärkning, eller finnes gjord anmärkning icke förtjena afseende, meddele Magistraten sökanden tillståndsbevis för idkande af handelsrörelse. 25 §. Vdl någon eljest å landet idka handel i öppen salubod, gore derom skriftlig anmälan hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet, med uppgift å stället, der handels-rörelsen är ämnad att utöfvas, samt företeende af de betyg, som till styrkande af sökandens behörighet erfordras; och åligge det derefter Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att genom delgifvande af ansöknings-handlingarne lemna Socknenämnden i den församling, der handeln skulle komma att idkas, tillfälle att inom en månads tid sig yttra. Efter nämnde tids förlopp bör, antingen Socknenämndens rätt att sig yttra begagnats eller icke, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ansökuingeu ofördröjligen till pröfning företaga. Förekommer emot ansökan icke någon anmärkning eller finnes gjord anmärkning icke förtjena afseende, meddele Vår Befallningshafvande sökanden tillståndsbevis för idkande å uppgifvet ställe af handelsrörelse. 26 §. I hvarje stad skola alla de, som der idka handel, utgöra en Handelsförening, som samfäldt eller genom fullmägtige, som de handlande bland sig utse, eger besörja de angelägenheter, som på föreningens handläggning kunna ankomma, för befrämjande af handelsnäriugens förkofran. 30 §.
(U.-A.) Berörde Betänkande, som H. Preste Ståndet bifallit, har af II. R. o. A., V. BorgareStändet och H. BoncleStåndet blifvit återremitteradt; i anseende till nedannämnde dervid förekomne frågor, nemi. 1:0 I anledning af Utskottets uti Betänkandet N:o 147, ang:de RiksStatens 8:de HufvudTitel gjorde förslag, alt de hittills på gide HufvudTiteln utgående Anslag för Jordföl luster genom anläggningarne af Göthaoch Södertelje-Canaler, borde än vidare från sistnämnde Titel utgå, hafva inom II. R. o. A. Hr CrusenstolpeMagn. Jacobf och uti V. BorgareStändet Hr CornmerceRådet Santesson yrkat samma Anslags öfverflyttande på 8:de HufvudTiteln, i enlighet med hvad K. M:t i Nåder föreslagit i Dess om StatsVerkets tillstånd och behof aflåtne Nåd. Proposition. Som Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten uti deras under d. 18 sisth Maji afgifne Betänkande N:o 3o, föreslagit, att g:de HufvudTiteln må befrias från berörde utgift och R. St:r detta bifallit, samt densamma, i följd deraf, nu blifvit af Utskottet å RiksStatens 8:de HufvudTitel uppförd, kommer nämnde yrkande att förfalla. 2:0 Då Utskotten i samma Betänkande äfvenledes tillstyrkt att g:de HufvudTiteln måtte tillökas med Betankanden, N:o 252.
Preste-Ståndet har återremitterat denna punkt hufvudsakligen på den grund, att den föreslagna förändringen uti Academiens organisation vore ett ärende, som, enligt 34 §. Riksdags-Ordningen, tillkom icke Stats-, utan Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, hvarföre Ståndet uttryckt den önskan, att Stats-Utskottet ville vid äterremissens besvarande, i afseende på denna fråga, sammanträda med Ekonomi-Utskottet, hvarförutan en ledamot anmärkt, att Utskottet, vid behandlingen af detta ärende, ej fästat afseende på den omständigheten, att Krigs-Academien egde en reserverad behållning af 30,430 R:dr och en skuld till Stats-Verket, i följd af anvisningar å 3:clje Hufvud-Titelns besparingar till Gratist-Cadetters underhåll, stor 73,033 R:dr 16 sk., hvilken skuld, då den till liqvid derför anvisade Barlhelemi-fonden saknade tillgång, borde betäckas genom förstnämnde reserverade summa. Borgare-Ståndet har i denna punkt bifallit Utlåtandet och Bonde-Ståndet återremitterat detsamma, med förklarande, att i afseende på det anslag, som varit disponeradt till Gratist-Cadetter, Rikets Ständer måtte meddela bestämda föreskrifter, i stället att, på sätt Utskottet tillstyrkt, öfverlemna pröfningen af dess användande till Kongl. Maj:t. Hvad serskildt angår frågan om afsättandet af en del utaf Krigs-Aca< lern iens anslag för bildandet af Sjö-Cadetter för flottans behof samt öfverlemnandet till Kongl. Maj:t att förfoga öfver den del af anslaget, som utgått till Gratist-Cadetter, har Utskottet endast velat erinra, att, då Utskottet tillstyrkt, att det väckta förslaget, angående en förändrad organisation af Krigs-Academien, måtte af Rikets Ständer i underdånighet öfverlemnas till Kongl.
De ägas tvertom, dessa båtar, nästan endast af personer, som deri insatt sina capitaler, och deribland några bestå af de rikaste köpmännen; hvilken fördel de draga af monopolet, kan man ock sluta deraf, att sådana båtar, som kosta från 2,5oo lill 3ooo rldr, säljas icke under 7 å 8000 rtdr, blott för privilegiernas skull. I afseende å de olägenheter, som uppstå af detta monopols tillvaro, har äfven blifvit upplyst, att gillet väl tillåter enskilde alt betjena sig sjelfva med transporter af sina varor, 8 H. 5 34 Den 3 Juni f. m. då frakterna icke äro förmånliga; men äro de åter förmånliga, så förbehåller gillet sig att sjelft besörja samma transporter. En annan olägenhet är äfven den, att om en sådan gillets farkost uppehälles blott några timmar, utöfver hvad som är stadgadt, så måste liggepenningar, hvilka kunna uppgå ända till a5 r:dr b:co om dagen, betalas. Jag har hört köpmän från Götheborg klaga deröfver, att de ofta icke äro i tillfälle att kunna controilera uppgiften, huru länge en sådan farkost fått vänta, — synnerligast när de skolat använda dem för att biträda utländska skeppare, som icke känt förhållandet med ifrågavar. transport-inrättning. Emedlertid föidyras på detta sätt transporten, hvilken ökade kostnad åter lägges på varan, som således också fördyras för consumenten. Betraktar man det sistnämnda, så lärer det finnas, att frågan icke endast angår Götheborgs stad enski! dt, utan hela det omkringliggande landet. Man kan slutligen anföra, att det är en äganderätt, som uppkommit för detta monopolium genom de i betänk, anförda K. resolrna, och alt rubbning i denna äganderätt vore vådlig. Som jag nyss nämnde, kan verkligen samma invändning göras mot ali slags rubbning i näringslagstiftning; ty hvar och en, som haft en förmån af ett monopolium eller inskränkning i täflan, skall nödvändigt lida af en större näringsfrihet: hans äganderätt rubbas lika väl i alla andra fall, som i detta enda.
!:o alt Wallman måtte åläggas ersätta den skada och förlust, han vållat derigenom, att machineriet och inredningen i nedra verkhuset vid Tumba icke blifvit, enligt hans åtagande, ändamålsenligt färdiga sommaren 1853, så att papperstillverkning der kunde företagas och oafbrutet fortgå, hvilket ännu vid slämningstiden icke kunnat ske; 2:o alt, dä det af Wallman insalta machineri befunnits icke uppfylla dermed afsedt ändamål alt hädanefter, såsom tillförene, drifva nedre pappersverket med Brukets vanliga och jemna vattentillgång, samt inredningen i öfrigt vore illa ordnad och i ofullständigt skick, så att Banko-Styrelsen måst gå i författning om anskaffande af nytt vattenhjul med utvexlingar samt verkets anordnande på ändamålsenligare . sätt och i fullständigare skick för papperstillverkningen, Wallman, som utrifvit och från Bruket bortfört gamla vattenhjulet med machineri och inredning, utan alt anbringa annat ändamålsenligt i stället, måtte kännas skyldig att ersätta Tumba Bruk och Banken den kostnad, sorn allt sådant medförde; samt 3:o alt Wallman måtte godtgöra de besigtnings-kostnader, som lian vållat för utrönande af verkets felaktiga konstruktion och för anbringande af annat ändamålsenligare pappersverk uti sagde lokal. I följd häraf och då de ersättningar, Banken sålunda egde anspråk att af Wallman undfå, vida öfverstego de 6,000 R:dr B:ko, som af Banko - 77 Fullmäktige blifvit innehållna, samt icke heller någon särskild öfverenskommelse berättigade Wallman att erhålla något af den materiel, som vid gamla verket befunnits, eller de af honom i hufvudstämningen fordrade ytterligare 3,411 R:dr 10 sk. B:ko, Fiskals-Embetet yrkat, alt Wallman måtte ej allenast förklaras oberättigad att uppbära sagde 6,000 R:dr B:ko, utan ock åläggas att kontant utgifva hvad de verket tillkommande ersättningar öfverslege nyssnämnde summa.
[369] [385] E n anspråkslös, bildad o. prakt, flicka, kunnig i alla inomhus föref. göromål, önskar pl. i höst att gå frun tillh. Svar t. Hedvig, Karlskrona, p. r. [395] Fruntimmerssiukdomar, Förlossningar. o. hjelp. i fam. önsk. af en ung flicka (e. o. postexped.) Svar till » Pligttrogen », Sundsvall p. r. t. okt. pl. att underv. minderår. i vanl. skolämnen, fr. o. t., samt handarb. Villig att bitr. m. hush.- o. skrifgör. Svar t. » Millie ». Iduns byrå. [390] E n ung flicka af god fam, musikalisk, söker pl. som lärarinna i en bild. fam. Underv. lemnas i vanl. skolämnen, språk, musik o. handarbete. Goda bet. o refer. Små pret. Svar t. K. Ii., Källeberg, Stenstorp. Allm. telef. Svar till » Josefina », Iduns redaktion. [345] önskar till hösten plats i prestgård eller å större landtegendom för att få deltaga i alla husliga sysslor, inga andra anspråk än att få vara som medlem i familjen. Tacksamt mottages svar till » Adie », Strängnäs, p. r. [371] egande grundliga kunskaper samt 6 ' / 2 års undervisningsvana, önskar plats i familj. Sysselsatt på samma ställe under de 4 sista åren med gossar, hvilka förberedas till elementarläroverkens 4 lägre klasser, önskas helst dylik plats Utmärkta betyg och bästa rekommendationer finnas. Svar, märkt » Lärarinna », torde sändas till Jönköping, Kungsgatan 9 A. Hvardagar ' / z3 — ' IA. Behandlar företrädesvis Barnsjukdomar. [34] Som v ä r d i n n a kos ansedd ock att undervisa minderåriga barn i vanliga skolämnen, de första grunderna i musik och engelska språket samt i alla, efter nutidens fordringar, förekommande sorters slöjd önskar en 21 års flicka, som genomgått en större praktisk skola.
Detta system är hufvudsakligen betingadt af den i oändlighet skiftande vexling af meuskliga förhållanden, sorn har tili följd, att sällan, om ens någonsin, två handlingar, fastän till slaget lika, i alla dess yttre och inre beståndsdelar fullt motsvara hvarandra, samt af omöjligheten för lagstiftaren att vid uppställande af ett lagbud ej allenast förutse, utan äfven korrekt uttrycka alla nyanser af de konkreta fall, som derunder kunna komma att hänföras. Genom ett försök härutinnan skulle lagstiftningen komma att fördjupa sig i en kasuistik, sorn ofta bleive förvillande, alltid ofullständig, — och sjelfva språkets resurser skulle snart vara uttömda. Det är derföre man öfverallt afstå 11 från ett, så äfventyrligt försök, och i stället, då man i enlighet med den nyare kriminalrättens kraf velat art straffet skulle drabba den brottslige icke allenast efter sjelfva effekten af handlingen, utan jemväl Lag-Utskottets Betänkande N:o 35. 9 jemväl efter graden af viljans förderf, åtnöjt sig med att i lagen bestämma straffarten för hvart brott samt ett maximum och ett minimum derinom, men öfverlemnat åt domaren att inom de uppdragna gränslinierna mäta straffet efter omständigheterna vid brottet. Det är sannt att domaren han misstaga sig: det är sannt att olika domare kunna bedöma ett och samma fall olika; sådana olägenheter höra till ofullkomligheten af allt menskligt; — men visst är, att lagstiftaren sjelf, genom att stadga ett bestämdt straff för hvart brott, jemväl boginge ett misstag, enär, i anseende till redan antydda skiljaktighet emellan brottsliga handlingars yttre och inro karakterer, straffet derigenom ofta, ja i de flesta fall blefve orättvist, — icke tillfredsställande rättvisans kraf, — icke afpassadt efter brottsligheten. Men medgifves detta, då inses ock lätt att vådan af latitudsystemet är ringare än vådan af bestämda straff; ty det lärer väl ej kunna förnekas att domaren åtminstone ofta bör kunna träffa det rätta.
[195] Plats som lärarinna för mindre barn sökes af en ung, bildad flicka. Franska språket talas. Svar, märkta » K », emotses till Iduns Red., Sturegatan 8 (ing. fr. Humlegårdsg. Tidningen kostar endast en (I) krona för qvartalet, befordringsafgiften inberäknad. — Fullständig modeoch mönstertidning gratis. Annonser mottagas genom S. Gumselius annonsbyrå * ocn nos redaktionen till 2 5 öre pr 4-spaltig petitrad ( V 61 Drottninggatan 61 3 tr. upp få härmed rekommendera sin nya, tidsenliga V E R I T * landthushåll önskar sig plats som husförestånderska eller hjelp i hushållet. Hon är äfven kunnig i bokhålleri. Svar till » W. B. », pöste restante, Stockholm. [199] En flicka af god familj, uppfostrad på landet, kunnig i inom hus förefallande göromål samt handarbeten, söker härmed, såsom hjelp och sällskap, plats i en bättre familj. Svar, märkt » 23 år », torde inlemnas å Iduns Redaktionsbyrå, Sturegatan 8, (ing. fr. Humlegårdsgatan 19.) [205] flyttbara CO Tre å fyra möblerade rum med kök önskas hyra för instundande sommar utåt saltsjön, högst en timmes väg från hufvudstaden samt med lätta kommunikationer. Svar med uppgift om läge, pris m. m. torde, märkt » L &amp; H », sändas till Iduns Redaktion, Sturegatan 8, StocJeholm. [210] Doktor C. Allm. Fruntimmerssiukdomar, Förlossningar. [207] Undervisning i musik meddelas af skicklig lärarinna. Mästersamuelsgatan 41 C, 3 tr. [198] ti fa fa BO fa Svenska Konstväfnader och Broderier. Yllestramaljer, alla färger, Garn fa och Silke. fa Förklädestyger,! Idun PRENUMERATIONSPRIS PR ÅR: IDUN KR. 5: — IDUNS MODETIDN.MED PLANSCHER OCH HANDARB. » 5: - IDUNS MODETID. UTAN PL. RBDAKTIONSSEKR.