Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
utan alt behöfva dela vinsten med sine förmän; m') af Herr Hjorth, som, då Christianstad erhållit Kongl. Majrts tillåtelse att hafva credil-upplag, men Cornmitterade uragtlåtjt att uppräkna nämnde stad bland dem, som dertill ega rättighet, yrkat, alt denna glömska måtte i den blifvande Tull-taxan godtgöras; n') af Herr Rydin, hvilken ansåg den å Bomullsgarn föreslagna införselstull vara villa för hög, serdeles vid jernnförelse med den Bomullsvävnader åsätta, men att deremot tullen å Linnegarn borde höjas. Derförutan yttrade sig vidare å ena sidan Herrar Ekholm, Wallen, Halling, Petre', Rydin och Bagge, samt å den andra Herrar Limnelius, De Maré, Helsingius och Lagergren. Då vid etc senare tillfälle Protoeollet öfver hvad vid remissen ifrån Vällofl. Borgare-Ståndet af Kongl. Maj:ls ifrågavarande Nådiga Proposition fö rein p i L och yttrats, justerades, ingal Herr Petre' ett serskildt anförande i ämnet, hvilket sedermera föranledde yttranden af flere bland Ståndets Ledamöter, hvilket allt jemväl blifvit till Bevillnings-Utskottet remitteradt. 3:o Vid remissen från Hedervärda Bonde-Ståndet: ad) ylf JVils Strindlund, alt jern och träd virke icke borde vara med utförselstull belagile; och förenade sig deruti Jan Eric Jansson och Petet Hansson från Wermland, Peter Pehrsson och Lars Larsson från Örebro Län, Lars Boethius från Stora Kopparbergs Län och Håkan Nilsson från Skåne; hvarjemte Peter Pehrsson från Örebro Län uti serskildt anförande yrkade, att, intilldess de band, hvaraf tackjernshandteringen för närvarande vore omsluten, blifvit lossade, utförselstullen å tackjern måtte bestämmas till ett mot varans värde svarande lika belopp med den, som för stångjern erlägges. Deruti instämde Lars Larsson från Örebro Län, Lars Boethius från Dalarne samt Jan Eric Jansson från Wermland.
Detta föranledde dertill, att de af Utsk:s ledamöter, som närmare granskat handlingarne i fråsan, icke ansågo sig kunna bestämdt påyrka bifall till K. M:s Propos. i denna del, hvilket de eljest, på de af H. Exc. Hr Gunther här anförda skäl, troligtvis ganska gerna skulle hafva gjort. Jag anser mig af det nu omnämnda förhållande kunna hämta skälig anledn. till den begäran, att Hr Gunther ville hafva den godheten uplysa oss om det ungefärliga belopp, hvartill dessa sportler, efter medeltal beräknade, upgå. Jag tror, att en sådan uplysning skulle vara särdeles nyttig för lönefrågans bedömande och möjligtvis, om frågan återförvisas till StatsUtsk., åt densamma gifva en med K. M:s Propos. öfverensstämmande lösning; hvarförutan jag finner denna uplysning vara så mycket behöfligare, som den utan tvifvel komme att bidraga till en önskvärd konseqvens i besluten om löne-beioppen för Eegistratorerne i allmänhet. Då E. o. Ad. redan förut återremitterat frågan om löne-förhöjning åt tvänne sådana tjenstemän, torde jemväl frågan om den tredjes lönevilkor böra återremitteras; hvarföre jag anser mig böra derom anhålla, jemte det att jag förnyar min anhållan, att den förste värde talaren behagade lemna Oss uplysning om sportlernas ungefärliga belopp. Hr Printzensköld: Af alla de Begistrators-tjenster som finnas inom StatsDepart:n, gifves ej någon, som är förenad med så trägna göromål, som den uti Just.RevisionsExpedit:n, särdeles om, såsom det är föreslaget, den andra Eegiätrators-platsen derstädes kommer att indragas och de dermed åtföljande göromålen öfverflyttas på den förste Eegistratorn. Med den kännedom jag äger om både vigten och omfånget af de åligganden, som tillhöra sistnämnde tjensteman, är jag synnerligen benägen att obetingadt bevilja den löneförhöjning, K.
Hedervärda BondeStåndet har till Utskottet remitterat ett Memorial af RiksdagsFulImägtigen Sven Svensson fran Elfborgs Län, deruti blifvit anmäldt, hurusom en del Hemmansägare skola hafva för plägsed att upptaga på deras ägor, och lemna forsvar åt en mängd Personer under namn af Torpare, utan att desse i sådan egenskap erhålla andra förmoner, än husbergning, och icke heller uppdragas något visst arbete, eller lemnäs utväg att förskaffa kläder och föda åt sig sjeffve samt hustrur och barn, hvaraf således följden skall vara, att desse sistnämnde vandra omkring i Orten, för att genom tiggande hos Allmogen söka deras lifsuppehälle^ i anseende hvartill Riksdagsfullmägtigen begärt, det mätte hvarje Hemmansägare varda förbudet, att icke annorledes eller med andra villkor antaga Torpare, äa att de af lägenheten, eller af dermed förenade förmoner kunna hafva nödtorftigt underhåll och bergning för sig och de sina: genom hvilken Besv. och Ekön. Utsk. Betänkanäen. xoi författnings vidtagande Riksdagsfullmägtigén ansett tiggerier kunna förekommas eller åtminstone att nödlidande Personer icke obehörigen flytta från en Socken till en annan. Utskottet har tagit i öfvervägande hvad uti ofvanberörde måtto blifvit anfördt och yrkadt; och som genom flere Kongl. Bref och Författningar, bland hvilka hufvudsakligen böra nämnas Kongl.
Så är kavajen eller kapprocken för indelningen i Blekinge och Södra Möre härad af Calmar län ej en ovilkorligen bestämd beklädnadspersedel, utan heter det om densamma i roteboken, att, då den ”på olika sätt och icke alltid af rusthållaren presteras, vill Kongl. Majit låta bero vid hvad hvarje båtsman med sina ”rusthållare derom vid antagningen öfverenskomma,” hvadan äfven högst få båtsmän af kompagnierna i nämnda provins och härad äro med kavajer försedde. Det händer icke så sällan, att, ehuru kläder af blå färg begagnas af nästan hela båtsmanshållet, en och annan rusthållare ej beqvämar sig till den obetydliga tillökning i kostnader, som genom färgningen till blått uppkommer, utan består båtsmannen grå kläder. Kappsäcken är af många slag och olika beskaffenhet. I Blekinge har den 8 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 12. ej blifvit bestådd förr än efter upphörande af den s. k. dubbla kojen, hvilken motsvarade både koj och kappsäck. Halsdukens beskaffenhet är olika bestämd, och till hufvudbonad lemnäs stundom hatt, stundom mössa, äfvensom det företer sig det förhållande, att i Blekinge rusthållarne ej äro skyldige att i fredstid lemna sina båtsmän hufvudbonad, då de bestå dem blå kläder. En annan omständighet, hvarå jemväl uppmärksamheten bör fästas, är skilnaden emellan utredningspersedlar, som bestås vid båtsmannens kommendering eller uppfordring, och beklädnads-persedlarne. De förra äro kapprock samt kappsäck af segelduk, skinn eller väf; de sednare bestå deremot af tröja, väst med ärmar och långbyxor af vallmar, halsduk af lärft, hatt, läderskor, ullstrumpor och skjortor. Efter att sålunda hafva redogjort för skillnaden uti sättet för utgörandet af båtsmans-beklädnaden på olika orter, öfvergå Utskotten till det yttrande i ämnet, som det tillhörer Utskotten att afgifva.
BorgareSt:n välje genom Elektorer, och BondeSt. på det sätt Ståndet vid hvarje Biksdag tjenligast finner, genast och sist inom åtta dagar sedan Eiksdagen blifvit öpnad, ledamöter lika mångå af hvarje Stånd, i de Utsk., hvilka skola ärendena bereda och utarbeta. Sådana Utsk. äro: Constitutions-, Stats-, Bevillnings-, Banko-, Lagsamt Besvärsoeh EkonomiUtsk:n. Hemliga Utsk. väljes, då Konungen sådant äskar. Den sista punkten i g bestämmer således tiden då detta Utsk. skall väljas i motsats till tiden, när de andra Utsk-.n skola väljas. Denna § säger icke att detta Utsk. skall väljas genom Elektorer, utan den säger endast att det skall väljas, men sättet, hvarpå det skall väljas, omtalas icke förr än sedermera i 19 § Kiddarh.Ordn. Hvar och en vet, att Hemliga Utsk. består af 12 ledamöter, att hvarje Stånd väljer trenne ledamöter, att detta Utsk:s ändamål icke är att utarbeta och förbereda något ärende, om hvilket här pä detta rum Den 8 November. 99 skall beslutas, utan att enda ändamålet är att med Konungen öfverlägga om de ärenden, hvilka icke till andra Utsk:s befattning höra, och dem Han pröfvar böra hemligt hållas; dock håfve detta Utsk. ej makt att fatta något beslut, utan endast att till Konungen afgifva yttranden öfver de mål Konungen detsamma meddelar. Dessa personers åliggande är att genom sitt upträdande i de särskilda Stånden afeller tillstyrka de anslag, som för hemliga ändamål äskas. Det är således endast fråga om att till ledamöter i Hemliga Utsk. välja personer, som hafva anseende inom Stånden och inflytande på detsamma; personer, hvilkas politiska åsigter man gillar i de angelägenheter, hvarom man möjligen förmodar att de med Konungen skulle komma att rådgöra, och som man tror hafva både kraft och förmåga att göra sina åsigter för Konungen gällande.
Regeringsformen , att ordet och skulle sättas i stället för ordet eller mellan orden frälse och ofrälse; hvarvid Borgare-Ståndet, med oförändradt bifall till hvad Utskottet sig utlåtit, fann, att, i händelse Höglofl, Ridd. och Den 2 2 Juli. äo8| Och Adeln icke Skulle Frångå Sitt eget, och taga sig efter Méd-Ståndens i detta ämne fattade beslut, någon annan åtgärd icke återstod, än deri omröstning uti förstärkt Cönstitutions - Utskott * som 56 §. Regeringsformen föreskrif ver, Och till hvilken åtgärd Borgare Ståndet ock för sin del ville j i sådant fall s hafva målet öfveriemnati Ut supra» ' Ex Protocoilö Carl Magn. Robsahm* S. I). I^å af Allmänna Besvärsoch ÖeconQmie-Utskottet afgifna Betänkanden * hvil.kä deri 21 Juli lades på Bordet: ilo af den 15 Juli» om ért ny och allmän reglering af de uti Riket nu antagna Särskildta vigtsorter; och 2:o af den 17 luli, öm jemkning i extra Roterings-skyldigheten ; föredrogos nu å nya och biföllos. Ut supra* Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. fe D. "Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärs* Och Oeconömie-Utsköttens den 18 Juli afgifna> och dert 21 på bordet lagda Betänkande om én Post och Forvagns-inrättande å de större Landsvägarna, beslöt Borgare Ståndet att bifalla det Utlåtande, hvaruti Stats-Utskottet, stannat* Ut supra* Ex Protocoilö Carl Magn, Jiobsahttts ' 2084' Den 22 Julit S. D. föredrogos åter Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskottets 2tne i går på bordet lagda Betänkanden: 1:0 af den 15 Juli, öfver Herr Friherre Wrangels Memorial, om en ny EandtmätareTaxa; 2:0 af den ig Juli, angående yrkad inskränkning af Finska Handeln, m. m.
Beträffande förstomförmälda förslag, så synes uttrycket: ”Varder tillverkare genom vådeld eller annan olyckshändelse urståndsatt” lätteligen kunna i tillämpningen lemna rum åt en alltför vidsträckt tolkning och då dessutom afkortning i förhållande till tiden, hvarunder tillverkningen måst inställas, i allmänhet torde sammanfalla med afkortning af en afgift, motsvarande hvad af den anmälda tillverkningen icke blifvit under terminen afverkadt, anser sig Utskottet, jemväl i betraktande deraf, att samma förslag, då det af Sammansatta Utskottet vid förra riksdagen framställdes, ej blef af Rikets Ständer godkändt, icke nu böra till bifall förorda detsamma. Hvad åter vidkommer Svante Bergströms yrkande, vill det synas Utskottet, som vore nuvarande stadgande både rättvisare och för tillverkaren förmånligare. Deremot får Utskottet, enär en bränvinstillverkare kan råka i lika stor olägenhet, om bränneriredskapen förstöres eller väsendtligen skadas, som om en sådan olycka inträffar med sjelfva bränna 20 Sammans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- och .Ekon-Utslc. Betänkande N:o 1. riet, och då det åtminstone synes tvifvelaktigt, huruvida ordet bränneri kunde tagas i så vidsträckt bemärkelse, föreslå, att denna § måtte erhålla den förändrade lydelse, bilagda förslag under § 22 utvisar. § 28 (25).
Ar 18I3 de af nyssnämnde Fond i Riksgälds - Contoiret detta år lyftade 1,330,006: 39. 2, Tillika med de detta år af ConvoyCommissariatet levererade 50,000: — *—> Hvar - Den 14 Juli. 1321 Hvarförutan Comitéen blifvit påförd den genom bidrag af Engelska Regeringen till Krigsrustningarne år 1812 , i 18I3 års RiksStat, upptagne Krigs Comitéen har jemväl år 1812, enligt Eders Kongl. Majus Nådiga Bref af den 23 Maj och 7 September samma år , utbekommit en summa af 400,000 R:dr utaf det årets Siats-Brists medel under Titel: Förskott emot ersättning, och hvarå samma år återbetalts 25,000 R:dr; men de öfriga 375,000 R:dr hafva sedermera, enligt Eders Kongl. Majus Nådiga Bref af den 20 April 1814, blifvit afförde ifrån Förskotts Titeln och påförde Nionde Hufvud Titelns till Tredje Hufvud Titeln i 1814 års Riks-Stat öfverförde tillgång, och der upptagne såsom till Krigs Comitéen för krigsbehofven utbetald. 5:0 Till 1812 urs Urtima Riksdags-kostnader har, enligt Eders Kongl. Majus Nådiga Bref af den 2 September samma år, och Rikets Ständers Beslut, blifvit anslaget en summa af 200,000 R:dr och hvilken summa Stats-Contoiret jemväl till fullo anordnat.
Gud, eller lastat eller gäckat Guds heliga ord eller sakramenten, eller för gäckeri af gudstjensten, eller för väld, hordom, oljud eller annan förargelse i kyrka under gudstjenst eller annorstädes, der gudstjenst hålles, eller för mord, dråp eller rån, dä dödsstraff derå ej följer, för barnamord, stöld, äktenskapsbrott, blodskam eller lägersmål i förbjudna leder eller för våld mot föräldrar; så ock den, som begått lönskaläge eller gått drucken eller oskriftad till natt varden, eller sedan han af presten, enligt kyrkoordningen blifvit varnad att derifrån sig afhålla, må ej af den heliga nattvarden komma i åtnjutande innan han eller hon af sin själasörjare, i närvaro af två. eller tre bland församlingens medlemmar, dem själasörjaren tillkallar, låtit sig enskildt, skriftas och aflösas, på sätt särskildt föreskrifvet är. Såsom synes är vid detta förslag den grundsats följd att, med strängt vidhållande af den nu gällande förordningens anda och syftning, endast, åstadkomma de ändringar deri, som äro alldeles nödvändiga för att göra den, med sina nuvarande bestämmelser, vid sidan af nya Strafflagen, tillämplig. Visserligen kan anmärkas att tillfället, bort begagnas för att, vinna några väl bchöfliga förbättringar i denna del af vår kyrkliga lagstiftning; men i en tid, som ej är väl stämd och måhända ej heller väl qvalificerad för anordningar till kyrkans bästa, är det rådligare att verka för vidmagthällande af det gamla goda, om ock i någon män bristfälliga, än att, genom yrkande pä förbättringar, äfventyra motsatsen. De ibland oss, som älska vår kyrka, skola, säkerligen billiga denna åsigt, och låta. hoppet, om förbättringar hvila till bättre tider och förhållanden. Slutligen bör jag vördsamt anmäla, att, då förevarande fråga i Utskottet behandlades och afgjordes voro Utskottets alla fyra ordinarie ledamöter från Preste-Ståndet närvarande och vid beslutets fattande ense om det redaktionsförslag, som då af majoriteten underkändes och nu är genom denna min reservation de Höglofliga Riks-Ståndens pröfning understäldt.
Resdräkten vore n o g bra enkel. Därpå hade hon likvisst förut ej tänkt. &gt;Tyckte icke tant, h o n borde taga den? * [ntet behöfde den därför se begagnad ut lysningsda g e n? » » Nej, visst icke. » Och doktorinnan skulle dessutom taga vagn, då hon ej fick bjuda på nå got annat. Aftonen k o m. Den hvita ylleklädningen m e d de fina rosa-buketterna omslöt den späda, luftiga gestalten. Det rika blonda håret var uppfästadt i en enkel fläta. Ingen enda prydnad för öfrigt. Och Annas förnämsta behag låg dessutom i oskuldens fullkomliga omedvetenhet. De hade i g o d tid intagit sina platser. Tant med en kikare för ögonen upptäckte en o c h annan bekant. H o n meddelade A n n a bland annat att dennes gamle onkel, den ridderlige major B. befann sig bland åskådarne. Hälsning o c h åter hälsning. Och i logen bredvid dem inträdde n u helt oförmodadt, doktorinnans hyresvärd m e d sin fru. Ett lifligt samspråk började, hvaruti A n n a ej deltog. H o n satt helt tyst. Var det där för, att hon bar en dräkt, ämnad för en så h ö g tidlig dag i hennes lif. Och just själfva orsaken, hvarför h o n hade iklädt sig d e n? Hade icke en förhoppning insmugit sig hos henne, att hennes nya bekantskap från förmiddagen skulle befinna sig bland åskådarne. Måtte han icke k o m m a det önskade h o n nu - hon nästan fruktade att återse h o n o m. Stämningen af instrumenten började i orkestern. Dörrar öppnades o c h slogos igen — så- som än i dag — m e d häftigt buller af de i sista stunden anländande. Midt under detta inträdde en vaktmästare i logen o c h framräckte till A n n a på en bricka en utsökt vacker blomsterbukett, vid hvilken ett visitkort var fästadt. H o n trodde först, att det var ett misstag. M e n n e j. På kortet stod samma namn, som h o n nyss förut sett på affischen.
Fordran af grundfonden för densamma orätt lill konmaposter 1,080: sa. o. sc: as. t). 2,3/2,163: 18. 3. 2,808,169:35.10. Credit. Balans från föregående året: Restantier, anmärkta poster och pro pric-balanser 680,641: 21. — 395,460. — Beloppet af såsom statsutgifter afförda, men återdebiterade förskotter 1 144,621: 43. 10. Fordran af grundfonden för densamma orätt till komna poster . Riksgiilds-Kontorets bidrag: Statsfyllnads-summan A ter debiterade förs holter: Afskrifning af i motstående ingående balans, på sätt ofvan anmärkt blifvit, orätt upptagna 89: 39. 9. Balans till påföljande året: Skuld till grundfonden för förskott till betäckande af brist å hufvud titlarne 171,630:25. 7. 171,630:25. 7. Extra stats-regleringen, till den del dit hörande anslag i Rikshufvudboken ingå, har förhållit sig på sätt nedan intagna Tabell utvisar: Debet. år 1844. år 1845. Balans från föregående året: Credit. Sedan Revisorerne har ofvan summariskt framställt förhållanderna med de under statsmedlen inbegripna fonder, hafva Revisorerne trott sig böra inlaga en utredning öfver mera speciella delar af statsregleringen, hvarvid i minnet torde fä återföras, att för år 1844 gällde den statsreglering, sorn uppgjordes vid 1840 —1841 års Riksdag, hvaremot för det sednare revisionsåret, elier 1845, tillämpades i fastställde Stat. (Se Bilagorna Lill. B. Restantier: Ordinarie ränta Afrads-spanmål .. Tionde-spanmål Arrendemedel Tiondeoch hammarskattsjern Alun-tionde Svafvelbruks-tionde ,
Herr Kammarherren Silverstolpe yttrade att den således borttagna Rikets Allmänna Ärenders Beredning, kunde han endast i det fall anse umbärlig, att en förbättrad Collegial Styrelse vunnes. Men om Collegierna med detsamma borttoges, så funnes ej mera någon intermediaire. beredande och för sjelfva Stats Rådet uplysande Corps, den Herr Kammarherren önskade för Samhällets bästa se bibehållen. Dermed instämde Herr Doctor Wijkman till all delar.» Detta stycke har emellertid överkorsats. I nästföljande plenarprotokoll, för den 13 augusti, befinnes, att frågan om § 10 då varit föremål för livlig diskussion, och att § 10 i den Kungliga propositionen antogs allenast med betydande ändringar och tillägg. Måhända får förekomsten av den strukna punkten i protokollet för den 12 aug. tolkas så, att § 10 i den kungl, propositionen verkligen blivit uppropad vid slutet av plenum sagda dag och i hastigheten klubbfäst. Silverstolpes därpå följande yttrande, i vilket Wijkman, instämde, har kanske därefter fäst uppmärksamheten vid saken, vilket då föranlett, att frågan på nytt upptagits vid plenum den 13 augusti. Egendomligt är emellertid, att båda protokollen justerats samtidigt (den 17 aug.); man kunde tycka, att sekreteraren skulle haft tillfälle att skriva protokollet för den 12 aug. till överensstämmelse med protokollet för den 13. Kanske kan saken förklaras så, att 12. augusti-protokollet utskrivits redan på eftermiddagen samma dag och sedan blivit liggande till justeringen den 17, då nödig korrigering gjorts. 396 Den 13 Aug. 1812. lustcrat d. 17 Aug. 1812. A. G. Mörner. Thorsdagen den 13 xVugusti, Kl. 1 2 9 f öremiddagen, sammanträdde R. H. S. Constitutions-Utskott in Pleno, då alla dess Ledamöter voro närvarande.
Utskottet har föreslagit att byggnaderna tillika med tomterna skulle öfverlemnas åt Veterinärinrättningen att försäljas eller begagnas, såsom Kongl. Maj:t nyttigast finner, dock med vilkor, att Magazinet och Torkhuset ej föryttras. Då Rikets Ständer år 1823 medgifvil, att byggnaderne må lill Inrättningen upplåtas, vill jag i denna del ej bestrida hvad Utskottet tillstyrkt; och skulle något hinder möta vid byggnadernas försäljning, derigenom att magazinet och torkhuset skulle bibehållas för MagnzinsDirectionens räkning, vill jag äfven medgifva, att detta vilkor må försvinna, och att Veterinärinrättningen fritt må använda hela localen, såsom Friherre af Nordin yrkat. Deremot afstyrker jag helt och hållet hvad Utskottet föreslagit angående utbetalning af 5ooo R:dr. Jag tar mig i detta afseende friheten hänvisa till reservationerne. De byggnader Veterinärinrättningen nu skulle erhålla, utom dem den redan fått, äro följande: igo Den 21 December e. m. Ett större Boningsbus af sten med iG rum, samt inrättadt Magazin för Spannmålsupplag; Ett Mjöloch GrÖpesMagazin med ett mindre Mälteri derunder af sten; Ett Boningshus af sten, Knallenborg kalladt, bestående af 20 större och mindre rum samt 6 källrar (hela delta hus, utom nedra våningen, disponeras redan förut af Veterinärinrättningen); Ett stort Brännoch Brygghus med dertill hörande inrättningar; i flygelbyggnaden åt öfra gården en bagarestuga med en inmurad kopparpanna; En egendom vid Tyskbagare-bergen i Qvarteret Köhlberget, innehållande ett större Magazinshus af sten. Med de byggnader Veterinairlnrättningen redan fått till sin disposition går detta till ett uppskattningsvärde af omkring 60,000 R:dr. Äfven om byggnaderne äro förfallne, måtte de ändock vara värde åtminstone mera än hälften.
Reglementet af den 15 Mars 186:1 blifvit i berörda hänseende stadgade för dem, hvilka åstunda att vid allmän navigationsskola begagna undervisning eller undergå examen af ifrågavarande beskaffenhet; att Kollegium likväl, med fastad t afseende å beloppet af de arfvoden, som utgå till do för bestridande af undervisning i ångmachiners konstruktion och behandling vid ofvannämnda navigationsskolor anställde lärare, ansåge alt, åtminstone för närvarande och innan sig visat, i hvad mån undervisningen i den tillämnadc machinistskolan komme att begagnas, lönebeloppet för institutets lärare i ångmachinlära icke skäligen borde bestämmas lill mer än 800 Riksdaler; att Kollegium i underdånighet förordade det af Direktionen föreslagna arfvode af 300 Riksdaler lill en lärare i frihandsteckning och ornamentsritning; att då. efter hvad af Direktionens memorial inhemtades, den ena hälften af det för institutet anvisade anslag, eller de 2,500 Riksdaler, som från början varit anslagne lill elevernes vid institutet aflöning, och af hvilka medel sedermera äfven bestridis kostnaden i och för institutets lokal samt eldning och lyshållning, ieke allenast varit fullt tillräcklig för utbetalning af elevernes dagspenningar och för bestridande af kostnaderne för institutets lokal, utan jemväl derutöfver kunnat till någon del begagnas till beredande af lönelillökningar för de ordinarie lärarne och till meddelande af extra arfvoden åt lärare i ångmachineri och frihandsteckning, hvilka lönetillökningar och extra arfvoden under de sednare åren bestigit sig lill 1.225 Riksdaler för året, Kollegium, afven under förutsättning af någon framtida tillökning i elevernes antal, ansåge det skäligen höra antagas att, derest de medel, som för lill - Bil. Sf:o 5 till Kongl. Maja» Nåd.