Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N o 87. Motion N;o 224, angående utarbetande af förslag i och för ordnandet af en verklig landstorm. Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk. Betänk. N o 32 Motion N:o 225, med förslag till la, bestämmelser angående utoch in ländska försäkringsbolag. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsi. Betänk. No 95. Motion. No 226, angående löneförhöjning för de fem i tjernsten äldste Kam marskrifvarne i Kongl. Kammar-kollegium. Stats-Utsk. Utlåt. R. Sfi underdån. Skrifv. Ridderstad, C. F., Motion N-.o 227,om anslag till inköp af embetslokal för Kongl. Topografiska korpsen. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. Motion N:o 242, om vexelundervisningsmethodens införande i rikets ele mentarläroverk och allmänna skolor samt upphörande af s. k. hemlexov: Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 118 och Mein. N:o 127. R. St., underdån. Skrifv. N:o 174. Motion N o 307*, angående föreskrifter i afseende ä antagande af under visningsböcker för läroverken i riket. Allm. Bes-v.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 118 och Mern. R. St. underdån. Skrifv. Nrn 174. Motion Nm 308, om anslag till belöningar lör goda läroböckers författande, m. m. Stats-Utsk. Utlåt. Riksarkivet, om anslag lör uppförande af en byggnad till inrymmande af Kongl. Bibliotheket och. Motion N:o 15. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 106. R. St. underdån. Skrifv. Riksdagskostnader• angående deras utbetalning af Riksgälds-kontoret. Mern. N o 5. B. St. underdån. Skrifv.
Adjunct vid Upsala Universitet, Professor, Contracts-Prost o. Kyrkoh, i Näs. L. S. Pehr Ptson Svedelius. Prost och Kyrkoherde i Westerlöfsta och Enåker, L. S. Joll. Olof Wallin. Pastor Pritnarius, Th. Doct., Ordens-Biskop , C. N. O., En af Sv. Ak. L. S. Nils Jac. Anjou. Prost och Kyrkoherde i Ros. lags-Bro, utn. Kyrkoh, vid Norrköpings Stads och S:t Johannis Landsförsamlingar. L. S. Lars Pet. Spiering. Trost och Kyrkoherde i Ed och Sollentuna. L. S. Eric Agrell, Contracts-Prost och Kyrkoherde i Terfsö. L. S. E. G. Geijer. Professor Hist. vid Kongl» Academien i Upsala, En af de Aderton i Svenska Academien, R. N. O. L. S. F. M. Franzén. C. C. Lilljenwalldli. Dahlgren. Kyrkoherde i Clara, Vice Th. Doct., f. d. Öfver-Hof-Pred. hos Utnämnd Comminister i Prxses i Stockholms Stads Högstsalig H. K. M. Enke-Drottnnig S:t Nicolai Församling. Consistorium, Prof., Th. Sophia M a gd a 1 e n a, Contr.Prost L. S. Doctor , En af de Aderton i och Kyrkoh, i Maria; Magd, Försam Svenska Acad., L, N. O. ling, R. K. Carl xni:sO., L, N. O. L. S. L. S. Gabi'. Poppius. C. J. Ekstrom. Carl Er. Hallstrom. President i Commerce.Collegio, Med.Doct., K. Maj:tsLif-Med., Contractsprost och Kyrkoh. C. N. O., Jur. utr. Doctor, Öfver-Chirurg vidK.Lazarettet, i Ed och Eds Capell, L, S.
18 cap. 8 §:n samma balk, minsta våld å embetsman i tjensten stralfas med lifvets förlust.’' Detta bevisar, huru oriktigt det är att utrycka vissa lag-§tj eller lag-capitel, för att derom stadga. Hvad Hr Hallenborg och Hr Cederschjöld anfört har jag fattat såsom egentligen angtde förtydligande af stadgandena om förgripelser i skrift eller tal emot Konungens person, och jag får ånyo erindra, att jag talat om det hela af förslaget, derunder förgripelse'* mot Konungens person äfven höra, och på dessa grunder qvarstår jag vid milt förra yttrande. Frih. Cederström, Anders: Hvad i §:n 5 cap. Mi<sg.-b:n angår, så instämmer jag i de yttranden, som af Hr Hallenborg, Frih. Cederström och Hr Dalman blifvit afgifua. Jag vill nu blott yttra mig om 2 §:n af nämnda cap. och skall, så godt jag förstår, söka alt vederlägga Utskts argument?'*. Utsk. har förklarat, alt denna § i sjelfva verket är npphäfven, och ej kan tillämpas, och Utsk. stöder delta derpå, att inga Riksens Råd nu mera finnas; men det oaktadt, har Utsk. likväl ej ansett denna § böra uppliäfvas, af det skäl, att de påstått, att flera andra §§ i lagen då äfven boide ändras och försvinna. Detta är likväl efter mitt begrepp en ganska klen argumentation, ty, enligt min tro, borde LagUlsk., just af detta skäl, om inga andra förefinnas, varit pligligt att föreslå de ändringar, hvilka blifva en följd af den omnämnda §:ns upphäfvande. För min del kan jag likväl ingalunda anse att denna § är upphäfven. Just de af Utsk. citerade §§ eller åtminstone en af dem bevisar, att den ej måtte vara alldeles upphäfven. Det är nemi. i3 och '4 §§:na af 3o cap. Rätte».-b:n, som egentligen angå Högsta Domstolen. I |3 står: "Then saken hos Konungen i lians
Myrkarbo, Kättbo och Nickbo inom Hvittinge socken af Thorstuna härad, å 1,565 R:dr; dito dito, 438: 2. » aftappningen af Mursjön i Wester-Wåhla socken af Norbergs härad, å 3,670 R:dr 50 öre; dito dito, 1,027: 75. » upprensningen af Altuna å, till förekommande af öfversvämningar inom Simtuna och Thorstuna härader, å 3,000 R:dr; dito dito, 2,286: 18. » aftappningen af Kolbäcks-sjön samt utdikningen af kringliggande mossar å Arboga stads södra skog inom Åkerbo härad, å 1,500 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 2 procents ränta. 554: 78. » sänkningen af Schedvioch Westlandasamt Oster och Sundängs-sjöarne inom Åkerbo härad, å 14,000 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 5 procents ränta 14,000: » sänkning af Bocksjön och upprensning af Tillberga å inom Thorstuna m. fl. socknar, å 12,000
Jag fruktar nemi. för, att, om Utsk:ts Utlåt, godkännes, kan Utsk:t anse sig obehörigt att i frågans pröfning taga del, och det skulle enligt min tanke vara oriktigt. Gr. Sparre, Erik: Lag-Utsk:t har, vid återlemnandet af ifrågavarande motion, fästat sig vid den § i R. O., som bestämmer omfånget för Utsk:ts verksamhet, och hvilken stadgar att dit höra alla frågor, som angå civil-, kriminaloch kyrko-lag. Utslct var af den åsigt att motionen icke kunde hänföras till kriminal-lag, utan till straff-bestämmelser i den särskilda författning, som angår försäljning af bränvin och andra sprit-drvcker. Utsk:t var derjemte, i fråga om lämpligheten att lemna motionen till annat Utsk., af samma åsigt, sorn Gr. af Ugglas, nemi. att det vore bäst att öfverlemna alla dessa frågor om bränvinshandteringen till ett Utsk., som då kunde rådföra sig med andra. Jag är visserligen icke sinnad att, för att försvara LagUtsk:t, här uppträda i någon tvist med talmaris-konlerensen, så vida inom densamma blifvit öfverenskommet att jemväl i de öfriga Stånden ett sådant behandlingssätt, som H. Exc. Hr Gr. Sparre antydt, skall påyrkas. Det kan vara temligen likgiltigt, och jag vill fördenskull icke dervid fästa någon särskild vigt. Den 10 December e. m. 459 Hr Carlheim-Gyllensköld, Henrik Adolf Oscar: Frågan om straffbestämmelser i en allmän förordning om bränvins försäljning lärer väl svårligen kunna förnekas vara af allmän kriminal-lags natur, enär rättigheten till bränvinsförsäljande i allmänhet kan af hvarje Svensk man förvärfvas. Lag-ötsk:ts deltagande i behandlingen af en sådan fråga är således af grundlagarne anbefaldt. Frågan är hvarken af bevillningseller ekonomisk art; och således äfven derföre med rätta till Lag-Utsk:t femitterad.
Man och man emellan tyddes de mystiska tecknen, tills pressen med pukor och trumpeter förkunnade, att K. M. Lundbergs affärspalats högtidligen blifvit invigdt och i dagarna skulle öppnas för allmänheten. Och nu står det där, fixt och färdigt både utan och innan, en prydnad för hufvudstaden, en heder för hela landet och ett mål för det köpoch skådelystna Stockholms vallfärder. Till etablissementets imponerande yttre bidrager i icke ringa mån den kring byggnaden lö- pande kransen af ståtliga skyltfönster, i hvilka säsongens nouveautéer på det mest förföriska sätt ordnas af konstskickliga händer. Hufvudentréens massiva, rikt skulpterade, åt Stureplan vettande mahognyportar leda in i den väldiga hufvudhallen, som är dekorerad i hvitt och hvars med lagerguirlander sirade tak uppbäres af ett fyrtiotal prydliga kolonner. I salens midt sluter sig en yppig bladgrupp kring ett muntert plaskande springvatten, och bak detta höjer sig graciöst till andra våningens gallerier en elegant dubbeltrappa med genombruten, hvitlackerad balustrad af smidt järn. Längs väggarna sträcka sig solida, med firmans varor lastade hyllor, framför dem löpa bruna, spegelblanka diskar, och bak dessa röra sig behändigt affärens intelligenta, artiga och tillmötesgående biträden, damerna i uniform af klädsamma svarta mohärklädningar. Om dagen strömma hela floder af ljus genom fönstren och den i hallens midt befintliga ljusgården; om kvällarne strålar etablissementet i praktfull elektrisk belysning. En mild och jämn rumtemperatur underhålles i samtliga lokalerna genom den förträffliga centralvärmeledningen, som har sin härd nere i källaren, och för luftväxlingen sörjer den likaledes därstädes anbragta fläkten, som utför sitt maktpåliggande värf med berömvärd energi. Bland tidsoch kraftbesparande arrangemanger inom affären må nämnas 2 personoch 2 varuhissar, öfver 30 allmänna och rikstelefoner samt ett 20-tal stora, å lämpliga ställen anbragta, absolut punktliga klockor, likt tornuret åt Stureplan drifna medels elektricitet. Till höger om hufvudingången är kassan belägen. Där paketeras af flinka kullor de lättare varorna, som direkt levereras åt köparen.
Den 4 och 6 November. Frän Vallo/l. Borgare-Ståndet. S.S. D.D. Föredrogs ånyo Sammansatta Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, NU 50, i anledning af väckta motioner om förändrade föreskrifter i afseende å skogshushållningen i riket. Betänkandet godkändes utom i de delar, hvarom bär nedan lörmäles, Prot.-Utdrag den 6 November 1863. 715 Utskottets två framställningar, sidan 18. gillade» med följande förändrade lydelse: »om icke Kronans öfverloppsmarker och sådana trakter af oafvittrade skogar i Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Wester-Norrlands, Jemtlands, Westerbottens och Norrbottens län, hvilka finnas dertill tjenliga, borde för kronoparker förklaraSi ställas under vård och förvaltning af Skogs-styrelsen samt behandlas elter sådana, på vetenskapliga reglor grundade hushållningsplaner, som afse skogens framtida bestånd och högsta afkastning; dock att hinder derigenom ej må läggas för afvittring af skogsanslag till redan anlagda hemman och nybyggen»; samt »att det förbud mot uybyggens anläggande & öfverloppsmarkerna i de Norrländska länen, intilldess undersökning och reglering af desamma försiggått, som genom Kongl. Majtts nådiga Skrifvelse till Kammar-kollegium den 2S Maj 1860 meddelats, måtte utsträckas jemväl till Kronans blifvande öfverloppsmarker i Stora Kopparbergs län samt oafvittrade skogar i Stora Kopparbergs, Westerbottens och Norrbottens län att gälla intilldess undersökning försiggått huruvida öfverloppsmarkerna i deras helhet eller de oafvittrade skogarne till någon del må för kronoparker förklaras» Utskottets särskilda tillstyrkanden sidd. 24, 26, SS och 60 afslogo». Hvad Utskottet, sid. 66, hemställt biföll» med uteslutande af orden: »enligt Kongl. Reglementet den 14 Januari 18S1.» Den 6 November. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. 1).
Lagerbjelke har redan visat, att förevarnle förslag afser endast K. Propos:r om Statsverkets tillstånd och behof, hvilket uttryckligen blifvit sagdt i både 5!) § Reg.F. och 27 § Riksd.Ordn. En annan talare har yttrat, att R. St. likasom hvarje enskild borde undersöka deras förrådskammares tillstånd och derefter besluta. Det vore i sanning rätt illa, om Regeringen icke kände denna förrådskammare lika väl som R. St. Samband emellan Regering och folk är just hellöf - Den 8 Mars f. m. 123 ligt, och då föreslagna förändringen afser förökande af detta samband, är hon i min tanke ganska rigtig. Gr. af Ugglas har redan visat nyttan deraf att Regeringen afgifver förslag till grunderne för bevillnms utgörande. Den första talaren har äfven funnit en origtighet deri, att ordalagen i förändringen till 59 §:n Reg.F. och 27 §:n Riksd.Ordn. icke äro fullkomligt lika. Jag kan icke linna någon origtighet eller motsägelse deri. Förslaget till 59 §:n Reg.F. lyder så: ”Dessa behof böra genom bevilln. fyllas och bör Konungens framställning härom åtföljas af förslag rörande sättet, huruledes sådant lämpligast ske kunde”. I 27 §:n Riksd.- Ordn. åter heter det: ”Propos:n ang:de Statsverkets tillstånd och behof, hvaraf Stånden hvartdera ett exemplar tillställes, och som åtföljas bör af förslag, ronde sältet, att genom bevilln. fylla hvad Staten kan tarfva utöfver de ordinarie inkomsterne” etc. Här behöfvas icke orden lämpligast ske kunde. Hr Cederschiöld: Enl. min åsigt är det af stor vigt så väl i den enskilda som i den allmänna hushållningen, att, då man bestämmer sig för en utgift, man äfven samtidigt beräknar, hvar man skall få tillgångar för bestridande af samma utgift, och dä förslaget till ändring i grundlagen går derpå ut, anser jag det äfven nyttigt. Att således i K. M:s Propos. om
Förvaltare vid Tumba Bruk, finner Utskottet Möller, som för närvarande innehar högsta Bokhållare-graden i Banken, samt, å Tumba Bruks Stat, såsom Förvaltare åtnjuter 800 R:drs lön , vara förtjent af någon lämplig uppmuntran; hvarföre Utskottet, instämmande med Herrar BancoFullmägtiges förslag, vördsamt får tillstyrka: att nuvarande Förvaltaren vid Bankens Pappersbruk Tumba, Bokhållaren Claes Möller, må, jemte detKamererare-lullmagt honom tilldelas, från och med innevarande år, erhålla lika löne-inkomst med Kamererare inom Banco-Verket, eller för närvarande rjoo R:dr B;co, och derjemte den tillökning, såsom serskildt arfvode, som för Kamererare lönegraden kan komma att beviljas; dock med vilkor, att denna honom personelt förunnade förmon icke medför någon annan eller bättre tour till befordran inom Banco-Verket, än den han förut innehafver. Hvilket Rikets Ständers hepröfvande vördsamt underställes. Stockholm den 1a Febr. i83o. Banco Ut sko (tels Memorial N,-o is3. N:o ia3. Ankom till Exp.-Utsk. d. i5 Fehr. i83o. Memorial, i afseende på jemkning af de hos Riks-Ständcn fattade skiljaktiga beslut elf ver Banco - Utskottets Betänkande N:o yi och Utlåtandet N:o Sy, angående Hr J. Gripenstedts Motion om en ersättning ät Öfverste-Lieutenanten G. U. Adlerstam, samt förslag till Omröstnings - Propositioner i detta ämne. Rikets Ständers beslut, i anledning af Utskottets ofvannämnda Betänkanden , hafva funnits i så måtto skiljaktiga , att, enligt ingångna Protocolls-Utdrag :
Då återstå icke mer än 900,000 r:dr, nemi den del af statsbrislsumman, som Statscont. icke uttagit, utan lemnat innestående i Riksg cont. Hvar och en, som följt förhållandet med liqviderna mellan Statscont. och Riksg.cont., vet, att en dylik summa vanligen brukar i Riksg.- cont. innestå vid hvarje års liqvids uppgörande, och att man således icke bör i anseende till denna summa anse närvar, förhållande såsom ovanligt. Jag kan således icke annat än för min del anse de skäl, som på andra sidan blifvit anförda, såsom grundade, och anhåller derföre om betänkts återremitterande under samma åsigt som de, hvilka förut yrkat återremiss. Slutligen anhåller jag, att R. o. Ad. mätte i detta ämne afstå från förlängning af en discussion, hvilken redan varit nog vidlyftig och hvilken jag ej velat förlänga, om icke de af mig anmärkta misstagen fordrat ett svar. StatsUtskts utlåt. Wto 193 återremitterades. Ånyo föredrogs StatsUtskts d. 3o sisth Juli e. m. på bordet lagda utlåt. Nto ao5, i anledn. af de inom RiksSt. gjorda anmärkningar vid Utskts betänk. Wto 54, angtde beräkningen af statsverkets inkomster. R. o. Ad. beslöt, att utlåt, skulle punktvis föredragas, och att hvart och ett af de uti detsamma åberopade särskilda utlåtm skulle näst före de punkter, i hvilka de omtalas, till pröfning företagas. itsta, 2 t d r a, 3 : d j e, 4tde, 5tte, 61 te, 71 d e och 8tde punkterna biföllos. Föredrogs och lades till handlingarna StatsUtskts d. 3o sisth Juli e m. på bordet lagda utlåt. Wto 206 i anledn af erhållen återremiss å bilagan Lit. A. till betänk.
Jag känner akt haflarne äro förut af Stats - Utskottets indragne, men Utskottet förestår derjemte bibehällande af Karlarne och deras bibehällande mäste nödwändigt orsaka en Utgift för Slaks-Werket. Den 24 Febru-rii. 1207 Herr Larlsteim 6MenlcköIZ, Larl. H;vad Ulskonet anfört rörande Mörnerska Husar Regementet, har det ej tilltrott sig, att anse annorlunda an säsom en hemställan, hwaröfwer decisionen nödwandigt stulle af Konungen bero. Grefwe k.5ver>k,ielm, Larl ^xel. Jag får den äran erindra, att frägan nu ej egentligen är, huruwida detta är ett underställningsmål, utan huruwida Regementet bör undergä förminskning eller förblifwa pä gammal fot. Zerr Landtmarffalken förnyade sin proposition om bifall titt Utskottets hemställan. Ropades starka Ja, blandade med ett och annät Nej Friherre Legerström, ^cob. Som twänne Ledamöter begärt Votering, och synas derifrån ej wilja afstä, sä torde de behaga, att blott förestå Con, tra-Propositionen, pä det voteringen genast mätte kunna begynnas. Härefter uppkom någon blandad converfakion, som ieke redigt kunde lill Protocoll fattas. Friherre Stael von wolstein. Jag för min del skulle ej wilja votera, om ej här blifwit satt i fräga Riksens Ständers rätt att deliberera om SubDivisions-Titlarne, Votera wi äter, sä är sädant ett bewis, det wi äga rätt att derom deliberera. Herr i2o8 Den 24 Zebruarik, Herr Greswen och Landtmarffalken. Jn gm har bestrivl Ridder skåpet och Adeln rätkigheieu, att deliberera om Sub-Diäisions-?illarne; men åtskilliga mål äro af den beskaffenhet, ait decistonsrätten ensamt tillkommer Kongl. Majit.
Herr Juslitis-Stats-Ministern Gunther, Hans Excellens, Herr Stals-Minislern för Uliikes ärendena, Friherre Lagerheim, St ats-Raden: Herr Fåhraeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou. Almqvist. Stats-Rådet och Chefen för Landtförsvars-Departementet, Grefve Gyldenstolpe anförde i underdånighet: 2:o. Af rotehållare, flerestädes i Riket, hade lid efter annan klagan blifvit förd Angående öfver tyngden af det dem åliggande roteringsbesvär. "^bekläd** Kongl. Majit och Rikets Ständer hade ock på senare tider å dessa klagomål nads-bidra fästat det afseende, omständigheterna kunnat medgifva. Sålunda hade roterings'^^nro* besväret inom de Norra länen, nemligen inom Norrbottens, Westerbottens och JemtVid indelta lands, blifvit till rotehållarnes förmån till icke ringa del nedsatt genom jemkningar i Arméen. den gamla roteringen; och medelst upphörande af mötes-passevolans-afgiften, eller skyldigheten att under möten underhålla soldalen, hade en allmän lindring i roterings-besväret rotehållarne i Riket tillgodokommit. Då Kongl. Majit med afseende å Statsverkets närvarande fördelaktiga stallning, torde finna skäl för sin del medgifva rotehållarne någon ytterligare lindring i detta besvär; ville Departements-Chefen i underdånighet föreslå, alt framställning till Kongl. Nåd. Prop. M 8. Rikets Ständer vid innevarande Riksdag måtte göras om upphörande af det från rotehållarne eller, vid vissa Regementen, från soldaterne utgående kontanta bidrag till beklädnaden samt om anvisande af ett deremot svarande stats-anslag, att jemte det förut å 4:de Hufvud-titeln till »Lifmundering för indelta Infanteriet» upptagna belopp, för ändamålet användas.
Då dessutom såväl Lotsdirektören som Chefen för SjöförsvarsDepart:t tillstyrkt anläggande af det ifrågav:de fyrskeppet, så torde, oaktadt frågan derom icke intogs i K. M:ts Propos., emedan der begärdes medel för en ännu mera nödvändig fyranläggning, allt skäl förefinnas att bifalla Utsk:ls hemställan, isynnerhet som de norrländska provinserna i allmänhet icke komma i åtnjutande af så särdeles mycket statsbidrag. Hr von Knorring, Erik Oscar: Då R. o. Ad., förra gången frågan förevar, återremitterade Utsk:ts Betänk, just i sådan syftning som detta nya Betänk, nu innehåller, och då dessutom denna fyranläggning blifvit förordad af vederb:de auktoriteter. bland annat äfven af K. M:ts Befh:de i länet, föranledes äfven jag att, på grund af dessa skäl, samt de af Hr Montgomery anförda, anhålla om bifall till den af Utsk;t här gjorda hemställan. Hr Ros, Anders Emanuel: Jag anhåller att få förena mig med de tvenue siste talarne. Gr. Sparre, Erik: Äfven jag anhåller om bifall till detta Betänk. Jag anser nemi. penningar svårligen kunna användas nyttigare än till förekommande af dessa olyckor, som tyvärr alltför Den >1 i nli. 7 ofta inträffa i Bottniska viken. Enhvar, sorn gjort sjöresor nattetid, bör kunna upskatta nyttan och nödvändigheten af sådana anläggningar, och har säkert äfven erfarit den angenäma och tröstrika känsla, man erfar vid anblicken af fyren, som uplyser på hvad punkt man befinner sig och hvart man bör taga vägen. Då dessutom B. o. Ad., förra gången frågan förevar, återremitterade densamma, just för att från Utsk:t erhålla ett tillstyrkande Betänk., torde deruti ligga ett ytterligare skäl för bifall till den nu gjorda framställningen. Gr. Posse, Knut: På de skäl, sorn redan blifvit af före gående talare framställda, får jag förena mig med dem i anhållan om bifall till Utsk:ts nu afgifna förslag.
Uti sitt slutpåstående härom utvecklar Herr Justitieombudsmannen först sin åsigt om de ändamål, för hvilka nionde lnifvudtitelns anslag kunna tillitas, hvarefter han vidare upptar till betraktande frågan, huruvida iståndsättande af det omnämnda Häradshöfdingebostället må rätteligen begripas under de föremål, på hvilka föreskrifterne om användande af nionde hufvudtitelns anslag må tillämpas eller icke? Herr Justitieombudsmannen ordar ett och annat härom, hvaraf likväl annan slutsats ej kan med någon visshet dragas, om ej den, att Hr Justitieombudsmannen känner sig böjd att anse ifrågavarande ärende vara af beskaffenhet, att på en gång röra så väl det allmänna som det enskilda. Slutligen synes likväl det enskilda taga öfverhanden, emedan Herr Justitieombudsmannen återtar sin förut gjorde anmärkning, att Rikets medel här blifvit använde annorlunda än stadgadt blifvit. Hr Justitieombudsmannen antager således lill grund för sitt påstående om ansvar å Konungens Rådgifvare, hvilkas åtgärder endast kunna juridiskt behandlas efter den för dem stiftade serskilde Ansvarighetslag: l:o att understödet för det ifrågavarande IJäradshöfdingeboställets iståndsättande till byggnader och jordbruk är uppsåtligen beviljadt, i strid mot föreskrifterne om dispositionen af medel på nionde hufvudtiteln, ändock dessa föreskrifter, enligt ordalydelsen, likväl omfatta jordbrukets befrämjande; och 2:o att boställets iståndsättande angick boställsbafvarens enskilda nytta ocb ej åsyftade allmänt gagn, för hvilket sednare ändamål de omnämnde allmänna medlen voro att användas, ändock det ligger uppenbart för en hvar, som skåda vill, att boställshafvarens enskilda fördel här ej kunde vara annat än ett tillfälligt accessorium till ett högre allmänt gagn, som der - 348 med stod i förening; eller skulle väl Hr Justitieombudsmannen, hvilken sjelf är en bland högre väktare i allt hvad som länder till lagarnes handhafvande i landet, verkligen vara af den mening, att åtgärder, i sin mån syftande att befordra Domareembetets tillbörliga utöfning bland en hel menighet, icke vore att betrakta annorlunda, än att enskild fördel dermed velat befrämjas?