Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St:s bank under tideu från nästförflutna riksdag; Nio 15, med hemställan om förhöjning i de åt kommissarien vid pantlåne-expeditionen anslagne missräkningspenningar; Nio 16, i anledn. af kamreraren A. VV. Wäsströms ansökning att komma i åtnjutande af kamrerare-lön efter nya atlöningsslalen, samt att derå undfå fullmakt; Nio 17, i anledn. af väckt motion om ökade löneförmåner för bankens tjenstemän inom 3:dje graden; Nio 18, i anledn. af kammardrängarnes i banken ansökningar om löneförhöjning. Lag-Utskottet: Nio 17, i anledn. af väckta motioner, angide rättighet för qvinna att vid viss ålder blifva myndig. Upplästes och lades till handlingarne från de öfriga RiksStin ankomne prot.-utdr., nemi. från PresteSt. af d. 22, 26 och 29 sistl. Januari samt d. 2 och 5 dennes samt från Borgareoch BondeStin af d. 29 sisth Januari samt d. 2 och 5 dennes. Den 9 Februari e. m. 399 Herr Ribbing, Arvid, anförde skriftligen: Under ett föreg:de plenum har R. o. Ad. tillåtit mig att fästa dess uppmärksamhet på huru lagens förfall och uraktlåtenhet i fråga om våra vigtigaste samhällsangelägenheter, nemi. kyrkan, religionen och folkundervisningen menligt inverkat och möjligen skall komma alt göra det på moraliteten och den deraf ytterst beroende allmänna säkerheten i landet. Jag heder nu att få framställa huru underlåten noggrannhet vid verkställigheten af en gällande strafflag, om än i ringare, dock i betydlig mån, kan, genom uppkommet förakt för straffet, hafva skadliga följder och huru de böra afhjelpas. Om hvarken staten sparar sina bidrag eller embetsmannen sin möda att med yttersta noggrannhet bestämma huru ett brott lagligen skall bestraffas, så tjenar allt detta till föga, om, vid verkställigheten af straffet, en fångknekt eller annan person kan få utföra och äfven utföra det med flathet.
N;o 5.2. för Kongelf. G. O. Sundblad. L. s. N:o 55. för Thorshälla. N:o 58. för Sigtuna. G. W. Bahrman. L. S. N:o 01. för Södertelje. G. O. Sundblad. L. S. N:o 04. för Eksjö. A. G. Rudling. N:o 07. för Sköfde. S. G. Wetterberg. L. s. N:o 70. för Alingsås. > Sv. Kjöllerström. l. s. N:o 73. för Trosa. N:o 70 för Amål. F. 11. Syk. L. S. N:o 79. för Kongsbacka. C. W. Bahrman. L. s. N:o 82. för Grenna. N:o 53. för Engelholm. N:o 50. för Eskilstuna. P. E. Winge. L. s. N:o 59. för Lidköping. S. G. Wetterberg. L. S. i\’:o 02. för Norrtelje. J. W. Gezelius. L. s. N:o 05. för Ulricehamn. Sv. Kjöllerström. L. S. N:o 08. för Mariefred. J. 11. Windrufva. N;o 71. för Söifvilsborg. N:o 74. för Östhammar. J. W. Gezelius. N:o 77. för Skanör. N:o 80. för Cimbritshamn. C. J. Nygren. L. S. N:o 83. för Östersund. N:o 81. för Waxholm. J. II. Windrufva. N:o 85. för Haparanda, 68 tftiEöDagé* efla t 1851. ‘l^a »wärnan Nils Pehrsson. it. in. Snfntatt. J. A. Zetterberg. Jan Ersson. Joli. Persson.
Vid sådant förhållande, då Jordbrukarens lidande ligger i öppen dag; då utJ vägar varit och bordt yppas, att, åtminstone i detta afseende, lätta dess Stats bördor, har jag trott mig icke sakna anledning att till Riksens Ständers pröfning framställa Jordbrukarens billiga fordringar i detta afseende; men då oförmodade svårigheter dervid mött, har jag nu måst inskränka mig blott till det påstående, att den af Hemmans-brukare år 1800 förbehållne betalning af 1 Rsdr 24 Skillingar pundet för Salpeter måtte betalas efter Cours och Silfvervärde, som var grund för denna t liquide ända till 1809, samt att detta förbe-; 76 Den 4 Maji, f. nt. båll må fästas vid Högloflige Ridderskapets och Adelns förmodade bifall till Betänkandet; lärandes äfven i Hedervätda BondeStåndet förändring i Betänkandet, i anseende till liqvidationssättet, vara gjord. Grefve Mörner, Adolph Göran: Jag respecterar Grefve Gyllenborgs påstående, att Jordägare mätte tillåtas att med penningar betala SalpeterSkatten, då detta yrkande har för ändamål att lindra Jordbrukarens mödor, men jag fruktar att ett misstag ligger till grund för detta förslag. Då den nuvarande Salpetergärden vid tboo års Riksdag antogs, var det af tvenne orsaker: den ena, att man hade funnit besvärligheten af det dittills brukeliga sätt, att genom kringvandrande Salpetersjudare bereda denna vara, hvilket för Allmogen i synnerhet var högst tryckande samt gaf anledning till chicaner af flere slag. Närman, enligt förra författningar, icke ägde rätt vägra en Salpetersjudare, han matte anlända hvad stund på dygnet som hellst, tdlgång till sina stall och fähus, så måste man ofta, för att ej hindras i angelägna sysslor, gerom hvarjehanda medel skaffa sig fri frän sådana besök, hvilket gaf anledning till prejeri å SalpeterSjndarnes sida. Den andra orsaken var den erfarenhet man vunnit, att Salpeter-tillverkningen genom ofvanberörde anstalt ändå icke ökades.
Det tar i låsets vrede, och dörren går upp. På tröskeln står Elon Kruse i frosthvit tulubb, och en kall pust drar in bak efter honom, flägtar i fönstergardinerna och vajar i granens grenar. Han skyggar öfver ögonen emot ljuset och säger: » Ar jag inte väntad, är jag inte välkommen? » Ingen svarar. Pappa Eebolledo sitter hälft förskräckt, hälft förlägen qvar i sitt hörn. Silfverskeden till hans glas vrides nervöst mellan hans fingrar. Euth trycker sig orörlig upp emot väggen, hennes blåa ögon se hotfullt svarta rakt framför sig, och mes läppar slutas hårdt. 387 JPfAL ME DAHLS. tidningen kostar endast én (t) krona tor qvartaiet, befordrlngsafglften inberäknad. — Fullständig modeoch mönstertidning gratis. i r-v I j Kl Annonser mottagas genom S. Ciumsei us annonsbyrå # ocn nös redaktionell I LJ LJ IN till 25 öre pr 4-spaltig petltrad ( ef 61 4 Drottninggatan 3 tr. u p p I få härmed rekommen dera sin nya tidsenliga 0; f I. [605] Örebro Kem.-Tekn. Fabrik i m a sina tillverkningar af H. E. Ekströms c: o Att rengöra sammet. Tvänne oxgallor blandas tillsammans med litet boning och tvål i regnvatten, kokas och omröras. Sammeten lägges på ett rent fuktadt bräde och bestrykes temligen starkt med ofvannämnda lösning förmedel; - t en liten lapp; derpå lägges den omkring en mangelstock och manglas, till smutsen gått bort, hvarefter den doppas i rent vatten och manglas på nytt för att ändtligen upphängas och halftorkas. D å fuktas den åter med i vatten uppmjukad och uppkokt husblåss, slås emellan en duk, tills den blifvit torr, manglas och gnos än en gång med en duk. P. P. Stina. Låler sig göra för Priset är 10 öre numret. Patenterade Jästmjöl prenumeranter.
Han började strax igen i brådskande, nästan darrande ton, som på en scen skulle hafva gjort en storartad verkan: » Ock alltid var det landskap, än här och än där. Du skulle ha sett honom vid sitt staffli ute på landet någonstans. H a n bokstafligen greps af naturen. J a g kommer ihåg ett uttryck ur någon roman, som jag läst: » han riktigt brottades med naturen. » Och det passade in här. Med håret i oordning och glänsande ögon tog han — en inkarnation af den nutida konsten! — sceneriet framför sig och fastade det liksom med våld på duken. Han efterhärmade icke, han skapade. Han fördubblade motivet, hans realism blef idealisk. Han gjorde underverk och öfverträffade sig själf. J a g påminner mig några ord af Larsson, — Marcus, inte Calle, — Zam liknade för resten i många fall den förres] lidelsefulla natur, — som han lär ha yttrat vid en solnedgång: » ä, de ' ä ' bara fusk de ' där! » Och så fattade Zam naturen nu. Det var ett slags storhetsvansinne, tror jag. Han blef vild, då han t. ex. icke kunde framställa solens glittrande brytning mot en plogbill. Och aldrig blef han nöjd, aldrig lyckades något. Han försökte sig på de svåraste uppgifter, målade, kan du tänka dig, en gång middagssolen! Han ville göra det omöjliga möjligt och gaf sin missräkning fritt utbrott. Hans talang var uttömd, han stod på vansinnets gräns, hade öfverskridit den, hade målat sig galen — jag kom ihåg Spädas ord! » Åter tystnade L. och började åter med bruten röst: » Han magrade förfärligt under dessa hjärnans strider; jag fick honom hem hit sjuk till själ och kropp. Läkarne förbjödo honom att ens se åt paletten, jag försökte förströ honom på allt sätt och vis, men nu försjönk han i dyster melankoli och ville absolut intet. Så kom då katastrofen. Trots alla förbud började han måla en bit från Djurgården, en regnig höststämning; lefde än en gång upp i denna sin sista produkt, men fullbordade den aldrig. » Ingen förstår konsten », sade han en kväll till mig. De voro hans sista ord.
StatsUtsk., i rak strid emot den åsigt, som då gjorde sig gällande, ansett sig böra föreslå indragning af detta befäl, och, tillika med reduetion af Lifbevär:s-reg:tet, öfverflytta den del af bevär:s-manskapets exercis, som tillhör detta regtte, dels på det föreslagna gardes-reg:tet till fot, der det nuvar. antalet befäl jemväl borde minskas, dels på Uplands och Södermanlands regners befäl, åt hvilka reg:ters särdeles 2:ne capitainer och subaltern-officerare Utsk. således, med bevarande af hoppet om en i framtiden vunnen, och af småningom skeende indragningar beredd tillökning i löner, gifvit utsigten att snart nog få förökade tjenstegöromål, för hvilka den aflöning, som bestås, på intet sätt är motsvarande de dryga kostnader, en sådan commendering medförer. Det är likväl ej hufvudsakligen delta, som talar emot Utsk:s förslag, utan vida mera principen att, under erkännande af behofvet att utsträcka bevärts-manskapets vapenöfningar och af den tillgång på manskap Svenska armeen, genom bevärtn, äger, reducera befälet, och således ej allenast motverka vapenskicklighetens utbredande, utan äfven bringa det derhän att, en gång då krig inträffar, det unga manskapet skall komma att, såsom landlvärnet under åren 1808 och 1809, till betydlig del öfverlemnas till ledning af ett odanadt och ovandt befäl. Utom det att, i den mån den af Utsk. vidtagna indragnts-princip utsträckes, anspråken å armeen äfven måste nedsättas; så kunna dylika indragningar af befäl äfven i längden medföra ett ondt, som vida öfverstiger det goda man genom indragningarna kan åstadkomma. Hvad indragningen af corporals-nummerna angår, så finnes af de vid regttet befintliga corporaler endast en, som är aflönad emellan mötestiderna. De öfrige äro blott aflönade under mötestiden, och denna aflöning skulle i annat fall utgå till andra för tillfället till tjenstgöring vid regitet commenderade corporaler.
I 9 Momentet kan jag icke eller gilla, att man, innan det ännu är bestämdt gifvit, om den näringsklass, som, mera än alla andra, behöfver en hjelp, jag menar jordbruket, får någon, föreslår, att afsätta en utväg, ensamt för handelsnäringens fördel. Får jordbruket, vid denna Riksdag, någon enskilt hjelp, så är jag icke emot, att handeln också får en sådan; men derförinnan skall jag alltid bestrida denna del af det föreslagna sältet. Äfvensom jag tror, att den ränta af 7 procent, som handeln skulle gifva, bör alldeles förkastas. Ått conjuncturen förvandlat procenteriet till näringsgren, och till den mest lönande, är en beklaglig sanning; men så länge Sveriges Lagbok förbjuder, att taga mera än 6 procent, ägnar det icke oss att, innan vi ändrat Lagen, öppet befalla dess öfverträdande. Jag anhåller, att dessa anmärkningar må få åtfölja remissen till Utskottet. Grefve von Schwerin, Fredrik Bogislaus: Egentliga ändamålet med Herr Lefrens förslag är, på sätt han sjelf uti ingressen upp - Ben 20 November f. ra. 221 gifvit, att befordra en lifligare kapitalernes omsättning. Det är från denna synpunkt betraktadt, som jag ämnar behandla ämnet, utan att fästa mig vid. granskningen af de föreslagne vilkoren för upplåningen och utlåningen. Af erfarenheten är det vitsordadt, att, i länder, der dylika omsättningsanstalter finnas, med ett mindre rörelsekapital lika mycket kan till näringarnes förmån uträttas, som med ett större rörelsekapital kan åstadkommas, der brist på förtroende och andra den allmänna kreditens gång rubbande förhållanden inträffa, som hindra dylika omsättningsutvägars begagnande» Genom BankoOrdningen har BankoSty* reisen en dylik omsorg sig ålagd. BankoOrdningens 44 §• föreskrifver kapitalers upplåning och utlåning, nemligen ”till före* ”byggande af ocker och obilliga interessens ”tagande, samt till beqvämlighet för dem, ”sorn äga frugtlösa kapitaler»”
Dagblad, om tillhandahållande, på allmän bekostnad, af ett sådant på vissa uppgifna ställen. Se Dagblad. Oktrojer, om Privat Bankernas uphörande vid dessas utgång samt om inrättande af Filial-Kontor i stället. Se Banko-Utskottets Betänkanden N:o 34. * Olofligt inneltafvande af dyrk, om förklaring af Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841, angående straffet derför. X. B. 16, 244. XI. A. 4. E. 1 22. '.Oloflig införsel och utförsel af varor, om ändring i åtskilliga delar af Kongl. Förordningen den 22 December 1841 härom. XV. B. 233, 238. A. 240. E. 270. Operahuset, uplåtande lill klubb åt Ridderskapet och Adeln. I. 4. Operahuset i Stockholm, angående uplåte^e af byggnadstomt vid. I. 48. R. 125. Opinions-Nämnden. Se Nämnd till omröstning öfver Högsta Domstolens Ledamöter. Ordbok öfver Svenska språket, om anslag för utarbetande af. Se Anslag. Ordförande i Landtmarskalkens ställe. Ordförandeskap, i Sockenstämma. Se Sockenstämma. — i Utskott, förslag till ändring i 39 §. Riksdags-Ordningen i afseende på. Se Grnndlagsändrings-förslag. Ordinarie Båtsmanshåll, angående en vid verkställd rotering af Köpingen Trelleborgs jord, upkommen öfverskjutande mindre andel i denna köpings. III. Ordinarie räntan, angående deruti ingående persedlars omsättningoch förenkling. I. 48. R. 122. IX. U. 468, 492. X. 417. A. 235. — dess förvandling, väckt motion i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående. II. 154. R. 239. Ordnings-Stadga, för Städerne.
Öfver Stats-Verkets ställning och Förvaltning för ifrågavarande år 1816, har Utskottet författat den Tabell) sorn; -i vanlig ordning af trycket meddelas. Stats-Utskottets Betänkande») 1801 TJti förenämnde Berättelse^ af Kongl. StatsContoiret upptagas, för att lomma till Riksens Ständers kännedom oell åtgärd, lill 1817 års Riks-Stat'öfverförde Summor, sora de föregåen-, de åren blifvit af Öfverskottsoch Besparingsmedel utbetalte tili ett belopp af - 11289,595 5.’ bestående till största delen uti Anticipationer, gjorde af Randt Ränterierne med Stats"Verkets medel for Krigs-Utr .■ gifter arén 1813 och 1814, samt för öfrigt uti följande poster, hvilka, i brist af anslag dertill, blifvit förskottsvis bestridde, nemligen: Omkostnader för Byggnader och Reparationer vid Strömsholm - 12,900: Till Reparation af Strömsholms Canal-murar - * 3,000: — —■ Till uppköp af Föhlston i Norrige för Strömsholms Stuteri - 2,500: •—- — Till underhåll för Ryska Hingstar vid Strömsholm - 1,500: — -— Till underhåll af Ryska Hingstar viii Flyinge och Dahlby Stuteii 2,000: Brandförsäkrings afgift för Byggnaderne å sistnämnde stalie - 2,09* Transport 1,253,587: 42- H* Stallmästaren Ehrengranath.? arfvode såsom Chef for StuteriInrättningen derstädes Till Committerade för hus. hållningens reglerande vid Gripsholm - Till dito vid Ulricsdahl Till reparation å Traneberg^- oell Nockebysamt .Drottningholms
V i tro oss tryggt kunna försäkra, att ingen behöfver känna sig afskrämd från att deltaga i täflingen genom de höga siffror på antal ord, som dylika g e - schäftäinakare annonsera, då flere sådana listor af lurade köpare förevisats oss, hvilka innehållit en betydande mängd rena befängdheter, som aldrig kunna komma att gillas i täflingen, och vi afråda lifligt enhvar att spilla sina penningar på dylikt. Redaktionen af / dun. Londonskt sällskapslif. Bref till Idun. London i februari. ällskapslif — det är j u något som damerna särskildt ha intresse för — så kanske några af Iduns ärade läsarinnor ville höra litet om sällskapslifvet i den stora världsstaden. Sällskapslif kan och bör vara ett godt — och det kan vara och är ofta ett ondt. Ett ondt, då det drifves till öfverdrift och har en oädel anda, men en god och nödvändig sak, af stor, uppfostrande betydelse, då det kommer som vederkvickelse och förfriskning efter arbete. Här finnes naturligtvis sällskapslif af alla tänkbara slag, men det är blott ett par sidor däraf, som vi skola tala om nu. » At H o m e » har från att begagnas blott för att beteckna, hvilken dag den eller den damen » var hemma » för att taga emot besök, kommit att användas för både enklare och större privata och äfven stundom offentliga tillställningar. Låtom oss nu se, hur det tillgår på en » A t H o - me », privat och af ganska vanligt slag; t. ex. hos general D. tillhörande » Science and Art Departement ». Omkring 4 veckor förut ha vi fått tryckta kort, tillkännagifvande, att general och mrs D. äro » at Home » den och den dagen och » request the pleasure of mr and mrs X: s company (anhålla om nöjet af mr och mrs X: s sällskap) etc. V i äro bjudna kl. 10 och infinna oss » i god tid » närmare kl. 1 1.
Const.Ulsk:s betänk, är af d. 12 Maj 1818; deruti säges följande: ”Efter att sålunda hafva i korthet yttiat sig öfver förslagen till rättelse och förbättring af nationalrepresentationen i de ofrälse Stånden”, (Det var således de ofrälse Ståndens representation, som egentligen var föremål för Utsk:s behandling, och skälet dertill var, att de ofrälse Ståndens representation är till en del beskrifven i Riksd.Ordn., hvaremot om Ii. o. Ad:s representation icke finnes något annat yttrande än del i 12 §, hvilket bär så ofta blifvit äberopadt, nemi. en hänvisning till Ridd.Ordn. Utsk. fortsätter:) ”skulle utan tvifvel Utsk. lemna en pligt ouppfylld, om det ej tillika framställde sina åsigter ronde Frälseståndets representalionsform”. Utsk. gjorde ett bestämdt förslag ronde de ofrälse Ståndens representationsrätt, och borde så göra enligt Riksd.Ordn.; men angalo Adelns representation yttrade det blott sina åsigter. Hvarföre? Jo, emedan vår representation är beskrifven i Ridd.Ordn., som icke utgör föremål för Consl.Ulskis behandling. ”Med bevarande af 11. o. Ad:s ursprungliga, från börden liemtade rättighet alt deltaga i nationalrepresentationen, blefve det, efter Utsk:s förmodan, ej utan inflytelse till riksdagsärendenas skyndsammare behandling, om denna rättighet utöfvades genom val, af hvarje ätt inom Ståndet, lill ett mindre antal representanter än ätter, och således liera ätter komme att representeras af cn fullmäktig.” ”Före riksdagen borde, i sådant afseende, behörigt val anställas; och ehuru derigenom representanternas antal förminskades, skulle likväl ingen förlora den honom, enligt Ridd.Ordn. tillerkända rättighet alt kunna blifva representant, ulan blott tillfället att vid hvarje riksdag personligen representera. Denna visserligen stora förändring af Ridd.Ordn. torde, för utarbetandet af reglemenlariska delar, kräfva längre lid och noga eftertanka.
Jag kon för min del ej finna, att Grundidén medgifver en sådan rättighet i något annat ån det af Grundlagen utstakade fall, da Konungen skulle, oaktadt gjorda föreställningar yrka, att ett emot Grundlagen stridande beslut skulle sättas i verkställighet. I alla andra händelser kan en StatsSecieterare vål göra sin reservation och nedlägga sitt Embete, men då han föredragit ett mål och Konungen bestämt sitt beslut och han ej kun bevisa att det strider emot Grundlagen, måste han lyda och contrasignera Expeditionen. Grefve van Schwerin: Må Ridderskapet och Adeln icke misstycka att se mig åter uppträda. Jag år i denna strid hvarken anfallande eller försvarande. Med minnet af förflutna tider och med blicken fästad på framtiden, har jag vid detina Riksdag utfört en annan röle, änden som förr fallit uppå min lott. Hvad som nu förebrås andra, det var jog ett mål före under lSjö'års Riksdag. Kallad af Adelns förtroende att yttra mig öfver den allmänna ställningen, yttrade jag mig efter samvete och båsta förstånd: jag tadlsde vidtagna åtgärder och uttalade hurti jag trodde man borde handla. Den 5 Maji e. mi År det en förebråelse, år det en åra — det år jag som först skiljt Riddarehuset i tvenne delar, som först beuånit Miui.sté.-en för Ministére och behandlat den sorn Minisrére; st ålit den på ena sidon och en ådel opposition uppå den andra. Hvad blef mitt öde? Vidtomfattande kallade nian mina Memorialer; p.sqvilier flögo kring landet. Med den fulla öfvertygelse!! att jag hade tjent mitt fådernesland, tog jag ingen kånnedom af hvad man behagade såga om mig. Vid de 2:ne sednare Riksdagar hafva mån uppträd 15 bégåfvade nied större kraft ån j>g, men -kanske mindre sagtmodige.
Bifölls. Föreslogs til afgörande Staks-Utffottets den 26 Februarii pa bordet lagda Memorial, rörande mebel ar underhalla det ril Hans Majus disposition i underdånighet öfwerlemnade Haga Lustslott och Park, samt huru detsamma ma komma ar nyttjas ych clisponeras. Bifölls Uptogs til afgörande Stats-Utffottets den 26 Februarii pa bordet lagda utlåtande öfwer RiksVags-Mannen ässing» Förslag, at Aboerne a de under Johannisbergs Kungsgård i Westmanland lydande Hemman Kurö», Ridön och Westeräng, matte Den 8 Mars» Z2Z mätte såsom Äbser a Krono-Hemman, i likhet med nila anora innehafware af dylika Lagenheter, skyddas wio sin besittningsrätt, och hafwa företradesratt lil stam-lösen m. m. Bifölls. Företogs Stats-Utskottets den 26 Februarii pä borver lagde Nsmorial, innehallande berörde Urskotts redogörelse öfwer samtelige Niks-Standens beslut, i anledning af fragan om inlösande för Starens rakning af Bergsräder Friherre l^ei-mel-^ ekarsamling med derril hörande plarar och i^strumemer. Bifölls. Föredrogs a nyo Srats-Utstotters den 26 Febrnarii pä bordet lagde Betänkande, rörande Strömsholms och Kungsöhrs Kungsgårdar och Stnterieinrattning, samt satter huru dermed i framtiden stall förfaras. Bifölls. Företogs til afgörande Stats-Utstottets den 28 Februarii pä bordet lagde Memorial, innehällande Utskottets Utlärande i anledning af et frän det Hederwärda Bonde-Ständer til Utskottet remitterat lViemorial, angående inlösande af det i Halland belägne till irixxiste arfwingarne i Holland förpantade gods. Bifölls.
Maj 1861 hållet protokoll, upptagande stadens vederbörande innevånares vid tillfället gjorda framställningar i afseende på nyttan af företaget, som äfven Vester-Rekarne Härads-Synerätts den 22 derpåföljde Augusti meddelade och sedermera laga kraftvunna utslag i hvad frågan rörer ofvanliggande vattenverk i Eskilstuna å, hvarvid Kongl, Maj:ts Befallningshafvande för sin del yttrat, hurusom genom de ifrågasatta anläggningarne af hamn och sluss Eskilstuna stad komme i åtnjutande af den sällsynta fördel att, jemte hamnplats i midten af staden, ega en rymlig och vidsträckt hamnbassin, med hvilken många af stadens mest centrala gator stöde i beröring, deremot olägenhet eller skada antagligen icke i något afseende blefve förorsakad genom berörda företag, hvars nytta i öfrigt vore tillförsäkrad af den omständighet att ett Bolag i och för utförandet åtagit sig betydliga uppoffringar utan allt tillskott af det almänna eller staden. Bih. till HHt. Proposition N:o 10. Vid det inför Magistraten hållna sammanträdet, och sedan äfven den mening blifvit framställd att företaget med den nya hamnanläggningen vore lika opraktiskt som gagnlöst och obehöflig!, hafva medelst anställd omröstning de innevånare, som skattade till staden för tillsammans högsta öretal, tillkännagifvit den åsigt att hamnanläggning i stadens öfra del vore för stadens allmänna bästa önskvärd, oaktadt hamnplats i nedra delen af staden redan blifvit af Kronan upplåten, och är af Härads-Synerätten, efter verkställd undersökning och på grund af de upplysningar slussbyggmästaren Stafsing skriftligen och den i egenskap af sakkunnig man Iiätten till biträde förordnade Chefen i mellersta Vägoch Vattenbyggnadsdistriktet, Majoren C. A.