Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Stjerngranat har derigenom erinrat mig om den gamla Jesuitiska utvägen, att då man vill ändamålet, så får man icke så noga se på medlen. Uet kan aldrig försvaras att, för sitt ändamåls ernående, begagna olagliga medel, men är framför allt vigligt i afseende på grundlagsfrågor, att man icke begagnar sådana medel. Jag erkänner visserligen, lika med de Hrr, som förut yttrat sig, att denna fråga kan vara likgilltig, men det förfarande, som 1111 vidtages i denna fråga, kan sedermera komma alt begagnas äfven i vigtigare frågor, och det är ej likgilltigt. Jag får förena mig med dem, som yrkat, att betänk, måtte återremisteras till en grundlagsenligare behandling och icke, såsom Hr Dalman föreslagit, att Ståndet måtte afslå betänk, utan återremiss. Frih. Cederström: Jag får be R. 0. Ad. om ursäkt att jag ännu en gång måste uppträda i denna fråga; men anledn. är icke så obetydlig, som det vid första påseende kan synas. Det är nemi. Hr von Hartmansdorffs yttrande, som föranledi mig att begära ordet. Jag hade eljest icke brytt mig om att besvara hvad som blef yttradt, om det skett af annan talare. Hr von Hartmansdorff har ingått i en lång afhandling i afsigt att bevisa riktigheten deraf, att grundlagsförslag kunna förfalla. Att de kunna förfalla, vill med andra ord säga, alt de vid nästa riksdag kunna afslås och derom äro vi öfverens; men om formen för detta afslående, tror jag mig förut hafva tillräckligt yttrat mig. Hr von Hartmansdorff har fästat uppmärksamhet på den frågan, om förslaget skall vara till eller icke vara till. Om frågan att ett förslag icke får vara till är olaglig, så har man dermed ingen rättighet att förfara annorlunda och säga, att det icke går an alt hon är till, ty hon är och måste blifva lill, tills hon lagligen kan dödas. Nu hafva två Stånd sagt, att frågan skall vara till, säger man, och två Stånd, att den skall icke vara till.
Men Mine Hrr då man å ena sidan bjuder oss dessa författningar, å andra deremot hotar oss med ett fullständigt enkammar-system: fordrar sjelfskrifvenhetens uphörande; föreslår oss en lika besynnerlig som för Adeln orättvis upblandning af Stånden, samt slutligen begär att vi skola antaga allt delta utan att veta det ringasteom hvad i andra länder anses för hufvudsak, Val-lagen, den, hvarigenom det helas utseende bestämmes, då tror jag ingen bör tveka. Långt heldre då vår gamla författning, som med alla sina fel dock lotsat Statskeppet genom stormen, än theoden, hvilken säkerligen endast kommer att utgöra en öfvergång till de visa, på sann demokratisk grund byggde författningar, hvilka i dussintal upspirat i det öfriga Europa, för att straxt äter vissna under sabel väldet. Alt Coust.Utsk:s förslag utgör ett förklädt Enkammarsystem derom torde en enda blick på Riksnämnden öfvertyga oss. Ilörom blott CO § Riksd.Ordn. 1 —• — Således en enda rösts öfvervigt i Riksnämnden bestämmer pä förhand, märk detta, frågans utgång. Ar ej detta samma lotterispel som nu så bittert klandras i de förstärkta Utskotten, med den skillnad likväl att det afgörande beslutet der fattas sist och sedan saken i Stånden blifvit pröfvad. Enligt det nya förslaget deremot skulle den afgörande voteringen komma först och Ståndens granskning efteråt. Allt för eget. Man tanke sig Regeringens ställning i en lagstiftande församling sådan sorn den nu föreslagne. En tid af politisk hänförelse hade inträffat, de demokratiska idéerna ville påtvinga Konungen en ny ministér. De tvänne nedre Stånden exempelvis, röstade som en man, bland de tvänne öfre funno de äfven en elier annan medhjelpare, de voro då förvissade om segren i Riksnämnden. Regeringens förslag förkastades der. I Stånden äter stadnade två Stånd mot två. Nämndens tanke blefve således den gällande och dermed slut på hvarje hopp om anslag.
hos honopi kunde inträffa, då någon tid afvaktas ui \ der hopdu och jag sedermera åtpet af en blidare frartigång. följdes hem. Vi a&amp;luta härmed utdragen ur papperen, blott tilläggande en ur denna samling hemtad afbildning af en teckning, särdeles karaktäristisk för stämningen mellan vederbörande vid ifrågavarande tid och — kanske äfven senare.Digitized by GoogleTeckningen åtföljes af följande verser: En vänskap mellan hund och katt Har alltid ansetts som omöjlig; Föreningen Sr bra besatt Och mången tycker den är löjlig.Norges så kallade » eröiring » år 1814. Af Kristian Winter-Hjelm. Under den alltför hetsiga diskussion, som de unionela frågorna framkallat i pressen, ser man ej sällan det påståendet framkastadt, att Norge såsom ett » eröfradt » land visat sig » otacksamt » mot Sverige, hvilket högsinnadt » befriat » Norge och » skänkt » det dess * frihet, sjelfständighet och författning. Ganska ofta framkastas dessa påståenden, tillika med många andra dylika, i den tydliga afsigten att endast kränka och såra den norska nationalkänslan. Under sädana omständigheter skulle det hvarken löna mödan eller ens vara fullt värdigt att från norsk sida taga till genmäle. Annorlunda ställer sig saken, då man under diskus * Samtidigt med att red. erhöll materaliema till föregående artikelv ingick ock ofvanstående uppsats, bvilken vi äfvenledes anse af slrdeles stort intresse, eftersom nämligen ifrågavarande tilldragelser vanligen blif-vit betraktade ur ensidig synpunkt. Sin norska nationalitet oaktadt, har förf. låtit sig angeläget vara att utan någon partiskhet med ledning af en utländsk krigshistoriker ställa förhållandena i deras rätta ljus. Rcd.s anm.sionen om unionsländemas ömsesidiga rättigheter och för-pligtelser framkastar det ofvannämnda påståendet såsom en betydelsefull premiss till en vigtig konklusion och utan andra biafsigter. Ty sättet på hvilket unionen blef till är onekligen af vigt och betydelse för bedömandet af så väl Sveriges som Norges anspråk.
Då likväl Reg.Frn i 9 §:n inskränker Statsrådens pligt till att yttra och förklara sina meningar, samt att, der Konungens beslut vore uppenbarligen stridande emot Reg.Fm eller Rikets allmänna lag, deremot göra kraftiga föreställningar, men icke på något ställe omförmäler embetets nedläggande såsom pligt för någon annan, än den föredragande, då han finnér sig böra vägra contrasignation; skulle en sådan åtgärd af en blott rådgifvande ledamot af Statsrådet icke stå tillsammans med en riktig uppfattning af vår grundlags anda. Uti 5g:de punkten anmärkes, att, sedan Konungens rådgifvare afstyrkt bifall till ett framstäldt förslag, att till lugnets tryggande i hufvudstaden, återköpa några från Kronans förråd åt enskild man sålda gevär, de stillatigande afbört K. M:s i ämnet tillkännagifna särskildta förordnande, och icke, på sätt g §:n Reg.Ftn föreskrifver, uttryckligen förklarat sin mening, och ännu mindre fästat K. M:s uppmärksamhet på de af Utsk. antydda följderna af det fhtlade beslutet. Utsk. medgifver dock, att rådgifvarnes afstyrkande yttrande vörtde 88 Den i J u 1 i f. m. <let förstnämnda förslaget kunde anses såsom ett bevis, att de icke delat K. M:s tanke om de af K. M. beslutade föreskrifters nödvändighet. Jag förmodar, att Coust.Utsk:s ledamöter af egen erfarenhet veta, att, der prot. vid en öfverläggning föres, detsamma icke fullständigt upptager hvarje yttrande, som fälles; och Utsk., som i dess betänk, förutsatt hvarjehanda, som protocollerna ieke innehålla, skulle väl oek här kunnat förutsätta, att K. M:s beslut icke tillkom utan en föregtde discussion, ehuru rådgifvarne, som redan förklarat deras mening i afseende på den egentliga frågan, och funno K. M:s beslut icke uppenbarligen strida emot Reg.Fm eller Rikets allmänna lag, trodde sig här kunna iakttaga den grannlagenhet, att icke i prot. införa en mening, som skulle innefattat ett ogillande af K. M:s tillkännagifna tanke och beslut.
Annalen der Physik und Chemie 36. 25,75. Bergund Hutten-Männische Zeitung 21. 13,75. Den betydliga prisskilnad, sorn vid jemförelsen af dessa uppgifter framställer sig, synes antyda, att ofvannämnde provision till post-tjenstemännen uppgår till alltför höga belopp; och torde således, genom en skälig nedsättning deruti, priset å de vid Post-kontor reqvirerade utländska tidningar kunna väsendtligen modereras. § 10. Uti Strengnäs Post-kontors uppbörds-förslag för årets lista qvartal har dåvarande Post-mästaren derstädes, G. A. Tuné, upptagit såsom till Post-verket inlevererade postmedel 587 R:dr 16 sk. 1 rist. B:ko, men General-postkassa-räkningen erkänner endast såsom leverering till post-kassan ett belopp af 267: 16. under år 1856 och 32 sk. under år 1857. Den uppbörds-balans, som sålunda uppkommit, har dock genom Kammarrättens Advokat-fiskals-embete blifvit från Tunés sterbhus till fullo indrifven och under år 1858 till Post-verket levererad. 8 11. Vid jemförelse emellan Linköpings Post-kontors uppbörds-förslag och samma Postkontors post-medels-räkning, hafva Revisorerna funnit sig föranlåtne anmärka, att uti 4:de qvartalets förslag upptages, såsom porto för med ångbåtar och diligenser ankomna och från andra post-anstalter karterade bref, ett belopp af tillsammans; 16 R:dr 32 sk. B:ko, men denna uppbörd återfinnes icke uti post-medels-räkningen. § 12. Säkerhets-handlingarna för de medel, Post-verket förräntar, hafva vid anställd inventering befunnits i behörig ordning, och bestodo desamma, inventeringsdagen den 3 nästlidne September, uti obligationer med ett nominelt värde af 555,533 R;dr 16 sk. Banko, och ett inköpsvärde af 509,754 R:dr samma mynt. Kongl. Tull-verket.
Gymnastiska Central-lnstitutet Socä v + » tn X o o CO Läkare: Doktor Wallgren; 9 — 11 f. m. Läkare: Doktor Levin; 1 — 3 e. m. Läkare: Professor Murray; 8 — 9 f. m. Läkare: Doktor Levin. [2788] Gr. Johanson Kosta Glasmagasin 24 Ostpudding. Ofta, i synnerhet om sommaren, klaga husmödrarna öfver, att mjölken vid kokningen » skär sig », d. v. s. löpnar; och stå där då hjälplösa, utan användning för den på detta siitt förlorade mjölken. Jag brukar använda den på följande sätt, till en både god och billig pudding. När mjölken visar tecken till » skärning * låter man den fullständigt koka upp — tager så ungefär 1 ' / 3 liter af den tjockaste ostvasslan, litet socker eller sirap — hälst något af hvardera — några droppar cedro olja eller ett par rifna bittermandlar oeh 3 a 4 vispade ägg, samt, om vasslan är tunn, litet hvetemjöl. Blandningen i smord och beströdd form och gräddas i lagom ugnsvärme. Serveras varm eller kall med sylt. Resten af vasslan brukar jag koka gröt eller baka bröd af och blir på detta sätt ingenting bortkastadt eller detta arbete, te 37 Norrlandsgatan 37. Undertecknad, som i 12 år förestått Elfsborgs läns Väfo. Slöjdskola, meddelar undervisning uti alla sorters konstväfnader och enklare väfnader. Elever, som önska deltaga i undervisningen, torde anmäla sig i skolans lokal. Väfstolar med tillbehör anskaffas. Beställningar af alla sorters Konstväfnader emottagas och utföras noggrannt till billigt pris. Diverse Konstväfnader, såsom Portierer o. Gardiner af ylle o. bomull, Borddukar, Serveringsdukar, Parado. Badhanddukar, Kuddar, Förkläden, Flossa o. Kiddermönster samt enklare Mattor jämte Gardiner m. m., passande för sommarnöjen, finnas till salu. c« sa ' — ° t a t A A A A A Praktisk Konstväfnadsskola, 03 S s Anna Maria Lenngren med illustrationer af CARL LARSSON. Nationelt praktverk i godtköpsupplaga.
Med afseende å de för sökanden förekommande serdeles ömande omständigheter, och då, enligt hvad Fullmäktige upplyst, samtlige nuvarande tjenstemän vid Riksgälds-Contoret ega delaktighet i meranämnde Pensions-cassa, samt hvar och en, som hädanefter erhåller tjenst vid samina Verk, är ovilkorligen förpligtad att sådan delaktighet sig förvärfva ; hvadan nu ifrågavarande ansöknings bifallande icke kan framdeles såsom prejudicat för enahanda ansökningar af andra enkor efter der anställde tjenstemän åberopas, får Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad Fullmäktige föreslagit och i likhet med hvad tillförene vid åtskilliga tillfällen medgifvits, måtte tillerkänna Casseuren J. Zeingerleins enka och oförsörjda barn en årlig pension af Etthundra Femtio R;dr, att från och med innevarande år af Riksgälds-Contorets medel utgå, under de i afseende på pensioners åtnjutande af detta Verks Enkeoch Pupillcassa stadgade villkor och förbehåll. Stockholm den 20 September 1844. STOCKHOLM, Ecks TEIätSKA. BOKTRYCK F. HIET, 1844. Siats-Utskottets Utlåtande, N.o 26/ Memorial, N-o 27. I N:o 26. Ank. till Exp. Utsk. den 22 Sept. kl. 6 e. m. Utlåtande, i anledning af Herr C. K. af Robsahms motion om utgifvandet af Stats-obligationer å tillsammans Tio millioner Riksdaler. Såsom ett medel alt, till någon del, afhjelpa den allmänna penningebrist, sorn utgjorde ett högljudt öfverklagadt samhälsondt, hvaraf hela landet för närvarande skulle lida, har Herr C. R. af Robsahm, uti en inom Ridderskapet och Adeln väcktsamt till Stats-Utskottets Utlåtande remitterad motion, uppgifvit och föreslagit, att Riksgälds-Conloret måtte bemyndigas utlemna obligationer å 100, 500 och 1000
Måhända vore det hädanefter så godt att utstryka 56 § Riksd.Ordn., enär man icke synes vilja efterlefva densamma. Om denna § likväl anses böra qvarstå, hoppas jag all åtminstone vid kommande riksdagar dylika förfaranden, som i dag egt rum, framgent måtte undvikas. Gr. Lagerbjelke: Afven jag anhåller alt emot det fattade beslutet få nedlägga min reservation. Redan under diskussionen har jag visat, alt det vore fullkomligen omöjligt för så väl mig som hvilken annan representant som helst att kunna innan Const.- Utsk. derom lemnade uplysning känna det förhållande, som min motion afsåg. Under motionstiden kunde jag icke väcka den, och efter motionstiden får jag till följe af det nu fattade beslutet, icke göra det. Om t. ex. på S:t Barthelemy, straxt före riksdagens början, en händelse inträffat, hvilken påkallade lagstiftningsåtgärd af R. St., men underrättelsen om denna händelse icke kommit till Sverige förr än efter motionstidens slut så finge densamma, i konseqvent följd af R. o. Ad:s nu fattade beslut, icke föranleda till väckande af någon motion, ty sjelfva händelsen hade icke inträffat under riksdagen, och en under riksdagen erhållen underrättelse äfven om ett förhållande, hvilket förut omöjligen ii Den 17 Maj. kunde vara kändt, har af R. o. Ad. icke ansetts få gifva anledn. lill motion. Hr Bildt: Äfven jag anhåller alt i prot. få nedlägga min reservation emot det beslut, som R. o. Ad. nyss fattat, enär jag anser, genom detta beslut, såväl den ledamot, som väckt denna motion, som äfven Ståndets öfrige ledamöter inskränkta i den rätt 56 § Riksd.Ordn. medgifver, att med afseende på under riksdagen inträffande händelser, frambära motioner af den syftning som den ifrågavarande. Föredrogs Gr. Lagerbjel kes, Guslaf, d. 10 dennes f. m. på bordet lagda motion, om aflätande af en underd. skrifvelse till K. M. i fråga om behofvet af närmare bestämningar rörande de ändamål, för hvilka aktie-bolag må stiftas.
Lades till handlingarne. jule punkten, litt. a), ang-.de löneanslag för fijra capitaincr. Lades till handlingarne, med förklarande, att R. o. Ad. vid Utsk:s härom afgifna yttrande lät bero. Litt. b) och c). Lades till handlingarne. Litt d) undervisningsverkets ordnande; litt. e), angide förhöjning uti båtsmanscorporalernes arfvoden; samt Utskis yttrande i anledn. 200 Den 7 December e. m. af Hr F. G. Durietz’ motion om reglering af inqvarteringsersättningen för flottans befäl och underbefäl samt öfriga corpser. Lades till handlingarne, med förklarande, att R. o. Ad. lät dervid bero. Utsk:s efterföljande yttranden, rör:de anslags öfverflyttande, såväl inom de särskilda afdelningarne af denna hufvudtitel, som derifrån till riksstatens 2: dr a hufvudtitel, äfvensom 5:te punkten. Lades till handlingarne. 6;te punkten, ang:de anslag till flottans underhåll och nybyggnad. Hr Rå fel t: Jag måste bestrida denna fördelning af anslagen emellan Götheborgs och Stockholms stationer, och gör det af följande skäl: för det första, emedan jag anser det vara inconstitutionelt och utvisa ett misstroende till Styrelsen; för det andra, emedan jag anser, att det skulle leda till misshushållning med Statens medel; och för det tredje, derföre att det dermed egentligen åsyftade ändamål icke på detta sätt kan vinnas, emedan det icke hindrar Styrelsen alt både vid Stockholms och Götheborgs stationer bygga större seglande fartyg. Häruti instämde H. Ex. Hr Gr. Björnstjerna. Uppå härefter af II. Ex. Hr Gr. 0. Landtm, framställd propos., biföll R. 0. Ad. förevar. (} punkt, med den förändring, att dispositionen af det ifrågavar. anslaget öfverlemnas lill K. M:s nåd. pröfning, utan att någon fördelning deraf emellan flottans särskilda stationer i Carlskrona, Stockholm och Götheborg af R.
Såsom skäl för ett dylikt förslag, har i synnerhet blifvit åberopad den billighet, hvilken synes fordra att en ägare af större fastighet, der behofvet af Fränvins-tillverkning alltid är större än att det med små pannor kan fyllas, 10^ Den 2 5 Juli. fyllas, heldst tlä flera på en och samma egen-, dorn ej äro tillåtna, må, utan att tryckas af en, jemförelsevis mot andra, öfverdrifven beskattning', kunna gagna sådan Bränvins-redskap, som på en gång är tillräcklig för hans behof, och äfven medförer besparing af tillverknings-kostnaden, oberäknadt att, åtmindstorte efter hittills gångbart förfarande med de mindre Bränvinspantiorna, en öfverlägsen vinst uppkommer i det ymnigare Bränvin, som af lika mycket säd erhålles med en större an med en mindre panna; hvarförutan det blifvit anmärkt, att om än den, genom Herrar Bandsliöfdingarnes för de sista åren inkomna förteckningar, bestyrkta händelsen, att efter införandet af 1812 års Bränvins-beskattning, antalet af de största tillåtna pannor öfver hela Riket ganska ansenligen mindskats, skulle under sådana kortare tillåtelse-tider, sorn de sist förflutna åren ägt rum, kunna anses medföra den vigtiga fördel, att tillverkning i stort, med beräkning på afsalu, betydligen hämmades, så vore likväl detta förhållande, under en sådan jemn tillåtelse, som man hädanefter bör förvänta, ej mera enahanda, utan borde det, i sådant skick, tvärtom a«ses för afgjordt, att handels-speculationer med Bränvin af sig sjelfva försvinna, då hvar och. en har rådrum, att tillverka sitt eget behof, och begagnandet af stora Bränvins-pannor följakteligen ej lärer påtänkas af. andra än dem, som för verkligt ' husbehof hafva dem af nöden. Den iDen 25 Juli. Den andra hos Utskottet ifrågakomne utvägen till pannerymds afgiftens fördelning, är bibehållandet af hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 9 Octoher 1812 härom stadgar.
Auk. lill Exp. Utsk. den 27 Oct., kl. 2 e. in. Memorial, i anledning af RiksStåndens skiljågtiga beslut, i fråga om löne-rcgleringen för Banco-Verkets embetsoch tjenstemän, konst-idkare och vakt-betjelling. Sedan Utskottet, uti Betänkandet N:o 44, underställt Rikets Ständers bepröfvande ett af Utskottet upprättadt förslag lill Aflönings-stat för BancoVerkets embetsoch tjenstemän, konst-idkare och vakt-betjening, med hem - 24 Banco-Ulskottets Memorial, N.o 112,. ställan, att samma Aflönings-stat malte från och med innevarande års början få i sin helhet tillämpas och Banco-fullmägtige berättigas att för samtlige embelsoch tjenstemännen låta utfärda full nia g ter med tour från deras Constituloiialers data, samt uti Utlåtandet N:o 79, i anledning af de inom 3:ne Riks-Stånd gjorda anmärkningar vid Utskottets näslherörde förslag, tillstyrkt, att nämnde aflönings-stat måtte af Rikets Ständer fastställas, med allenast den förändring, att arfvodet för räkenskaps-biträdet vid Bmco-Fullmägtiges Expedition må från Staten uteslutas samt det tillägg, att Bokhållaren Schös och Actuarien Schröderheim på Indragnings-Stat uppföras till ett lönebelopp af 720 R:dr Banco hvardera; så har, enligt till Utskottet ankomne Protocollsutdrag, Yällofl. Borgare-Ståndet i allo bifallit, hvad Utskottet uti berörde Betänkande och Utlåtande föreslagit och hemställt; hvaremot de öfriga 3:ne Riks-Stånden fattat följande beslut, nemligen: ldöglofl.
StatsUtskrs fnrevar:de mern. med uteslutande af det i 67 §:n införda ordet ”årligen”. Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s d. 23 och 24 dennes på bordet lagda mern. N:o 310; med förslag till reglementariska stadganden, ang:de de på riksg:s-kont. anvisade kreditiver, yttrade sig Hr von Hartmansdorff, Aug.: Då betänk. N:o 215, som här är åberopadt, af R. o. Ad. pröfvades, gjorde jag en anmärkn. hvilken jag vill erinra mig äfven godkändes af Ståndet. Anmärknm innefattade att orden: ”under tiden emellan innevar:de och nästkommande riksdag” borde utgå, emedan om dessa ord qvarstode, och krig utbröte under nu pågående riksdag, så skulle K. M. icke kunna begagna det stora kreditivet utan R. St:s förseglade anvisning derå finge ligga ouppbruten, hvaraf följden blefve att af R. St. måste äskas ett särskildt anslag för de utgifter, som till kriget erfordrades. Då de öfrige Stånden icke gjort någon anmärkn. härvid, eller med afseende härå, fattat något särskildt beslut, återstår för mig blott att reservera mig emot det sålunda tillkomna beslutet och de följder detsamma kail medföra. R. o. Ad. biföll SlatsUtsk:s ifrågavar:de förslag till reglemenlariska stadganden samt ansåg det nu föredragna mern. i öfrigt ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Föredrogs ånyo och bifölls Statssamt Allm. Besv.-o. Ekon.- Utskms d. 23 och 24 dennes j>å bordet lagda utlåt. N:o 71, i anledn. af väckt förslag att hvarje moderkyrka må förpligtas inlösa ett exemplar af den psalmhistoria, som af komministern Johan Wilhelm Beckman utgifves under titel: Den nya Svenska Psalmboken, framställd uti försök till Svensk Psalmhistoria. Föredrogs ånyo Statssamt Allm. Besv.- o.
Första klassens kupéer i de nya vagnarne voro beqvämliga och väl inrättade, men deremot voro de gamla vagnarne särdeles låga och obeqväma, i synnerhet de af lil klassen. Vagnarne voro i allmänhet af lätt konstruktion och tili stor del af furuvirke. Tvärplankornas underkant var endast 13 ä 18 tum öfver rälerna. Godsvagnarne voro omkring 22 löt långa och med 4 hjul; deras vigt uppgafs till 4 å 5,000 kilogrammer, eller 94,10 å 117,63 centner, och belastningen till 5,000 kilogrammer, hvilken sednare jag anser vara för högt tilltagen i förhållande till axcltapparnes diametrar. Lokomotiverna ansågos starka nog alt draga en train of 20 vagnar. Bih. till R. Trafiken k (lonna hana afgå dagligen 5:nc tåg med endast I & II klassens passagerarevagnar samt 5:ne tåg med alla tre klassernas vagnar fram och åter emellan Antwerpen och Gent, pä de lider sorn bifogade tablå utvisar. l)e förstnämnda tågen tillryggalägga vägen emellan ändpunkterna, hvilken, såsom förut är nhnmdt, är 4,68 Sv. mil, på 1 timma oell 20 minuter och anlöpa derunder 3:ne stationer; och de sistnämnda tågen, som anlöpa alla mellanstationerna, använda derpå 2 timmars tid. Dessa låg tillryggalägga således sammanraknadl dagligen S6,t6 Svenska mil. Pass.igerare-algiften för lil klassen utgör 50 öre per Svensk mil, för II klassen 45 öre och för I klassen 67'/o öre.