Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ut - StatsUtskottets Betänkandets1 skottet för sin del ansett innefatta och hafva gemenskap ined grunderne för Allmänna Magazins-fmättningens vigtiga föremal och åligganden. Skulle Riksens Höglofl. Siänder anse att på dessa grunder en länge saknad reglementarisk Instruction för Allmänna Magazins Inrättningen må kunna uppgöras, hemställer Utskottet vördsammast om icke här bilagde ProMemoria som visar huru sjelfva föreskriftemei alla Magazins Inrättningens economiska detailler synes böra utarbetas, malte få medfölja Riksens Höglofl. Ständers underdåniga skrifvelse { ämnet till Kongl. Maj:t på det act ifrågavarande Instruction efter de stadgade grunderne ooh ined ledning af nyssnämnde Promemoria må i en systematisk ordning, och med all erforderlig fullständighet varda till kraftig handläggning i Mader anbefald, Om Uppbörds - Statens aflöning. Stats - Utskottet har vid detta tillfälle ansett sig ej kunna undgå att Iros Riksens Höglofl. Ständer vördsammast underställa, om icke då de under Magazins - Directionen lydande Uppbördsman i allmänhet ej äga större Uön än a 66 R:dr 32 sk. Råneo årligen samt 3 3 R:dr 16 sk. i hushyre medel, och de med sådane högst otillräckeiige aflönings - vilkor ej kunna subsistera samt måhända härutinnan förnämligaste orsaken igenfinnes, till dessa Uppbördsman ofta öfverklagade origtiga förfaranden, Riksens Höglofl. Ständer skulle finna skäligt, att till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlem - SLats-Utskottens Betänkande. Att i Mader låta reglera och bestämma aflönlngen för Magazins-, Rrännerioell FägeriStaterne lämpade efter tjensternes beskaffenhet och öfriga förhållanden, så alt desse Tjenstemän och Betjente någorlnnda kunna blifva belåtne, hvaremot
Gotlands d:o Blekinge d:o Christianstads d:o. Uppgifterne rörande bränvinsminutering och utskänkning samt afgifterne derför är 1860. Län. Stockholms stad.. Stockholms Upsala läns land., » städer » land.. » städer Södermanlands a land.. » städer Ostergötlands » land n städer Jönköpings 0 land » städer Kronobergs » land.. stad.. Calmar » land... » städer Gotlands » land... a stad... Blekinge » land... » städer Christianstads » land... » städer Malmöhus land >» städer Hallands » land.. » städer Antal minute rings ställen. 50 4 12 33 3 3. Afgift. R:dr R:mt. Göteborgs och Bohus Elfsborgs Skaraborgs Wermlands Orebro Westmanlands Stora Kopparbergs Gefleborgs Wester-Norrlands Jemtlands Westerbottens iNorrbottena läns land städer .. land städer .. land städer .. land städer .. laud » städer .. » land >» städer .. » land » städer .. » land | » städer 1 » land » städer .. » land.. » stad » land » städer .. » land » städer 2. Antal minute rings ställen. Antal utskänk nings ställen.
Preste-Ståndet den 24 Borgare-Ståndet den 24 Bonde-Ståndet den 24 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående riksdagens förlängning på en månad. S. A. K. Då mångfaldiga ärenden, hvaribland flera af hufvudsaklig vigt, ännu återstå att af Rikets Ständer under innevarande riksdag handläggas, få, i öfverensstämmelse med föreskriften i 109 § Regeringsformen och 80 § Riksdags-Ordningen, Rikets Ständer, med underdånig anmälan om detta förhållande, hos E. K. Majit äska, att riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad, räknadt från och med den 1 nästkommande Februari. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 24 Januari 1863. Expeditions-Utskoltets Förslag till underd. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Jan. 1865. Preste-Slåndet den 24 Borgare-Ståndet den 24 Bonde-Ståndet den 24 Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående afsöndring och upplåtelse åt Westerviks TändsticksJabriks-bolag af en mindre jordrymd från Tredje Major s-bo stället Stufverum vid Andra Lif-Gr enadier-regementet. (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 20.) S. A. K. Enligt hvad en af E. K. Majit den 24 Oktober sistlidet år till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition innehåller, har Westerviks Tändsticksfabriks-bolag uti en till E. K.
Dom-kapitlets skrifvelse den 5 innevarande December, åtföljd af transsumt ur Rikets Ständers Revisorers den 15 sistlidne Oktober afgifna berättelse, hvari den anmärkning förekommer, »att räkenskapen för Läroverkets i /lorås egna kassa icke åtföljts af verifikationer å erlagd lösen, tillsammans 18 R:dr 95 öre, för handlingar angående lägenheten Sahlängen», får jag härigenom afgifva den vördsamma förklaring, att ifrågavarande utgiftsposter äro i räkenskapen för år 1858 specificerade såsom de särskilda handlingarne åtecknad lösen för syn å den Läroverket detta år tillfallna donations-lägenheten Sahlängen, för bevakning vid Rådlms-rätten af nämnde donation, för erhållande af fastebref, med dertill hörande taxerings-bevis, samt för förnyad inteckning af förpantningsrätten till dithörande skogslotter; att den officiella handlingen, i enlighet med gällande expeditions-taxa, åtecknade lösen i allmänhet icke uti räkenskaper plägar med ytterligare särskildt bevis yerificeras, helst dylikt bevis anses icke lagligen kunna cxpeditionshafvande affordras, eller erhållas utan kostnad af ny lösen, som då tarfvade ytterligare verifikation, samt att dessutom i förevarande fall, då, enligt särskilde föreskrifter, elementar-läroverkens räkenskaper skola granskas och underskrifvas såväl af särskilda inventeringsmän sorn af Läroverks-kollegii ordinarie ledamöter, i denna deras efter verkställd granskning gjorda underskrift innebäres en med hvarje annat af dem underteeknadt intyg lika gällande verifikation af det i räkenskapen upptagna lösebeloppets enlighet med den officiella anteckningen å dem förevisade originalhandlingar. Borås den 16 December 1860. A. G Hollander. Till Högvördiga Dom-kapitlet i Skara. Uti skrifvelse den öde dennes har Högvördiga
R:dr få hyra lämplig bostad; samt att, dä E. K. Maj:ts Befallningshafvande genom nådiga Brefvet den 7 April 1832 fått sig anbefaldt, att, så snart ske kunde, bereda utbyte af ifrågavarande bostadsdelar emot annat inom distriktet beläget hemman, samt sådant utbyte nu kunde på ett fördelaktigt sätt ske och dertill komme, att vederlagshemmanet vore med afseende å tjenstgöringsdistriktet välbeläget samt med erforderliga byggnader försedt, E. K. Majits Befallningshafvande ansett sig, på nu anförda skäl, böra i underdånighet tillstyrka nådigt bifall till det föreslagna utbytet, med hvilket indelningshafvaren, innan Kammar-kollegii utlåtande afgafs, förklarat sig nöjd; Och har, med afseende å hvad rörande beskaffenheten af det till vederlag ifrågakomna hemmanet Hultsjö Bergagården upplyst blifvit samt å hvad E. K. Maj:ts Befallningshafvande för öfrigt i ämnet anfört, E. K. Majit i nåder föreslagit, det Rikets Ständer måtte, för deras del, medgifva, att ofvanomlörmälde åt Länsmannen i tredje distriktet af Westra härad på lön anslagne hemmansdelar l mantal Repperda Ännagården Nio 9, £ mantal af Repperda Källagården Nio 3 samt i mantal af Ufvanäs Westergården må, med bibehållande af de särskilda hemmanens räntor och onera, utbytas emot augmentshemmanet £ mantal Nio 3 Hultsjö Bergagården, som derefter bör till boställe åt Länsmannen i berörda distrikt användas. Vid förehafd pröfning af detta ärende, och efter dervid jemväl (agen kännedom al de till frågan hörande handlingar jemte karta, hafva Rikets Ständer funnit sig böra bifalla hvad E. K. Majit sålunda behagat i nåder föreslå; hvilket Rikets Ständer härmed få i underdånighet anmäla; framhärdande etc. Stockholm den 26 Mars 1863. Expeditions-Utskottets förslag till underd. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Mars 1863.
Det torde visserligen hända att införandet af en mängd andra lill följe häraf nödvändiga förändringar i Postverkets organisation skulle till dessa 73,000 r:dr lägga ett och annat 100,000 r:drs tillökning, men jag påminner R. o. Ad. ännu en gäng om huru vigligt det är att anse detta verk, icke såsom en inkomstkälla för Statsverket på det direkta viset, utan endast på det indirekta sättet, derigenom nemi. att det bidrager till näringarnas och den merkantila rörelsens tillökning. Ser man saken ur denna synpunkt finner man lätt alt Postverket, långt ifrån att gifva något ifrån sig, borde använda sina behållningar endast till förbättringar inom detsamma. Del finnes icke något land, utom några smärre Tyska Stater, som numera icke bar medelporlo utom Sverige. Då vi i så många andra fall taga efter utländningen, hvarför icke göra det äfven i detta fall, synnerligen då denna förändring medförer bestämda fördelar. Till och med Spanien har satt en medelporto af 24 roaravedi och Ryssland har äfven antagit en medelport öfver hela landet. Då de stater, som stå under Den 5 April. 265 oss i civilisation således hafva fått en medelporto, hvarföre skulle Sverige då längre tveka att äfven tillegna sig denna fördel. Jag skulle tro att det för vårt land är så vigtigt att hålla näringarna och bildningsmedlen vid lif, alt vi äfven på bekostnad af inre skuldsättning borde drifva dem framåt, i st. f. att grunda vårt Statsverks oberoende på dylika i afseende till dess förhållande till landet onaturliga inkomster. — Nationen bör icke sky något förelag, som kan bidraga att göra den merkantila rörelsen hastig och framåtskridande. Den är grunden lill den inlelecluella bildningens förkofran, och just derföre bör och skall den upmuntras. Jag tillstyrker antagandet af Utsk:s förslag. Frih. Stael von Holstein, Otto Wilh.: Från diskus sionen anser jag mig först böra skilja hvad jag icke anser dil höra.
Lea 20 ^»Z-, 1.1. 11 5. m. LO^OI». ^7:18 »N.r//ne?86 /^//.cis ^tt/rc/e^s A^aks-k/^s/cok^ tt»A^c-e?r l/e nc-/.8tö//k/ r^nc/e» 8»/?7r/7?A, r tt/seeTrc/e ^/He«/l/Ann /«»'- rk/L-v/L ^oea^ ^/v> ^r/es-^c/rrve^ oe/r §r77rc//re1s-(.o//6Frrr??r,' 6?//verr L^oeL/ro^ms »NE r/err 4 .^r/Fr/^rr ^eLan Hiliels 8länLer, i unLerLäniA skrifvelse af Leri 2 sislliLne Naj, erkännanLe keliofvel ak en tillräckligt rimlig oell passanLe loeal tor Hikr^rekivel, Lertill ifrägaslälll Let »t LunLIiets-Lollegium meL lkällläkare6onloir6l Uji^tagNL kus, samt »11 kerörLe liwketsverk sknlle ä I^nngslrolmen inrymmas, oek Lionel. Naj:l Len 11 i samma mänaL ankelallt Ökver-Inten Lonts-ILmketet ali, ekler snslsIIL nnLersäkniog, meL kerättelse Lerom samt korslag ä Lo koslnailer, som kör verkställiglreten sk Len Zs^klaLe koränLringen evkorLraLes, i unLerLänigKet inkomma; kar kemalLe Ilmkele, i unLerLänig skrifvelse al ilon nästliLve Luli, anmält, alt, viL källen unLersökning
En betydlig förändring i grunderna, äfvensom nedsättning, såsom både billig och rättvis-, så att, med upphörande af friheten ifrån bevillning för lägenhet till och med 300 R:dr (emedan alla böra beskattas, äfven den fattige, ehuru uti särdeles ringa mån; några afkortning ar, eller befrielse ifrån bevillnings erläggande, ej må ega rum); eller t■ exmed följande progression: att för till och med 100 R:dr hyresbelopp erlägges efter supponerad inkomst af 400: 200: 300: 800: 1,500: 1,800. 2,000: 3,000: 5,000: 6,000: samt för hvarje i00 R.dr utöfver sistnämnda belopp, 1,000 R:dr, beräknas 500 R:dr supponerad inkomst. Dock är det egentligen för principens riktighet, att en hvar i mån af sin inkomst bör erlägga skatt till Staten, som jag borttagit befrielsen för till och med 300 R:dr; hållande jag ingalunda strängt häruppå. Denna progression egentligen afseende Stockholm » zuu » 300 » 400 » 500 » 600 » 700 » 800 » 900 » 1,000 Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865. N:o 69. 141 och Göteborg, Uti öfriga städer och å landet torde, med billigare hyra, den supponerade inkomst-progressionen ökas. Härigenom blefve en hvar efter billighet och rättvisa beskattad och icke såsom för närvarande alltför högt, då, såsom jag ofvan sökt visa, genom de, emot tillförene nu mera rättvisligen, stegrade hyrorna, äfven ett mindre hushåll knappast kan bo under 500
Anslaget blifver i alla fall nära dubbelt emot det af år 1810; det tillhör Administrationen, att på b?sta möjliga vis använda de anslag Folkets ombud anse sig kunna och bora bevilja. Jag känner ej till hvad grad Statsutskottet kunnat vara i tillfälle, eller ägt tid fttn 7 Julii f. m. att granska medJens användande i detail, men jag fruktar, att en rigtig uppställning af förhållandet skulle ådagalägga nog litet verkligt systéme uti det hela. Jag har till exempel varit i tillfälle att underrätta mig om utslaget af den committées arbete, som var nedsatt i anseende till frågan om sjöförsvaret, och jag har deraf funnit organisationen vara sädan att fern sjundedelar af anslaget åtgått till Flottornes personal, och att således blott två sjundedelar återstå för tillvägabriogandet af en så dyr material. Om förhållandet i flere fall är sådant/ så visar det aig påtagligen hvad hopp man kan göra sig att af de städse stigande Statsutgifterne erhålla det verkliga resultat i landets sjelfständighet och trygghet, som alltid föregifves såsom ändamål. Statsutskottet tillstyrker Riksens Ständer att för erforderliga utgifter utöfver anslaget i och för tredje Hufvudtiteln anvisa Kongl. Majit 233,333 R R:dr, dels af sådane ifrån Anslagstitteln förr utgående utgifter, hvilka nu blifvit öfverflyttjde på andra Stater. Den 7 Julii J', m. Det är en besynnerlig method, att på sådant sätt undandraga Folket en rigtig kännedom om det verkliga Bevillningsbeloppet; det är ett bufvudsakligt fel uti Bevillningens fördelande, att derigenom uppkommer 6å betydliga öfverskott, hvarigenom Folkets skatter med en betydlig procent utöfver det bestämda beloppet ökas, hvilket förhållande icke förr än efteråt blifver synligt, och nästan alltid af följande Statsregleringar så bortblandadt, att Folket förblifver i okunnighet ora om hvad sorn verkeligen i Bevillning utgådt, då det endast för de sakkunnige visar sig till hvad grad den beviljade Bevillningssumman understiger den verkligt utgående Bevillningen.
F. blifvit i någon mån förmildradt, det oaktadt fortfar att vara lika framstående och till sina verkningar lika förlamande; då, och så framt detta erkännes, vill det synas som om hufvudfrågan vid denna öfverläggning icke vore, om det hvilande förslaget är behäftadt med mer eller mindre brister, som till en del måhända icke kunnat förekommas, utan en annan, om det är tänkbart och möjligt, att i längden upprätthålla ett representationssätt, som i sin sammansättning stannat så långt efter tidens fordringar, och som, efter allt hvad man kan döma och sluta, numera saknar ett fast stöd i nationens tänkesätt? En hvar må besvara denna fråga efter sin uppfattning. För min del tror jag icke på en sådan bokstafvens upprätthållande förmåga allena, och anser det derjemte som högst sannolikt, att om detta förslag, vid hvilket så stora förhoppningar synas vara fästade, laller, en rymlig tid kommer att lörflyta, innan något annat och bättre kan komma att sättas i dess ställe. Vi befinna oss sålunda, efter mitt förmenande, vid den ståndpunkt inom vår konstitutionel samhällsutveckling, då vi ega att välja emellan ett orörligt qvarstående vid våra föråldrade former, och detta i ett ögonblick, då allt är lif och rörelse utom oss, och då enighet, förtroende och samverkan 222 Den 4 December. emellan samhällsklasserna vore måhända mer än någonsin af behofvet påkallade, eller ock, i motsats härtill, att beträda den bana, som vår Regering för oss öppnat, änskönt dess mål för mången ännu kan synas dunkelt eller bortskymdt.
Efter det Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Calmar län i anledning häraf afgifvit infordradt underdånigt utlåtande i ämnet, samt dervid, enär det af flere anförda skäl icke syntes Kongl. Majits Befallningshafvande lämpligt och med det allmännas fördel förenligt att frigifva färje fart en emellan Oland och Calmar, helst ordnade färjeplatser äfven erfordrades för transporten öfver sundet af personer, poster och varor för Kronans räkning, samt de publika färjeplatserna icke skulle såsom sådana kunna ega bestånd eller fortfara att vara underkastade nödiga bestämmelser till de trafikerandes säkerhet och beqvämlighet, så vida det blefvc närboende båtegare öppet lemnadt att med färjeplats-innehafvarne täfla om förtjensten, afstyrkt borttagandet af de om färjefarten gällande vitesbestämmelser, fann Kongl. Maj:t, vid ärendets föredragning den 16 December 1853, Kongl. Majrts Befallningshafvande hafva tillfyllest ådagalagt icke allenast vådan deraf att kommunikationen emellan ölands ifrågavarande kuststräcka och staden Calmar lemnades fri och utan några bestämmelser för vinnande af de trafikerandes säkerhet och beqvämlighet, utan ock vigten deraf att färjeplatserna finge åtnjuta erforderligt skydd emot obehörigt intrång, hvadan framställningen icke till någon vidare åtgärd föranledde. Uti en vid 1853—1854 års Riksdag till Kongl. Maj:t albiten särskild skrifvelse anhöll Bonde-Ståndet, att det till skydd för omlörmälde färjeplatser stadgade vitesförbud måtte i nåder förklaras hafva afseende endast å båtfarten från sjelfva färjeplatserna, och de emellan dem boende strandegare berättigas att från egna stränder öfverföra sig sjelfva och andra personer: äfvensom medli afvand e kreatur och varor, hvarjemte samtidigt härmed underdåniga framställ - fiorigl. Majus Aåd.
För min del så anser jag det vara lämpligare, att, under afvaktan af resultaten från den föreslagna kommittéen, vidtaga några praktiska åtgärder, föranledde af redan vunnen erfarenhet och de många upplysningar, som från flere håll kunna inhemtas. Hufvudsakligen skola bevillnings-grunder framställas för följande fall, nemligen l:o Löntagare, 2:o Närings-idkare, 3:o Jordbruket. För löntagare är ingen förändring begärd, hvarföre den stadgade afgiften af 1 procent är bibehållen. 4 Bil. till Bev.-Utsk. Bet. För näring s-idkar c har Utskottet ej velat nedsätta bevillnings-procenten från 2 1/2 till 1 procent, af det skäl, att bevillningen derigenom skulle förminskas. För denna mening saknas ej skäl, då den vid sistlidne Riksdag beslutade nedsättning från 5 till 2 1/2 procent icke framkallat, som man under ölverläggningarne i Riksstånden förmodade, sådane uppgifter, alt ingen förminskning i närings-idkares bevillning skulle komma att ega rum. Härvid må anmärkas, att i 1855 års bevillningsförordning saknas allt yttrande derom, att man hade annan mening med förändringen än nedsättning af skatt; hvilket ock bekräftades deraf, att minimi-afgiften för alla närings-idkare nedsattes till halfva beloppet. Detta förhållande har föranledt en särdeles olika tillämpning af författningen inom särskilda laxerings-kommittéer; likväl torde med skäl kunna antagas, att om den rättvisare grundsatsen antogs, att för all inkomst erlägges i bevillning i procent och i bevillnings-förordningen intogs den föreskrift, alt krono-ombuden i så väl taxeringssom pröfnings-kommittéen, enligt noggranna föreskrifter från Konungens Befallningshafvande, ålades alt tillhandahålla de upplysningar, som i §§ 58 och 102, af Bevillnings-Förordningen omförmälas, så synes det mig troligt, att desse skärpta kontroller skulle framkalla en större uppmärksamhet hos de skattskyldige, som nu, beklagligen, icke allmänt tyckas visa någon allvarlig böjelse att fullgöra sina skyldigheter mot samhället i detta hänseende, hvaraf äfven enskilde medborgare blifva lidande i de orter, der kommunala afgifter utgöras efter samma grunder som allmänna bevillningen.
Hr Schiitzercrantz, Johan Herman, med 10 röster, Den 24 November. 15 2T.dra Bunkrn:s-Afd. N:o 201*7. Hr Björnstjerna, Oscar Magnus Fredrik, med 8 röster, och N:o 2051. Hr Furuhjelm, Elis, med 8 röster. 23:dje Bänkm:s-Afd. N:o 2109. B. Hr Anckarsvärd, Michael Gustaf, efter lottning med N:o 2080 Hr von Konow, Fullm. Frih. Adelsvärd, Erik Seth, hvilka hvardera undfått 8 röster, samt 2120. B. Hr Nauckhoff, Carl Johan, som erhållit 9 röster. 24:de B'ånhn:s-Afd. N:o 2181. Hr af Segerström, Fullm. Hr Bruncrona, Olof Abraham, med 13 röster, och N:o 2209. Hr af Harmens, Henrik Otto, med 11 röster. 25:te Bänkm:s-Afd. N:o 2302. Hr Skogman, Carl David, med 12 röster, ochn N:o 2320. Hr Akerman, Fredrik, med 12 röster. Efter denna valförrättnings slut blefvo Hrr Bänkmäu af Hr Gr. o. Landtm, anmodade alt, i öfverensstämmelse med i går utfärdadt anslag, i dag kl. 6 e. m. sammanträda för att utse R. o. Ad:s Eleclorer. II. II. o. Ad. åtskildes kl. \ till 2 e. m. In (idem protocolli, £■• Albert Munck. Thorsdagen den 25 November 1847. Plenum kl. 10 f. m. Öppnades Hrr Bäukmäns under gårdagen hällne prot. vid förrälladt val af Electorer; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 131. Gr. De Geer, lill Löfsta, Carl; — 220. Frih.
Företogs val af 26 ledamöter och 6 suppleanter i förstärkt Lag-Utsk.; och befunnos, vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Ledamöter: N:o 88. Gr. von Seth, fullm. Frih. Palmstjerna, Carl Fredrik; » 100. » Stackelberg, fullm. Hr Bogeman, Johan Ludvig; 16 Den lt Oktober. Frih. Mörner, fullm. Gr. Mörner, Carl Göran; » 123. » Palmqvist, fullm. Hr Lagercrantz, Adolf Jakob; » 167. » v. Köhler, fullm. Hr Cederschjöld, Robert Theofron; )> 311. » af Ugglas, Curt Gustaf; » 393. » af Schmidt, Carl Johan Georg: » 87. Hr Stråle af Ekna, Wilhelm; » 167. » Geete, fullm. Frih. Leijonhufvud, Carl Gustaf; » 215. )) Ramsay, Anders Henrik; » 263. » Planting-Gyllenbåga, Erik Wilhelm Casimir; » 313. Drakenberg, Sten Johan; » 661. »> Klingstedt, fullm. Gr. Sparre, Gustaf Adolf; 678. » Bildt, Didrik Gillis; » 765. » Charpentier, Gustaf Reinhold; » 1378. » Lagerbjelke, Carl Oskar; » 1479. » Ulfhjelm, fullin. Hr Edelstam, Carl Fabian; » 1606. » Flach, Johan Fredrik Philip; » 1648. » v. Bahr, Carl; » 2075. » af Huss, fullm. Hr Törnebladh, Carl Ottomar; )) 2183. » Gripensvärd, Jakob Olof; » 2302. >; Skogman, Carl Johan Alfred; » 2308. » af Ström, Carl Ferdinand; )> 2320. » Akerman, Fredrik; » 2325. » Fåhraeus, Johan Fredrik; » 2331. » Ros, Anders Emanuel; samtlige med 23 röster.
Ordalagen i det gamla Reglementet är följande: ”a) Jemnlikt iS15 års Riksdagsbeslut, TvåHundrade”Tusende (200,000) Riksdaler årlig Ränta till ”Hans Maj:t Konungen och Dess Arfvingar ”efter Successionsordningen af den 26 Sept. Hela skillnaden är att ordet Ränta står på annat ställe, och det tror jag ej kan gifva grundadt skäl till anmärkning. Herr Hjerta: Det är just på den grund, att ett sådant uttryck förut blifvit begagnadt, jag ej yrkat återremiss eller ändring deraf i det nya Reglementet; men jag liar velat i Protocollet anmärka, att summan ej är ränte-anslag, hvilket förutsätter att Capital dertill finnes. Uppå af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, blef StatsUtskottets ifrågavarande Memorial af Ridderskapet och Adeln bifallet. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 12 dennes under N:o 121 afgifna och den 22 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets, under N:o 100, förut meddelade Memorial med förslag till reglementariska föreskrifter om låns meddelande från Banken emot pant af tackjern, fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Memorial redan blifvit, den 1 dennes f. m., af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till handlingarne. Företogs till pröfning och bifölls Banco - 156 Den 24 Februarii e. tu. Utskottets den 16 dennes under N:o i24aflåtna och den 22 derpåföljde e. m. på bordet lagda Memorial med förslag angående några uti BancoReglementet erforderlige närmare bestämmelser i samband med den af Rikets Ständer beslutade uppoch utlåning.