Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ofvanberörde stadgande gäller ock för alla kassor, hvilka njuta mer än fern för hundrade af deras ullånte medel, så att enahanda afdrag å räntan, i anseende lill dem, ofelbart skall eea rum; dock undantagas härifrån sparbanker, fattigkassor , samt statens och riksbankens diskont-inrättningar. § 35. 1;o Bevillning utgöres vidare af enskilde banker med fem procent af den årliga behållning, sorn icke öfverstiger sex för hundradet, men med femton procent af det belopp, hvartill behållningen för året derutöfver uppgår, allt beräknadt efter hvad af teckningssumman eller grundfonden blifvit kontant tillskjutet. 2:o Af alla öfriga aktiebolag, associationer, societeter, verk, hypoteksoch andra allmänna inrättningar med fem procent af utdelningen. 3:o Af insatte kapital i Trollhätte gamla slussverksbygggnad, för hvilka tolf procent af Kongl. Maj:t och kronan årligen betalas, en fjerdedel af samma ränta. 4:o af jernkontoret, tre tusende riksdaler. 5:o
Utredningen af Rikets Ständers sednast församlade Revisorer hafva, angående f. d. förre OmbudsOmbudsmannens vid Låne-Kontoret i Götheborg V. M. Stenbergs numera mannen vid Gö- afslutade balans, anmält, att den del af Stenbergs propriebalans, hvarför theborgs LdheLåne-Kontoret icke erhållit godtgörelse, utgör 198 R:dr 29 sk. 2 r:st. Kontor. U. M. T> . 00 > o Stenbergs, lian ko. balans. Härvid hafva_ Revisorerne likväl icke beräknat de Låne-Kontorets fordringar bos Stenberg, hvilka grunda sig dels derpå, att Stenberg vid indrifningen af åtskilliga lån låtit komma sig till last en eller annan försummelse, och dels på den ansvarighet, han, i egenskap af inlemnare af låne-ansökningar, iklädt sig för rigtigheten af lånedokumenter, hvilka sedermera befunnits vara falska} utgörande dessa fordringar för närvarande, i kapital och räntor, en summa af R:dr 8,245: 8. 5. så att, med tillägg af ofvanstående balans-fordran » 198: 29. 2. hela beloppet af Låne-Kontorets fordringar hos Stenberg uppgår till Banko R:dr 8,443: 37. 7. Om afskrifning af denna summa har hos Utskottet framställning blifvit gjord, hvilken Utskottet kommer att framdeles taga i öfvervägande. §. 13. (1851 års Rev.-Ber. §. 16.)
Nådig proposition, i eniigbet bvarmed Kongl. Naj:t bär upptager den för länets delning erforderliga ^.Rönings-oeb Ktgifts-sumina med 11,209: 16- — 8edan de dagsverkssk^ldige Kronooeb 8katte-bemmans-aboerne under Nariebolms oeb Latbrinebergs landsböfdinge-boställen i 8karaborgs län bos Kongl. Naj:t, pä anförde skäl, i underdänigbet anballit, att frän detta onus varda befriade, vill nu Kongl. Naj:t, pa de skäl oeb omständigbeter, som innefattas uti bilagde Utdrag af 8tatsRads-protoeollet öfver Kammar-Trenden för den 2 lebruarii 1858, till Rikets 8tänder föreslå, att enär ifrågavarande dagsverken, såsom vid reglerandet ak landsböfclinge-lönerne päräknade, ieke kunna undvaras, men blemmans-aboerne, enligt b vad utredt blifvit, aga rätt att derifrån varda bekriade, Rikets 8tänder ville värdet i penningar ak transport 87,821:29. i. 11 pä 2:dia llulvud-^Iiteln lata uppköra. ^. i Orterne kar, Aenom tid elter annan Ke8lutad kl^lninF ak Dom8azor, kekol upp8tätt al n^a löner oell ko8täll8pennin»ar lör 2:r>e Härad8köldin^ar i Wermland Dan oek llärad8köldinAen i den n^a Dom8a^'un al I^orikotten8 Dan med till8amman8 D.di' 255: varande till den ena IIärad8köldinAen i Wermland emedlertid, lör en KiMA, lian oek med 1830 8amt intill de88 lön a 8tat lör konom an8lä8, keviljade 75 li:dr ärligen. Iltak Dör de
Denna propos. skall genast, jemlikt grundlagens föreskrift, utan föregången öfverläggning öfverlemnas till Const.Utsk. Tillstyrker Utsk. en sådan K. propos., så skall den efter 8r §:n Reg.F:n ovillkorligen hvila till antagande eller förkastande vid nästa riksdag; men det faller en värd ledamot inom Const.Utsk. in alt komma med en reservation och afstyrka K. M:s propos. och inkomma med ett annat förslag. Frågas da Gr. Spens: Har icke den värde ledamoten tillåtit sig att öfverträda det tydliga stadgandet i 81 Jj:n Reg.- F:n, som förbjuder att frågor om grundlagsförändringar få i Stånden väckas af enskilde riksdagsmän? Det kari icke nekas, att en sadan frnga blifvit väckt och att den blifvit det genom medverkan af det Utsk., hvars pligt det är att tillse, det icke grundlagarne få öfverträda*. Det är ett misstag hvad Gr. Spens yttrat, att det alltid tillåtits ledamöter inom Const.Utsk. att få låta deras särskilda tankar medfölja till Stånden. Jag har 3:ne gånger varit ledamot af detta Utsk., och vid dessa tillfällen har ingen enda gång sådant skett, och detta har varit vid 1810, t8i5 och 1834 årens riksdagar. Gr. Spens: Jag har egentligen], begärt ordet, för att rätta Deli April e. ra. 3Gr) rälla del, som jag finner hafva blifvit missförstådt af Frih. Gederström, da Hr Frihtn yltrade, alt min mening varit alt det alltid tillåtits ledamöter inom Const.Utsk. att bifoga betänk. deras reservationer. Om jag det har sagt, så ber jag att fa corrigera det derhän, alt så alltid skett under denna riksdag. Något annat har jag icke menat. För öfrigt vill jag nu icke upptaga It. o. Adis tid med att tvista om riktigheten af ett sådant förfarande. En hvar torde dock konda inse att hvad Frih.
Betr Grejven och Landt Mar/hålken förnyade derefter den af honom sist gjorde proposition. Ropades starka Ja, jemte några Nej. I anledning hvaraf Herr Grefven och Lanåti Marskalken förklarade , att som , efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bi-r fällen. Herr Munck af Rosenskjöld: Oaktadt äfven jag. likamed Herr Grefven och LaridtMarskalken, tyckt mig höra mycket flere Ja än Nej , vill jag dock, för att utröna, hvad hopp man ännu kan göra sig vid denna Riksdag, att Nationens och Dess Representanters rättigheter skola blifva bevarade, anhålla om votering. Grefve von Schwerin: Det tillägg , som Herr Grefven och LandtMarskalken föreslagit, behöfver icke utgöra någon serskild punkt, utan kan sammanflyta med den redan gillade 2 punkten. R'ksdag«ordninsens 58 §• tillåter tillägg, som icke rubba beslutet. Detta tillägg ändrar icke beslutet. I min tanka kunde det gerna vara bort*; ty hvad sjelfva saken beträffar, gör det hvarken till eller ifrån. Skulle Ridderskapet och Adeln tillåta , att det finge tilläggas 2:dra punkten, sa kunde yi 6|2 Den 18 du gn st i f. >n. slippa votering. Om tariffen nu skulle uppläsas , tror jag, att få anmärkningar blifva gjorde. Men blifva här anmärkningar gjorde , såsom till exempel vid artikeln trcidvwor, så kan ju sluteligen uti den skrifvelse . som ifrån Riksens Ständer i detta ämne afgår till Koogl. Majit,1 sägas att Riksens Ständer, vid granskningen af vissa artiklar, varit tvähågse om tullens rätta bestämmande, och derföre beslutit, att öfverlemna bestämmandet deraf till Kongl, Maj;t. Herr Munck af Rosenskjöld:
När brännvinsbrännings-redskap befinnes vara af större kannerymd, än stämplingen och justerarens betyg innehålla, men öfverskottet ej öfverstiger en femtondedel af den rymd, hvartill pannan sålunda är upptagen, och detta med skäl kan anses hafva tillkommit genom pannans nyttjande eller eldens verkan, vare justeraren fri från ansvar för felaktig stämpling och oriktigt betyg; och skall, i detta fall, egaren debiteras för det löpande året med den högre skatt, hvartill pannans ökade rymd föranleder, och redskapen genom hans försorg ånyo mätas och stämplas innan påföljande år, på sätt och under det ansvar, som uti §. 14 utstakas. §■ 21. Beträdes justerare att hafva orätt stämplat brännvinspannan eller i stämplingsbetyget hänfört brännvinshrännings-redskapen till lägre klass, än hvartill den rätteligen hörer, skall han böta 33 R:dr 16 sk. och derjemte dömas tjensten förlustig, eller på längre eller kortare tid från utöfningen deraf skiljas, allt efter 646 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 199. domarens pröfning, huruvida förseelsen härrört af uppsåt, eller af större eller mindre vårdslöshet. Den som tillverkar brännvinsbrännings-redskap af större rymd, än den nu tillåtna, utan att kunna styrka det redskapen är ämnad till export eller bestämd till inhemskt bruk, på grund af Kongl. Majts serskildt gifna nådiga tillstånd, böle första gången 33 R:dr 16 sk., andra gången 66 R:dr 32 sk. och tredje gången 100 R:dr. §. 22. Distilleringspannor, som af Apothekare få för pharmaceutiska behof användas, böra angifvas och upptecknas vid mantalsoch skattskrifning, samt mätas och stämplas, i likhet med hvad om brännvinspannor i allmänhet stadgadt är och under enahanda ansvar. §. 23. Brännvinsbrännings-redskap skall ej blott under de för brännvinsbränning, enligt §. 1 icke tillåtna månader, utan ock under den öfriga tid af året, för hvilken Kongl.
Hvilket allt, jemte en Xedamots uti bifogade Protocolls-Utdrag innefattade serskildta tanka Riksens Höglofl. Ständers vidare pröfning vördsamt underställes. Stockholm den l-jäde Februarii 1818. Transumt af Protocollet hållit i Riksens Höglofl. Ständers Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskott, Lördagen den 14 Februarii 1818. C D. Föredrogs följande af Utskottens samfäldta Beredning afgifne Utlåtanden: 5:0 Betänkande öfver Herr Justitia! Ombusmannen Friherre Mannerheims Memorial, rörande föreslagen ändring af 24 Cap. 5 §. Byggninga-Balken. Riksdags-Fullrr ägtigen Berg från Bohus Uän anförde: ”Wid det Beslut Höglofl. Allmänna Besvärsoch. Oeconomie - Utsfeottet fattat, rörande befrielse från Allmänna Härads-Brandstoden för dem som i Allmänna Brandförsäkrings-Fonden Assurerat sina Åbyggnader, anhåller jag att få göra följande anmärkningar. För nagta år sedan blefvo Invånarne i de Härader, för hvilka jag har Äran vara Fullmäg - Lagoch Besvärs Utskottens Betiinkanden, 157 tig, genom Dornstolarne i Orten tillfrågade, om de ej skulle finna tjenligt att upplösa HäradsBrandstoden, och Assurera så väl Hus som annan jLös-Egendotri i Allmänna Brandförsäkrings* Fonden. Oaktadt denna uppmaning på lamp* ligaste sätt framstäldes, blef den likväl enhälligt afslagen, så val af oss som af andre HäraasAboer. Höglofl. Utskottet finner häruti grunden till den särskildta tanka jag vågat yttra, och de skäl, mina Gommittenter anförde, äro ännu lifliga för mitt minne och gillade af min öfvertygelse. De voio:
Derföre måste äfven Bolagets skuldförbindelse presteras, då penningarne skola lyftas, antingen kortate eller längre tid till förbindelsens anskaffande erfordras. Jag tror alltså, att Contrapropositionen bör innehålla, att, innan det beslutade bidraget får lyftas, bör presteras så väl Directionens förbindelse för medlens användande till Canalarbetet, som Bolagets för återbetalningen deraf, i fall Rikets Ständer sådant äska. Det, i följd af denna åtgärd, uppkommande dröjsmål vore, i min öfvertygelse, en högst förtjent och nödig varning, att bättre beräkna sina tillgångar, och icke alltid blindt förlita sig på Ständernes beredvillighet, att fylla dem i tid och otid. Friherre Boije: Aktningen för fattade beslut, och omsorgen att icke rubba dem, är alltid dyrbar; men denna skrupel bör icke gå till sådan förvillelse, att man underlåter lemna afseende å de sedan tillkom - 46 Den 4 Maji f. m. ne omständigheter, hvilka måste påkalla ett omdöme, lämpligt till dem; och då dessa omständigheter påkalla en förklaring af beslutet, är detta derföre lika fritt och tillbörligt. Så gifvet det synes mig vara, att då Rikets Ständer fästade ett vilkor vid ordet genastj det icke stod i Fullmäktiges skjön, att förbigå detta vilkor, lika gifvet synes det mig, att då det sedermera visat sig, att Directionen, som af Bolaget var berättigad att hos Konungen och Rikets Ständer begära ett ytterligare förskott, likväl i den oförmåga, hvari Bolaget var att kunna förutse, hvilka subdivisioner denna fråga kunde erhålla, icke fått af Bolaget ett uppdrag, hvars behof icke anades, och Bolaget icke kan på 2 månader sammankallas, hvilket åter skulle verka ett uppehåll i arbetet, hvars förekommande just utgjort föremålet för Rikets Ständers beslut; jag likväl står fast vid tendensen af samma beslut, då jag tillstyrker, att Directionen må få lyfta penningarne, emot förbindelse, att genast sammankalla Bolaget och anskaffa dess ansvarighet för medlens återbetalning. Man har derigenom häfvit den skrupel, huruvida man rubbar sitt förra beslut eller icke: en farhåga , hvilken, besynnerligt nog, blifvit framställd å båda motsatta sidonie.
Hamilton bifall till punkten med utbyte af orden: »minst en mils» emot orden: »minst en half mils». Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till punkten utan förändring, hvartill svarades ja och nej i blandning, sedermera propos. på bifall dertill med den af Hr Fahnehjelm föreslagna förändring, då svaren likaledes utföllo med blandade ja och nej, vidare propos. på bifall till punkten med den af Gr. Liljencrants yrkade förändring, hvartill svarades många nej jemte några ja, och ytterligare propos. på hifali till punkten med den förändring Gr. Hamilton föreslagit, hvilken propos. jemväl besvarades med många nej jemte några ja; hvarefter propos. på hifali till punkten oförändrad förnyades samt besvarades med många ja och nej i blandning; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Votering begärdes, hvarjemte anmälte sig och yttrade Gr. Liljencrants: Jag får anhålla att bifall till punkten med den af mig föreslagna förändring måtte intagas i kontraproposm vid den blifvande voteringen. Hr Fahnehjelm: Jag åter anhåller, att kontra-proposm må innehålla det af mig framställda förslag. Med anledning häraf framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. derå, att Hr Fahnehjelms förslag skulle utgöra kontraproposm vid den blifvande voteringen, hvartill svarades många ja. blandade med nej. och sedermera propos. derå, att Gr. Liljencrants’ förslag skulle i kontra-proposm intagas, då svaren utföllo med många nej jemte åtskilliga ja; hvarefter propos. på antagande af Hr Fahnehjelms förslag till kontra-propos. vid voteringen förnyades samt besvarades med många ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Nar dek nu altid warit Riksgalds-Oontoirets rättighet, ar, uran hinder af 1782 ärs Kongl. !< Zlewente. afsäga sig gemenskapen med Allmänna Brands försäkringS-Werket, sarnt någor annat förhållande icke warit emellan detze Werk, an af Langifware och Läntagare; och när således upsagNing af Brandförsäkringönuedlen kunnat göras af Herdar Fullmägtige, afwen före denna Riksdag, sa torde finnas, at deil i Augusti manad af Herrar FullMaglige gjorde upsagning af Allmänna Brandförsakrings-ronäen emot Brandförsäkrings-Werket warit och bör wara lika gällande, antingen den tilkommit i följd af Stats-Utskottets tilstyrkande eller icke. Och dä det rådrum af zme mänader til medlens uttagande, som genom berörde upsagning blif wic Hjette Ban-et. N:o 4§. 658 Den 14 Mars. e. m. wit vireÄlonen lamnadt, warit lika långt om icke nägvt längre, an det Kongl. Maj:t i Räder täcktö xroxonerL, sa har Stats-Utffortet, som ansett sig tilhöra, at endast undersöka och yttrande meddela öfwer Brandförsäkrings-Werkers rättighet til räntans åtnjutande längre än til den sista October för» levit ar, icke funnit nägra sadane omständigheter wara för handen, hwilka kunna föranleda til et annat tilstyrkande L denne del, än Stars-Utstottets särstildte yttranden af den 27 December förledit är och 17 nästlidne Februarii innehälla, och hwilka yttranden redan af Högwördige Präste-Ständer samt Hederwärda Bonde-Ständer blifwit gillade och godkände; ankommandes det säledes pä Riksens Högloft.
Indelta Räntor enligt 1 ijmarkegångj (på förslag. | Spanmål. Indelt på förslag. Mått. Krono-kalkugn. Förslag s-anslag Reseoch Traktaments-penningar. Förslag s-anslag Skrifmaterialier och Expenser, Ved m. m. Förslag s-anslag: Nuvarande beloppet Tillägges: för jemnande af Hufvud-titelns slutsumma 18,674: 78. 25: — Extra utgifter. Summa Anm. Tillökningen å Hufvud-Titeln blifver således 1,161,550 R:dr, deraf likväl största anparten dels förut utgått under annan form och utan att synas i Riks-staten, dels ock tillkommit i följd af den högre förslags-beräkningen å inflytande Post-medel. 5,404,238 40 25,600 570 1 Värde cb 2 R:dr kubikfoten. Oindelt. Mått. Värde förslagsvis å 2 R.:dr kubikfoten. Summa Riksmynt. Estra Statsreglerings-aaslag i sammanhang med Sjunde Hufvnd-Titeln. Riksmynt. R:dr öre l:o Att utgå under åren I§61, 1865 och 1866, ined 1i3 åri igen: Till arfvoden åt tjenstemännen i Kntnmar-kollegii Jordeboks-kontor, 24,700 R:dr årligen eller för 3 år 74,100: — Till utgifter för kolonien S:t Barthelemy, 18,000 Tv:flr om året eller för tre år 54,000: — * 128,100 r 2:o Anslag för en gång: Till fullbordande af restaurations-nrbetena å Wadstena slott 22,000 Summa 150 100 flör till Stats-Ut skottets Utlåtande, 1862—1868, N:o 100. rr - t C.. - ’ < . K h Stats-Utskottets Utlåtande N:o 101. 1 N:o SOI. Ank. till Exji.-Utsk. den 9 Maj 1863, kl. 11 f. in.
Jag ber att fö erinra den sista Talaren derom, att bland dem, som uppträdde för att vederlägga honom , då ^lånefrågan här förevar, räknade äfven jag mig, ehuru min vederläggning måtte hafva förekommit Herr von Troil särdeles svag, då han icke ens ihogkommit dess 186 Den 3 3?:irs e. m. tillvarelse. Då jag likväl sjelf vägar vara af en annan tanka, skall jag tillåta mig att i korthet åter upprepa hvad jag då anförde. Jag bestred alldeles icke den arilhmetiska riktigheten af Herr von Troils kalkyler, men jag bestred dessa kalkylers tillämplighet till den under öfverläggning varande frågan; jag bestred möjligheten att kunna erhålla ifrågavarande lån mot procent ränta al pari } ja till och med mot 5 procent ränta alpari; ty, då del ålåg contrahenteu att bestrida alla kostnader för silfvers lefverering i Banken m. m , men han deremot icke ägde rätt tillgodonjuta ränta förr än efter lefveringen, samt å en annan sida, när omständigheterne kunde för oss göra <h t fördelaktigt, var underkastad återbetalning al pari, måste han inom detta maximibelopp (doo procent) finna sin ersättning och vinst. Jag upplyste vidare, att låuegifvarne vanligtvis erhålla ränta från O O den dag lånet är afslutadt, oansedt dessa lån erläggas med långa mellanterminer, och vanligen lemnäs i det på stället gångbara mynt; omständigheter, hvilka här alldeles icke äga rum, ty här, såsom jag nyss nämnt, får ej ränta beräknas, förr än silfret i Banken aflemnas, och långifvaren är förbunden ali, vidkännas alla omkostnader. Herr von Troil har åberopat, att jag skulle yttrat, att Silf tets transporterande ifrån Hamburg hit till Stockholm för Banken icke kostat mera än | procent; milt yttrande var, ali ett Den i Mars e. ni. 187 Svenskt Handelshus genom öfverenskommelse med Danska Regeringen fått Silfret transporleradt från Hamburg lill Helsingör för | procent, nien detta var oberäknadt Commissionsarfvode för den som köpte upp silfret, och för den som mottog det, transporten från Helsingör till Stockholm m. m.
Det är visserligen ännu allenast ett mindre antal af stadens Handlande, som befatta sig med närande handel och ej heller haV den ännu kunnat utvidgas till den betydenhet, som uti flere andre städer i Norrland, hvartill orsaken igenfinnes uti sta dens aflägsenhet från de större floder inom provinsen, å hvilka flottning af trädvaror kan äga rum; dock anses med skäl trädvaruhandeln numera vara af stor vigt för staden och komma att betydligt ökas, om de förslag, som blifvit uppgjorde för åstadkommande af en lättare kommunikation emellan staden och nordvestra Helsingland genom så väl kanalsom jernväg, skulle kunna bringas till verkställighet. Jern skeppas från staden till utrikes orter, men detta sker för Bruksägarnes egen räkning. I öfrigt idkas handel med spanmål, salt. sill, specerier, diverse tyger med flere andra varor, som af kringliggande landsorts invånare dels uppköpås och dels försäljas i staden. Under sistförflutne fem år har årligen i medeltal till utrikes orter afgått: 3,060 Skit. Jern, 5,337 tolfter Bräder, 9,7i I st. Bjelkar, 173 st. Spiror, 3,056 st. Sparrar, 394 tunnor Salt från nederlag, och 4,182 bundtar Tändstickor; samt under samma tid i medeltal årligen från utrikes orter till staden inkommit: 6,768 tunnor Salt, 1,080 U. Kaffe, 564 tunnor Spanmål, 319 tunnor Tjära, 262 tunnor Linfrö, 1,353 H. Tobaksblad, 20,929 U. Tobaksstjelk, samt mindre qvantiteter af Vin, Specerier och Manufakturvaror. Vid sistlidne års slut tillhörde staden 17 fartyg af tillsammans 480 läster, hvilka till någon del begagnas för utrikes sjöfart, men hufvudsakligen för kustfart emellan svenska hamnar. Uti staden finnas två Skeppsvarf, hvaraf ett likväl under en längre tid icke blifvit begagnadt. Under den tid, som denna berättelse omfattar, hafva inom staden blifvit byggde ett skepp, en brigg, en skonert och en galeas af tillhopa 398 läster.
I afseende på den befarade tillökningen [i personalen, torde jag få erinra, alt Uttskottet föreslagit, det liquiden blott skall skeen gång om året, samt att, om ock mitt förslag, att den skall verkställas 2 gånger om året, antages, någon så betydlig tillökning i tjenstemanna-biträdet icke synes behöflig. I öfrigt instämmer jag med Grefve Frölich, och vill blott hafva besvarat Herr Cederschjölds anmärkning om Jordegendomars belåningsrätt dermed, alt då Jordegaren skattar efter taxeringsvärdet, bör han väl äfven 62 II. 4 5o Den 12 Februarii e. ra. få låna efter samma värde, om han skall kunna betala de dryga skatterne, och vi utfå våra löner. Herr von Hartmansdorff,August: Uti handläggningen af det ärende, som utgör föremål för närvarande Utlåtande, har jag undandragit mig att deltaga, och i stället sysslosatt mig med andra till Utskottets åtgärd hörande frågor, dels derföre att jag, som med Utskottets pluralitet varit oense om hufvudsaken, icke velat vara mine värde motståndare hinderlig i detaillernas skyndsamma utarbetande, dels derföre att jag hoppades, det deras möda skulle blifva fåfäng, genom Ståndens ogillande af hufvudsaken. Men då nu motsattsén inträffar, och man måste befatta sig med detaljerne, har jag visserligen mycket att dervid anmärka, men vill ej uppehålla Ståndet dermed nu, då jag får tillfälle att i Utskottet göra mina anmärkningar. Jag hegärde således ordet endast för att förklara, det mitt stillatigande icke hör anses för något godkännande af Utskottets förslag, vare sig rörande uppeller utlåningen. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken gjord proposition blef StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitterad t. Den 12 Februari i e. m. 5r Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf, anförde skriftligen:
Utskottet kan likväl icke godkänna denna anmärkning s helst berörde hänvisning finnes stå i omedelbart sammanhang med den indelning af ämnen, efter hvilken Lagen blifvit constituerad, och i anledning hvaraf föreskrifterne örn sjelfva Concoursmålets behandling af Domstolen här afbrytes, för att lemna rum för dem om egendomens förvaltning och hvad dermed äger gemenskap. 2 Cap. Vid i:sta §. är den anmärkning gjord, att enar erfarenheten visat, det Borgenärer ofta undvikit första inställelsen i Concours, af fruktan att blifva valde till Gode Män, borde här tydligen utmärkas, att valet äfven kunde falla på > u Lag - Utskottats Betänkanden IråhVärande Borgenär, och att Katten agde låta kalla och gifva honom del ai uppdraget, hvilken, förklaring skulle vara af synnerlig vigt, helst 2, §. syntes utvisa, att valet endast skulle kunna träffa någon af de tillstädeskomne. Utskottet kan icke godkänna denna anmärk» ning. Om någon Uppgifven och kallad Borgenär icke infinner sig vid första förhöret, bör sådant ej föranleda till ett för allas rätt menligt uppskof uti ornsorgerne om egendomens tidiga emottagande och Vårdande', och Bag-Förslaget har tillbörligen sörjt för BoTgenärernes hästa i detta hänseende, då i 2 §. stadgas, att »m få Borgenärer tillstädeskomma, som äga ringa fordringar, eller om Boets förvaltning ej kan med säkerhet dem anförtros, skall det åligga Rätten» att utse annan vederhäftig man elter flere, att med närvarande Borgenärer eller de af dem utsedde göde män i förvaltningen deltaga. 3 §. innehåller ibland annat, att goth män-' !nen öro skyldige att upptekna hvad förut ej upptekK nadt är, hvarvid det tillägg är föreslagit, om något dylikt i boet finnes, helst en nödvändighet5 ‘eljest skulle förutsättas, att Gäldenäten i sin förd fekning bordt Uteglömma mer eller mindre a£ 'sin egendom.