Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tili "Riksgälds-Contoiret afslutas för hvarje år en ordhntelig Hufvud-Bok öfver Rikets Gäld saint de dertill anordnade Inkomster och Utgifter, hvilket Bokslut så tidigt det näst påföljande året bör vära författadt, att HufvudBoken kan vara granskad af Revisions-Cunteiret sednast inom den första (1) Octuber samma år. 5. §• Aflönings - Stat för Riksens Ständers Rlksgälds-Contoir. 12. Riksens Ständers Fullmägtige njuta hvardera årligen såsom Honora - (Bih, G:te Band, Sid. 212). rium 6661 R:d Banco. 1. Canzlister u 200 R;d Fullmägtiges Expedition. 1. Registrator och Archiyarius 1000. tioo. 4oo. Anmärkning. 2,000. Förste Canzlisten bibehålles vid de 260 R:d han nu innehar; likasom andra Canzlisten, eller som han i förra Staten benämnes Copisten, blott kommer att åtnjuta 150 R:d intill dess Förste Canzlisten bortgår, då Lönerne för hvardera Canzlisttjensten blir 200 R:d eller samma belopp, som denna Stat utsätter. 1. Ombudsman Ombudsmans Contoiret. noo. 5. Commissarier å 1000 R:d 1. Referendarius 1. Canzlist Commissariatet. Dess Expedition. 1. Kammererare - 1. Bokhållare - 1. Kammarskrifvare - 5. Cassa-Contoiret f ör Inkomst och Utgijt. 2,000. 5o. — Re visions-Contoir et. 1. Contoirsskrifvare - 1. Revisor 2. Contoirsskrifvare å 200 R:d Credit-SedelVerket. 1. Kammererare _ _ 2. Casseurer å 600 R:d - _ _ 2. Bokhållare å 55o R:d - _ _ 5. Contoirsskrifvare ä 200 R:d 2.
Jag tror, att om vi komma ihåg att genom ett eller annat giftermål inom R. o. Ad. en eller annan million blifvit förvärfvad i solid förmögenhet, så skall man finna att Adeln icke befinner sig på så dålig ståndpunkt, som de statistiska uppgifterna synas utvisa. Fördelen derutaf att hafva hofrätten till första instans är otvifvelaktig, och när vi alltsedan 1809 sett, att det Stånd, som icke eftergifvit |:del icke T'T:del af sina företrädesrättigheter, icke velat ingå på en förändring, hvaraf fördelen för öfriga Stånden vore obetydlig; hvarföre skola då vi eftergifva en rättighet som allm. lagen stadgat såsom regel Stånden emellan? Endast detta har jag velat anföra såsom skäl för anhållan om afslag å betänkandet. Frih. Cederström, Thure: Om jag icke hört orätt, har en ledamot förenat sig uti Hr Hjertås anhållan att betänk. 54 Den a September f. in. måtte livila på bordet, oell i sådant fall afstår jag ifrån alt vidare yttra mig. Har jag återigen misstagit mig, så att betänk. icke blir hvilande, anhåller jag att få yttra några ord. Hr Ribbing: Jag anmälte mig, egentligen för alt förklara, alt det icke kan vara någon fördel för frälsemän att hafva hofrätten till första domstol uti förmyndareärenden, derföre alt, utom hvad jag redan andragit, dä de i låneviig vilja anlita allm. cassör, nödgas de lösa bevis öfver innehafvande förmynderskap, icke blott i hofrätten, utan äfven vid häradsrätten, emedan äfven häradsrätten kan förordna en frälseman till förmyndare. Man har ansett concursmålens förHyltning från hofrätt till underdomstolarna såsom tillskapande af en ny instans. Någon ny instans kunna domstolar, som redan finnas, icke kallas. Man har äfven velat påstå, alt conen rstv ister na blifva hastigare afgjorda i hofrätten än de skulle blifva i häradsrätten. Härtill får jag blott svara, att för häradsrätten gäller viss tid, inom hvilken de skola vara afgjorda, hvilket icke är förhållandet med hofrätten.
Utlåtande, med förnyadl förslag till. ett stadgande i afseende å aflöningen för de civile ernbelsoch tjenstemännen i allmänhet, (U. A.) Uti sitt under Jtä 41 afgifna Utlåtande, rörande en med stats-regleringen gemenskap egande fråga, hade Stats-Utskottet föreslagit vissa vilkor och allmänna grunder, hvilka, enligt Utskottets tanke, vid den nya stats-regleringen borde stadgas i afseende å aflöningen för de civile embetsoch tjenstemännen i allmänhet, och deribland följande, i momentet d förekommande, bestämmelse: »Sådane embeten och tjenster, för hvilkas innehafvare löneförhöjning är äskad, »men icke af Rikets Ständer beviljas, skola vid inträffande ledighet tillsättas endast »på förordnande; dock må de särskilda medel, som nu för göromålens obehindrade »gång inom ett embetsverk af Rikets Ständer anvisas till Kongl. Maj:ts disposition, »jemväl kunna användas till lämpliga arfvoden inom samma verk, såväl åt nu »varande tjenste-innehafvare, som åt den eller dem, hvilka förordnas att ledig tjenst »tills vidare bestrida.» Vid föredragning hos Riks-stånden af ofvannämnda Utlåtande blef sagde moment gilladt af ett Riks-stånd, men återremitteradt af de öfrige tre Stånden hufvudsakligen på grund deraf, att, om ett dylikt stadgande skulle beslutas, förslaget blifvit för tidigt väckt och att dermed borde anstå intilldess samtlige frågor om löne-förhöjning å de särskilda hufvudtitlarne kommit under Rikets Ständers pröfning, enär, i händelse de löne-tillökningar, hvilka Kongl. Majit äskat och Utskottet tillstyrkt, icke skulle alla af Rikets Ständer beviljas, det kunde inträffa att, med tillämpning af ifrågavarande stadgande, vissa beställningar, t. ex. Rikets högsta domare-embeten, komme att, i strid med grundlagens bud, utöfvas endast på förordnande.
Men erkänner man dessa olika förhållanden alla hafva rum inom civilisationens område, hvilket ock måste vara fallet då blott en inskränktare frihet hos oss är ifrågasatt att hos oss medgifvas, så kan jag ej anse det vara ett öfvermått af inbilsk sjelfkänsla, om svenska folket skulle anse sig ega nog stor andel i verklig civilisation, för att anse sina häfdvunna grundsatser i detta hänseende utgöra, äfven de, en gestaltning af kyrkliga förhållanden inom civilisationens område, om oek af ofvananmärkta orsaker denna gestaltning är för närvarande något olika med mäktigare länders. Visserligen undfaller mig icke den olikhet, som numera eger rum emellan Sverige och andra länder deruti, att i Sverige fortfar förbudet mot öfvergång från rätt evangelisk lära till annan bekännelse, vid äfventyr att förlora ej blott fulla medborgerliga rättigheter, utan ock sjelfva rättigheten att tillhöra detta fädernesland. Men emellan den lagstiftning, som borttager en del af borgerlig frihet och rätt, Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. M 104. och den som helt och hållet borttager den, när det sker af skal, som sjelfva ej äro en förnekelse af menskliga odlingens intressen, äfvensom emellan den, som för statens trygghet eller dess möjlighet att uppfylla sitt ändamål, anser nödigt att fordra en viss kyrklig trosbekännelse af folkets riksdags-ombud och statens embetsoch tjenstemän, och den som anser, så länge nödvändigheten ej annat föreskrifver, skäl vara att bevara folkets kyrkliga enhet, kan jag ej finna skillnaden så stor, att den skulle utgöra gränsskillnaden mellan civilisation och barbari. Kan man ådagalägga att våra kyrkliga förhållanden, för hvilkas tillvaro mången med folkens inre lif och odlingshistoria bekant främling och svensk man prisat oss lyckliga, vållat vårt efterblifvande vid civilisationens framsteg, så att kristlig, vetenskaplig, konstnärlig bildning, åkerbruk, bergsbruk, handel och näringar derigenom hämmats i sin utveckling, så skulle visserligen stora betänkligheter derigenom framkallas.
I anledning af Hans Excellenee, Herr Grefve Lars von Engeströms Motion , om en fristad för sådana Personer, hvilka mindre af elakhet , än af tillfälliga omständigheter förlorat medmänniskors agtning j deruti Utskottet hemställt , att enär Kongl. Maj:t genom Nådig Proposition föreslagit inrättande af Correctionshus i Wadstena och Borgholm, samt det vore att förmoda, det ettdera af dessa, eller måhända bägge, varda så organiserade, så att de kunna blifva svarande mot det ändamål Hans Excellenee Herr Grefve von Engeström framställt ; ansåge Utskottet Resultaterne af nyssnämnde anstalter böra afb.das, innan några nya vidtagas ; dock hafva tvänne af Utskottets Ledamöter, Herrar prostarne Rabe och Ko!modm , i denna fråga varit af skiljagtiga meningär, samt tillstyrkt bifall å den gjorda Motionen. 2:0 I anledning af väckt fråga om för - Din 19 Martin inilririg i Mätnirigs-sättet af Säd och Halm ; deruti Utskottet yttrat sig; af anförda skäl , icke kunna tillstyrka någon ändring i nu gäl. lande mätnings-sätt eller Målkäril; men der» emot, i fråga om förändring af bestämmelseSättet vid lefvereringen af Halm, ansett sig äJ ga anledning föreslå att en vigt af tvännc L'p:d för Cn torr Halmkärfva må antagas såsom rät. tesnöre vid alla till Kronan skeende Halmlefveranser , samt att Riksens Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa denna nu föreslagna grund för en i detta .ämne blifvande Författning. 3:0 1 anledning af Riksdagsmannen Pehr Bengtsons från Halland uppgifna Förslag till jemnkning i BåtsmansRöteringen innom berörde Län ; deruti Utskottet yttrat * ätt som Utskottet, uti dess under samma dag afgifna Serskilta Utlåtande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition uti enahanda ämnen, hemställt atf verkställigheten äf ifrågavarande
Dec. 2 A. P. 162. 149 Expeditioner till Konungen, Riksens Ständers, angående Laga Domstol för åtal emot Ledamöter i Rikets HofRätter, Collegier, Allmänna Beredningen och Allmänna MagazinsDirectionen. Dec. 2 A. P. 162. — rörande frågan om Herjeådalens återläggande under Gefleborgs Länsstyrelse. Dec. 2 A. P. 163. —- om Schäferiers anläggning. Dec. 2 A. P. i63. — angående en upprättad AnsvarighetsLag för de blifvande Directionerne vid Vestra och Södra LåneContoiren. Dec. 2 A. P. i63. — om utgifvande af en FörfattningsTidning. Dec. 2 A. P. j63. — i anledning af Konungens Proposition om den nya EvangeliiBokens antagande. Dec. 2 A. P. 163. —angående den af Stora SjöTullen utgående Bevillning samt andre dermed gemenskap ägande ärelider. Dec. 2 A. P. 163. —angående KronoSkogarne och Allmänningarne i Riket. Dec. 2 A. P. 181. •— angående beviljade arfvoden för 2:ne vid StatsUtskottet särskilt antagne Secreterare, Hemliga Utskottets Secreterare och Cantzlist m. m. Dec. 2 A. P. 181. — angående Lotsoch Båkafgifterne för inomskärs seglande fartyg. Dec. 2 A. P. 181. — i anledning af väckt fråga om nedsättning af Lotsoch Båkafgifterne för Ångfartyg i allmänhet, samt andre inrikesorter emellan seglande, under sex fots djup gående fartyg. Dec. 2 A. P. 182. — i fråga om ersättning för Svenska Medborgares lidne förluster genom uppbringningar. —- om en ny Författning rörande Bränvinsbränningen och de derföre bestämda afgifter. Dec. 2 A. P. 182. Expeditioner till Konungen, Riksens Ständers, angående en Författning mot Lurendrägeri och Tullförsnillning.
Hof och de dertill hörande Personers öfverflyttande på RiksStuten, år 1818 Betänkanden, N:o ifo. 383 Bestämdes, äfven nu böra iagttagas, och Utskottet får derföre till R. Strrs bepröfvande vördsamt föreslå: att, i likhet dermed, den af H. Ex. Hr RiksMarskalken föreslagne Summa af 14,000 R:dr må anslås och å Allm. Indr.Staten uppföras, såsom tillgång för Pensionerne, Högts. H. K. H:ts Enskilte Pensionärer deruti inbegripne, med öfverlemnande derjemte till K. M:ts Visa och .Nåd. afgörande af alla vid denna Pensions reglering förekommande frågor i hela sin vidd, utan hinder af serskilda grunder och föreskrifter, endast under förbehåll, att det för ändamålet sålunda anslagne belopp ej må vid Utgifternes bestämmande öfverskridas samt att Pensionerne StatsVerket besparas, i den mån Pensionärerne afgå. Beträffande för öfrigt H. Ex. Hr RiksMarskalkens underd. förslag om tilldelande af 2,3oo R:dr för en gång såsom Gratificationer, svarande emot 9 månaders Lön, åt de personer, som icke finnas berättigade till Pension, får Utskottet hemställa: att samma belopp må af den för innevarande år uppkommande besparing utaf Högts. H. K. H:ts underhållssumma anordnas, för att, efter K. M:ts Nåd. godtfinnande, vederbörande emellan fördelas. i3:o Genom Nåd. Proposition till Utskottet af den ro sistl. December, som under N:o 34 finnes intagen i r:sta Samlingen af Bihanget till RiksStåndens Protocoll, har K. M:t, med anmälan, att vid GeneralTullDirectionens upplösning, Directionens Ordförande, E11 af Rikets Herrar, Hr Grefve Roseublud samt Le - 384 Stats-Utskottets damot, Hr Vice Presidenten af Wåhlberg blifvit intill R.
Borgare-ståndet återremitterat, till följd af anmärkningar, som hufvudsakligen innehålla: att en sådan åtgärd, som den Utskottet föreslagit, vore alldeles öfverflödig, emedan Kongl. Maj:t kunde när som helst, utan någon framställning derom från Rikets Ständers sida, låta anställa en dylik undersökning; att det i allmänhet icke vore nyttigt, att flere smärre släder och köpingar bildade sig; att en köping just i denia trakt af Småland skulle vara af föga vigt och inflytande för en större afsättning af landlmanna-producter; men deremot lemna Jandlmannen till fälle att utvidga sina inbillade behof, hvilket icke borde uppmuntras; hvarjemte den upplysning blifvit lemnad, att Wrigstad af ålder varit ansedd såsom en köpeoch marknadsplats för Jönköpings stad, utan att man försport alt handtverkare eller handlande åslundat att å förstnämnde, i en mager ort belägna, ställe sig nedsätta, samt att nämnde plats äfven redan torde ega köpings privilegier under Jönköping. I afseende å sistnämnde uppgift, eller att Wrigstad redan skulle ega köpings-privilegier, har Utskottet från Commerce-Collegium erhållit den upplysning, att privilegier för någon köping med namnet Wrigstad under de sednast förflutne Ett hundrade åren icke blifvit utfärdade. Hvad anmärkningarne i öfrigt innehålla, har Utskottet i öfvervägande tagit; men som å I sk i 11 i ge af de emot anläggande af en köping å ifråga - 8 Allm, Besv.- och Ekon,-Utskottets Utlåtande, N:o u3. vara'nde ställe anförde betänkligheter icke kunna med erforderlig noggrannhet bedömas, innan en så beskaffad undersökning, som den Utskottet föreslagit, föregått, finner Utskottet icke någon anledning att frångå sitt afgifna förslag, helst 2:ne Riksstånd betänkandet redan bifallit; hvadan Utskottet detsamma vidblifver. Stockholm den 16 December 1844. Ank. till Exp.-Utsk. den 3o Dec., kl. a e. m.
Cantzler» eller des Ombud äge ej ni-agt, at annorlunda än nu lagdt är. qwarstad fordra eller widare befattning med saken laga, ulan häll - c 6» ) stätistjule genast altsammans til furtitir-Cantz. lern. pä stwilkens ytterligare kmbcts ätgärd och answar det ankommer, at sädane mäl warda, enliat denna och allmän Lag, standhafde. An. mäles stoS )u«t,NL-Caiu;lcrn omedelbarligen nä» .ion Skrift til ätal, dör dan sist inom sjortén dagar om mäletS uptagandc wid lagaDomstcl, genom af stonom tilförordnad anstalt foga, men icke mä dan oin näaon sädan före. gäende qwarstad som där framföre nämndt är, förordna, utan Hos CantzlcrnS eller dans Om. buds dörandc och tilstnrkande. ?rr mälct til laga Domstol kommit och qwarstad der af yrkad, bör Domstolen sig dcrörwer inom ätta dagar utläta; »ion likwäl, dcräst det utan tids utdräqt stc kan, Hof-Cantzlerns eller des Ombuds utlätande indemtas. Afsiäs qwarstadS pLstäcndct, fortfares ändock med rättegängcn; men cm pästäcndet gillas och har Hof. Cantz, lern eller hans Ombud sädant tilstyrkt, skal qwarstaden werkställaS; dock bör Under. Rätts Utstag i bäda dctza fall, utan rrppehätt til S vea Lös Rätt insändas. Hof-Rätten bär genast der. öfwer infordra TryckfristetS-Commikteens utlä. tande. Tilstyrkrr denna qwarstads beläggande, mä Hof Rätten, der sä stLligt pröfwas, efter Utflag, en sädan qwarstad bifalla, och stände den dä fast intil Rätteqänqens sint.
284 g, angående varning och suspension för tjensteförsummelse; 283 och 286 §§, angående tjenstemans afsättande eller skiljande från Verket; 287 §, angående vaktbetjent entledigande; 288 §, angående behandlingen af mål, rörande tjenstemans eller vaktbetjents suspension eller afsättande; 289 §, angående upphörandet af extra-ordinarie tjenstemans eller extra vaktbetjents tjenstgöringsrätt; 290 §, angående grunden för de vid Riksgälds-kontoret anställde tjenstemäns och vaktbetjenters pensionering; 294 §, angående vilkoren för hela lönens åtnjutande såsom pension; 292 §, angående beräkningsgrunden för lönerna understigande pensioner; 293 §, angående pensionsberättigad tjenstemans eller vaktbetjents öfverflvttande på pensions-stat, utan derom gjord anhållan, och vaktbetjeningen till erkänd särskild pensionsrätt; 294 §, angående Riksdalersbenämningen, samt 295 §, angående upphörandet af tillförene meddelade stadganden, i afseende på Riksgälds kontorets förvaltning, ega samma lydelse, som hittills gällande reglementes 288, 289. 290, 291, 292, 293, 294,295, 296, 297. 298 och sista, eller 299 §. Då ombyggnaden af Strömsholms kanal och slussverk nu blifvit utförd, så kommer det uppdrag Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, på grund af 7 och 28 §§ i Strömsholms nya kanalbolags reglemente, under liden innehaft i afseende på utväljande af en ledamot i Kanalbolags-direktionen samt ett ombud till deltagande i de årliga revisionerna af nämnde kanaloch slussverks räkenskaper, att hädanefter upphöra; hvadan den, angående dessa vals verkställighet och bemälde
När till medeltalet för de tre sistnämnda åren 1,146,449 R:dr B:ko eller Riksmynt R:dr 1,719,674: läggas landsstatens från och med år 1855 till kronan ingående löningsräntor 274,500: och ifrån summan 1,994,174: afdrages det belopp, hvarmed salpeterhjelpen i Småland är beräknad alt genom sitt förändrade utgående minskas 25,500: så kunde följaktligen antagas alt R:dr R:mt 1,968,674: skulle, enligt de sednaste årens erfarenhet, af denna inkomst-titel inflyta ; och har Kongl. Majit, enär de höga markegångspriserna för åren 1851—1855 äfven komma att ingå i medel-markegångarne under nästa statsreglerings-period, ansett den kronan behållna delen af ordinarie ränta och afrads-spanmål med säkerhet kunna upptagas till 1,900,000 R:dr R:mt, med tillägg, enligt hvad ofvan är omförmäldt, af Restantier 12.000 R:dr. Som Utskottet inhemlat, att ifrågavarande inkomst år 1855 uppgått till omkring 1,910,000 R:dr, och densamma, efter all anledning, kommer att under de år, som denna beräkning afser, stiga till ännu högre belopp, enär de lägre markegångsprisen för åren 1845—1848 icke komma att ingå uti medelmarkegången för åren 1858—1860, har Utskottet följaktligen funnit denna inkomst med säkerhet kunna, jemte restantierna 12,000 R:dr, beräknas till det af Kongl. Majit föreslagna belopp 1,912,000: — 2. Tio nde-span m ålen.
Skulle dervid, i hvad Banken rörer, något finnas att erinra, må Fullmägtige hos Kongl. Majit derom göra underdånig anmälan. “ Innan Utskottet öfvergår till behandling af föreskrifterna angående Bankens sedelstock, har Utskottet ansett sig böra afgifva yttrande i anledning af 108 § i Reglementet, så lydande: “Fullmägtiges första pligt är att bibehålla Bankens sedlar vid deras rätta värde: a) genom reglering af Bankens sedelutgifning, med fortfarande uppmärksamhet å metalliska kassans ställning samt vexelkursens förhållande; b) genom inlösen, efter fastställd grund, af Bankens sedlar, autingen med Svenskt mynt, eller med utländskt mynt. eller med omyntadt silfver och guld, eller med vexlar å den metalliska valuta, Banken kan hafva å utrikes ort nedsatt; det första, ovilkorligen, i de andra formerna, efter sedelinnehafvarens önskan och Fullmägtiges pröfning af omständigheterna i hvarje särskildt fall; samt c) genom ändamålsenliga åtgärder till metalliska kassans förstärkning, eller till förminskning af Bankens förbindelser och utlåningar, allt på sätt och i den ordning, detta reglemente föreskritver.“ Denna § innefattar icke någon föreskrift, utan allenast en anvisning åt Fullmägtige om sättet för tillämpning af de bestämmelser, som på sina vederbörliga ställen förekomma i "den under granskning varande afdelningen af Bankoreglemcntet, hvilket ock i slutet af §:n angifves genom dessa ord: “allt på sätt och i den ordning, detta reglemente föreskrifver.“ Skulle denna anvisning kunna anses erforderlig, så bör den lämpligast intagas i den skrifvelse, som Utskottet aflåter till Banko-fullmägtige vid reglementets öfverlemnande och hvilken är införd framför reglementet; men Utskottet kan ej, för sin del, inse nyttan eller behofvet af en sådan anvisning.
Ständers Bervillnings-Utstotts utlätande, i anledning af Kongl. Mastts Rädiga Swar uppä Riksens Ständers .urderdäniga ffrifwelse rörande Landt-Tullsinrättningen, blcf berörde Betänkande till alla delar bifallit, vt SU^rs» S. DMed Wällsft. Borgareständet instämde PresteStänLet uti det beslut, akt uti Riksens Etande-s underdåniga strifwclft tili Kongl. Magt, angäendc Näringsfrihetens u-nstdga dc, borde pä behörige ställen tilläggas vrdcn Rrono-Utsts-lder, och öppnaSalubodar. Vt ruprs. S. D. Biföll Preste-Ständer Allmänna Bcswars och Oeconomie-Utstottets förnyade uklätaitde a> den 7 dennes, angäende ÄronoDuts. vt suprs. S. D. Riksens Högloft. Ständers Lag-U-tftotts förleden gårdag pä bordet lagda förnyade Betänkande, an-> gäen - Den 17 April. 67Z gäende förklaring öfwer 1 §. 7 Cap. Rättcgängs-Balken, VM inteckningar, föredrogs och bifölls, l-lt suxrs. S. DUplästes Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utffstts förslag till förklaring af Regeringsformens 42 och 61 §. §. och beslöts, att denna fräga, wid nästkom, mande Riksdag bör till pröfning och afgörande företagas. Ilt -uprs. S. D. Hwad Riksens Högloft. Ständers Stats-samt Allmänna Beswärs - och Oeconomie-Utstott uti gemensamt Betänkande af den ro dennes, angäcnde Dylta Swafwelbru? m. m. bemstält och tillstyrkt, blef af Preste-Ständet till alla delar godkändt. Or suprs.
Låneunderstöd till skol-byggnad i Luleå, angående: B. VI. 381; VII. 133, A. 133- — till kyrko-byggnad i Ullerfvads församling af Skara Stift, angående: B. VI. 381; VII. 133, A. 133. Lästad-Jägaregården, 1 mantal, jemte Grönetomt, '/16 mantal, angående auslående deraf till boställe åt kronofogden i Södra Wadsbo lögderi af Skaraborgs Llän: I. 115, R. 120; B. Läkare, Militär-, angående förbättring i deras löneoch pensionsförhållanden; motion af Herr Fredrik August Cederschiöld: se Motioner. Läktaren i Riddarhus-Salen, om tillåtelse för främmande åhörare att derå bevista Ståndets öfverläggningar: I. 5. Länsfängelse-byggnaden i Piteå, angående upplåtande deraf till Norrbottens Läns Hushållnings-Sallskap: I. 115, R. 119: B. III. 13, A. 48, E. 119. Länsmans-boställslägenheter. angående försäljning af sex sådane i Malmöhus Län: I. 115, R. 121; B. HI. 13, A. 47, E. 119. Länsmännen i Frosta härads östra distrikt samt Färs härads norra och södra distrikt af Malmöhus Län, angående anslående af hyres-ersättning åt dem emot afträdande till Stats-Verket af deras boställs-lägenheter: Lärare vid Elementar-läroverken, angående anslag för inrättande af bilduings-anstalter för —: III. 12, R. 46. (se vidare Stats utskottets Utlåtande N:oo 123. angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel). — vid Universiteten och Elementar-Läroverken, angående upphörande eller förändring af deras rätt till presterlig tjensteårs beräkning: B. IX. 112, 156, A. 163; U. XI. 116, 251, A. 251.