Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 4 och Mern. N:o 18. R. St. underdån. Skrifv. Björna kyrka, i Wester-Norrlands län och Fredrika kyrka i Westerbottens län, om anslag af allmänna medel för anläggning af väg mellan. Motion N:o 40. Stats-Utsk, Utlåt. Blinda och döfstumma, om förhöjning af det utaf Kongl. Maj:t äskade anslag till understöd åt undervisningsanstalter för dem. Motion N:o 328. 11 Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66, Mein. N:o 95 och 116. R. St. underdån. Skrifv. Bo, angående ändring i 2 och 3 §§ af Kongl. Förordningen den 24 September 1861, om vård af död mans bo. Motion N:o 12. Lag.-Utsk. Betänk. Bolin, Gustaf, från Upsala län. Motion N:o 83, om anslag af återstående delen af skyddsafgiften till folkundervisningens befrämjande, m. m. Stats-Utsk. Utlåt. N-.o 66. R. St. underdån. Skrifv. N:o 81. Motion N-.o 84, om ändriug i Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855, angående grunderna och sättet för bestämmande af markegångsprisen. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 25. Motion N:o 286, om upphäfvande af gällande stadganden, angående hembud och lösen af frälseskatteoch skattefrälse-jord, m. m. Bolmen och Wieslanda station i Sunnerbo härad, om anslag för väganlägg ning emellan. Motion N-.o 67. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 78. R. St. underdån. Skrifv. Borgen, för kostnad och skada, om upphäfvande af alla i Rättegångs-Balken förekommande stadganden, i fråga om sådan. Motion N:o 296. LagUtsk. Betänk. N:o 24 och Mern. N-.o 50. R. St. underdån. Skrifv.
— N:o 10. i anledning af väckt fråga att den från Kongl. Seralimer-Ordens-Gillet årligen till hvarje län i Riket utgående uppfostringshjelp för fattiga barn matte för så vidt densamma utgöres af statsmedel, disponeras till Serafimer-Ordens-Gillets andre behof. XI. B. 121. A. 139, — N:o 14. i anledning af väckt fråga, att prestmän, som innehafva prsebenden, måtte, i stället för dessa, erhålla viss tillökning i förut innehafvande löner, och att jura patronatus måtte uphöra. XII. B. 99, 318. A. 322. XIII. E. 204. — N:o 15. i anledning af väckt motipn om tillhandahållande, på allmän bekostnad, af ett offlcielt Dagblad å vissa uppgifna ställen. XII. B. 246, 320, 342. Å. 361. XIV. U. 350. XV. 59, 63. A. 64. — N:o 16. i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 2, angående väckt fråga om inrättande af ett Statistiskt embetsverk samt anslag dertill. XII. B. 246. A. 320. E. 204. — N:o 17. i anledning af väckta frågor om vidtagande af åtgärder till lindring i rustnings-skyldigheteD. XII. B. 246. A. 320. — N:o 18. i anledning af väckte frågor, alt rustningsoch roteringsskyldigheten i Småland måtte nedsättas eller lindring derå ega rum. XII. B. 246, A. 320. Stats - ( 201 ) Stals-, samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorialer, Belänkanden och Utlåtanden.
H a n vill kunskap o c h upplysning för sig och sitt folk, han vill frihet i religiöst o c h samhälleligt afseende, han vill rättfärdighet o c h rättvisa i förhållande äfven till främlingarnc o c h de oliktänkande — han vill m e d ett ord föra sin nation in bland folken, som stå på vandring m o t höjderna. A l l t detta är djärft och oerhördt i den lilla judestaden, som under sekler legat försänkt i mysticismens o c h egenrättfärdighetens dvala, o c h det är en förtviflad kamp ynglingen har att kämpa. 1 sina sista faser når skildringen en storslagenhet, som närmar sig det sublima, särskildt då midt i denna tafla af mörker o c h sorg det lyser fram ett plötsligt h o p p om framtida seger, som förklarande gjuter sig öfver det det hela. F ö r att slutligen söka sammanfatta det intryck dessa bägge böcker bibringa om Eliza Orzeszko, skulle jag vilja säga: E t t par vemodiga, men klara o c h genomträngande ögon ha länge o c h tankfullt följt mänsklighetens underliga irrfärder på denna j o r d — o c h vemodsslöjan öfver d e m har blifvit allt tätare. M e n allt livad de sett o c h uppfattat har slutits in i ett hjärta, rikt på kärlek, deltagande o c h förvärfvad tro, och från detta hjärta stamma Mirtala o c h Mcir E z o f o w i c z. M e n skulle ni önska ett uttalande, i stånd att belysa alla Eliza Orzeszkos skrifter o c h hela hennes lif, vet jag intet bättre o c h vackrare, än det hon själf nedskrifvit i ett privat bref: » J a g är polska till lif o c h själ, o c h jag älskar mitt land desto högre, j u olyckligare jag ser det vara.
Dess vid innevarande riksdag aflätne Nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, har Kongl. Maj:t, med åberopande af de skäl, som ett vid densamma fogadt Statsråds-protokoll öfver Landtförsvars-ärenden af den 9 November nästlidne år, samt deruti omförmälda utredningar och förslag innefattade, af Rikets Ständer äskat beviljandet af nedannämnde extra anslag för Landtförsvarets behof, nemligen: Iro för Artillcribeliof: aj tiH anskaffning af ridoch anspannsmed Hare persedlar för nya Fält-artilleriet, det ännu återstående medelsbehofvet 87,000 r:dr och b) till anskaffande af 8 reserv-fältbatterier med Iavettage och ett inskränkt antal redskapsoch anspannsm. fl. persedlar, afräkningsvis, 48,000 r:dr. Hvad dessa båda anslagsfrågor angår, så hafva Rikets Ständer, genom bifall till Utskottets betänkande N:o 18, redan beviljat da begärda summorna, bredan något yttrande härutinnan icke erfordras. e) till fullständig bestyckning af Waxholms fästnings utanverk, 80,000 r:dr. Efter inhemtad upplysning, att någre medel icke blifvit af Kongl. Maj:t tUb detta föremål anvisade hvarken af den föra riksdagens början lyftade, till Bih. till B. »t. Y.v> 1-5J. rikets försvar afsedda, hälft af det mindre krcditivet, eller utaf det af Rikets nu församlade
Direktionen skall för densamma till Riksgälds-kontoret aflemna sådana låneoch säkerhetshandlingar, som öfverensstämma med det för ifrågavarande medels utlåning, under den 12 Januari 1852, af Kongl. Maj:t i nåder fastställda och utfärdade särskilda reglemente. De för dessa lånehandlingar inflytande räntemedel må äfvenledes af Direktionen uppbäras och förvaltas, intilldess, genom desamma och de i ofvanstående moment omförmälda räntor, den deruti bestämda summa uppkommit. 3:o. Dessutom må de smärre kontanta tillskott, som Direktionen, enligt den till Riksgälds-kontoret ingifna plan för reparations-fondens bildande, å Bolagets vägnar, erbjudit, genom Direktionen förvaltas och göras fruktbärande, likasom de öfverskott, hvilka komma att återstå, efter det lånehandlingar till de i planen beräknade belopp, vid deruti bestämda tider, blifvit till Riksgälds-kontoret aflemnade. 4:o. Direktionen skall deremot vara Riksgälds-kontoret ansvarig, att den för hvarje år upplupna räntan å ej mindre ofvannämnde förskrifning, än då samlade ränteoch tillskotts-model, varder vid årets slut, för reparationsfondens räkning, fruktbärande efter en, tills vidare, till Fern procent bestämd räntefot, så att fonden under loppet af hvarje år tillvexer med en summa, motsvarande Fem procent å fondens ursprungliga belopp och den vid samma års början befintliga räntebehållning. 5:o. Till säkerhet för fondens fortsatta bildande i öfverensstämmelse med derför i merberörde plan tillämpade och af Rikets Ständer fastställda grunder, hör, sedan den af Direktionen, under den 9 September nästlidet år, för tiden intill 1862 års slut, afgifna förbindelse att aflemna föreskrifna låneoch säkerhetshandlingar för de utlånade räntemedlen blifvit vederbörligen fullgjord, till Riks gälds-kontoret afgifvas en ny sådan förbindelse, hvilken skall omfatta de följande åren.
Dödsfånge, om §ockenprests befrielse från skyldighet att till afrättsplatsen åtfölja, se Sockenprest. Döfstumma och Blinda, om åtgärder för bättre ordnande'af Institutet för 8 191 b. 19 Okt. b. 17 Okt. b. 17 Okt. b. 17 Okt. Register öfv. Bih. t. R. St. Prot. 1859—1860. 3 — 18 — 2.* W - £ cn .— sr cc > g n 3 2. r. C! f S Riks-Ståndens Beslut. 52? £ C_i — • re 7? Cb aa Oq 2. 5) 3 re -■ g” tn E. ? ri r. “3 0 0 2. 3' Tq § 2, oro re <• f! • Oq w re tn Ridd. 0. 1 PresteBorgareBondeN:o N:o | Siel. Adeln. Ståndet. ståndet. Ståudet. N:0 § Ecklesiaslik-Depgrtementet, se Statsreglering, Åttonde Hufvud-Titeln. Ecklesiastika Bsotällen, om sammandrag af författningarne angående, se Boställen. Ecklesiastik^ Tjenstemäns Enkor och Barn, om beredande at medel till Pensionsfonder för, se Prestbostället). Edgångar, om ändrade föreskrifter angående — 8 181 — a. 8 Okt. a. 3 Okt. b. 8 Okt, b. 3 Okt. Eftergift af arrenden, se Borgholm, Orum. Eftergift af ersättningsskyldighet, ådömd S. Lindberg, se Lindberg. Ekeskog, om frälseränte-egares dispositionsrätt till. se Frälseränta. Elektriska Telegrafer, se Telegrafer.
”Kamratskap” ingår senare i Lundegårds debutsamling I Gryningen, 1885. Skisserna bytte ofta namn under arbetet. Det är möjligt att även de två övriga, med andra rubriker, återfinns i denna samling. Bobbe Stenson är huvudperson i novellen ”Bubblor”, som inleder I Gryningen. ”En realist”, inledningsnovellen i Från Skåne. – Karl Warburg skrev recensionen i GHT, som stod att läsa den 10.7 1884. Jmf ovan s. 23. ”Informatorn” var en skiss VB hade under arbete. Se vidare nedan. Otto Benzons skådespel En skandale kom ut i Khvn 1884. I april 1885 är VB och Mathilda på Köpenhamnsbesök och den 22.4 noteras i almanackan: Vi sågo ”En Skandale”. Förtjusande! Manuskriptet till ”Informatorn” finns ej bevarat och ingen novell med detta namn finns tryckt. Enl. AL förstörde VB det. VBs berättelse ”På Munkeby” gick som följetong i Svensk folktidning i jan. 1883. Novell. Den 3.8. 84 meddelar almanackan: Jag fick brev från S-e [Schéele] med ”Akrobaten” och ”Moln”. Brev från VB till AL meddelar under hösten 1884 att ”Akrobaten” tryckts i Eslövs Tidning. Detta stämmer inte. VB måste förväxla novell eller tidning. I Eslövs Tidning trycktes den 18.10.84 ”Torparen och prästen”, samma folkmålshistoria som står i SB I, s. 62 ff. Se SB I, s. 110 f, 114 ff, 129 f med noter. Jmf även s. 139 f ovan och noterna 161, 162 nedan. Kanske finns här i de sista raderna en antydan om klyvnaden fru Benedictsson – Ernst Ahlgren, där den förra står för ”den skugga af mitt forna jag, som bär mitt namn” och Ernst för författaren med sin växande självkänsla, litteraturbrodern.
Fond från Fond från Egne Fond från Egne Lånetillgång för Låne-Banken. Låne-Banken. upplån. Åren 1836 och 183?. i Stockholm. i Götheborg. i Malmö. Summa. Fond från Banken. Fond från Banken. Upplån Fond f rån Banken. Upplån Lånetillgång Upplån och Bankens Upplån och Bankens egne i Upplån och Bankens i för de F r Räntor. egne medel. Räntor. medel. Götheborg. Räntor. egne medel. 60,000 8,000 1,697,375: De 3:ne Handelsoch Närings-Disconlernes Lånefordringar vid nämnde tider voro Discontens i Stockholm. Discontens i Götheborg. Discontens i Malmö. De lill Låne-fondens förstärkande anvisade Räntevinster äro för åren j S31—iS34 upptagne i Revisions-Berättelsen af i835 (pag. 3i) till en summa af .. 5. härtill har sedermera kommit iS35 års Ränlevinst, anvisad den 3o Junii iS36 med Tillgångarne för alla tre Handelsoch Kärings-Diseonterne, ifrån den 3i Augusti 1835 till och med den 3o Sept. innevarande år, finnes upptagne å motstående Tabell Litt. E, utvisande jemväl de 3:ne HandelsDiseonlernes utestående fordringar, under serskilde tidpunkter, hvaraf inhämtas, att från början af år i836, då äfven af Bankens egne medel ansenlige förstärkningar till Lånefonderne blifvit anvisade, mot vilkor af 3 procents ränteberäkning, Banken till godo, Rörelse-Fonden på det hela varit i oafbrutet stigande. Banco-Fullmägtige hafva beslutat:
Maj:t bifallit accordsummans utbetalande och förskjutande af Skats-Werket. I cn sadan ställning aro nu deste Officerare, som icke hofwa nägon efterträdare i sine tienster; och klär dertill kommer, att de icke kunna winna transport eller befordran kill någon Mrlitaire systia med lön pä ordinarie Stak, utan att derföre erlägga aceord, sä skulle de för lifstid komma akt gravera Stats, Werket med extra löner, om ef den urwäg wrdtageS, akt wid deras ålgång frän cxpectance lönen genom befordran eller transport till sadan Militaire beställning, hwarsör re aecord efter Reglementet tor erläggas, accordssumman da blisiver af Stats Werket sörlkjulcn ester 179g ärö A-cordö Rcgleinentc, härhos suk biri D. bilagdt, och tariffen för det äret, dä befordran eller transpor, ken fiker, samt med det wikor, att om den befordrade pa ett eller annat sätt frän stensten atqar innan SratSW rket genom den indragne expectance lönens besparing w» ml erGtning för det meddeldte accords förskottet, sä bör Stars W eket nras det efter honom utfallande accord erhålla sylinqden uti hwad som dä kunde brista uri den förskjutande accorvösumman, De Den 7 December. 495 De ater som med sin innehafwande expectance lön med döden asgä, äro wäl icke berättigade till ackords ersättning, likwäl om de efter sig lämna Enka och omyndiga Barn, i meddellöst! nllständ, anser Stats-Utskottet billigheten fordra, akt detze till deras tarfweliga uppehälle as Slaten mä njuta en sadan accords ersättning till godo.
Vi ha Valhallavägens imposanta fasadsträcka bakom vår rygg och framför oss skogen, den fria, högtidliga skogen, som tum för tum falt vika till baka vid den växande stadens framtåg, men hvilken nu här liksom ställt upp sina bästa trupper i samladt led för att ännu en gång bjuda inkräktaren spetsen. Det är en vacker septemberdag, och den ståtliga paraden lyser i solens sken af idel brokiga uniformer, i klaraste blodrödt, i gult och grönt. Friska fläktar dra ända bort ifrån Uggleviken och Värlan med doft af vatten och björklöf och skogens fuktiga mossa. Vi stanna och andas djupt. Som vi då stå der, upptäcker vårt öga plötsligt något nylt i de gamla välkända omgifningarna, och vår nyfikenhet är väckt. Det är en röd fasad, som skymtar mellan träden, ett fäste, uppvuxet genom någon trollmakt midt i skogen, kanske i går, kanske i dag. Vi måste ovilkorligen stiga närmare och se. Men när vi sett, funno vi, att vi bedragit oss. Det var icke något bålverk, uppfördt i krigiskt syfte att hålla de anrycUtg-ifningfstid: hvarje helgfri fredag. Infaller helgdag pä fredagen, utgifves tidningen Dast föreg. eller nästfolj. söckendag. Sofia. skaparinna. Prenximeration sker I landsorten: å postanstalterna. I Stockholm: hos redaktionen, å Stadspostens hufvudkontor, i bokladorna samt å tidningskontoren — kände husmassorna på respektfullt afstånd; det såg helt fredligt ut, när dess stora klara rutor skimrade fram mellan stammarne i stället för hvalfportar och kanongluggar, och öfver den vidöppna ingången lästes i slora gyllene bokstäfver ett namn med lugnande klang: » SOFIAHEMMET ». Ah, nu visste vi, hvar vi voro hemma! De hade nog berättat oss, våra tidningar, att här ute var ett verk i görningen; man bygde, helte det, man sprängde, murade och planerade, stora penningesummor lades ned i höga murar och rymliga salar, stora uppoffringar och kärlek lade grunden och reste takets ås. Och detta var alltså resultatet. Den 1 okt.
N:o 496 rörande indelta Cavalleriet samt Rotebåtsmännens beklädnad, equipering 01. m. Statsoch Bevillningsutskottens N:o 488, I anledning af väckt fråga, om alla Tullumgälders liquiderande i svenske Banko. S. D. Då StatsUtskotfets Memorial, angående RiksStåndens olika beslut uti frågan, om anslående af ett årligt arfvode för ÖfverDirekteuren Schwartz, nu åter föredrogs, lät Ståndet bero vid hvad derutinnan omförmäidt blifvit. S. D. Wid förnyad föredragning af Statsoch BanCoUtskottens Memorial Nio 475' beslöt PresteStåndet låta bero vid Herrar Fullinägtiges åtgärd, i afseende på den af Riksens Högioii. Ständer utsedde JustitifeOmbudsmans efterträdares inkallande, att JustitiaeOmbudsÄmbetet emottaga; och fann Ståndet i följd häraf någon annan åtgärd vid förberörde Memorial ej ega rum, än att lägga detsamma till handliDgarne, Frun Wcillofl. BorgareStåndet. S. D. Då nu å nyo föredrogs Constitutions» Utskottets Memorial N;o 48, med åtskillige Fröt. Vtdr. d. go Septemb. 1823. I04i GrundLags ändrings förslag, åsyftande Riksdagsärendernes skyndsnmmare gång, fann Ståndet för godt, att till Utskottet hänvisa de vid j:te Förslaget, rörande tillägg af ett nytt eller 4:0 moment vid slutet af 49 §. Riksdagsordningen, yttrade anmärkningar, hvilka Ståndet förklarade utgöra dess gemensamma tankar; men 1, 2, 3, 4, 6 och 7;de förslagen, rörande ändringar och tillägg i 24 §. Riksdagsordningen, godkändes att hvila, hvart och ett för sig, såsom ett särskildt Riksens Ständers Utlåtande, hvaröfver vid nästa Riksdag skall särskildt beslutas.
Den åsyftar visserligen nykterhetens befordrande inora landet; men om man går tillväga med en sådan stränghet, som här är föreslagen, fruktar jag alt följden ingalunda motsvarar den goda afsigten, utan fastmera just blifver sådan, att personer, som hafva en inrotad, håg att blifva och förblifva drinkare, lill trots af lagbud och sedlighet, samt egen fördel i moraliskt och sanitärt hänseende, skola slänga sig inne och supa, hvarigenom måhända dryckenskapslasten endast blefve hos dessa individer, hvilkas antal tyvärr torde vara betydligt, mycket värre stegrad, än under nuvarande förhållanden. Jag anser mig således icke handla emot nykterhetens välförstådda intresse genom yrkadt afslag å den gjorda inbjudningen. R. o. Ad. beslöt att, med afslag å inbjudningen, lägga förevande prot.-uldr. till handlingarne. Anmäldes och lades på bordet ett från Exped.Ulsk. inkommet Mern. JU 13, ang:de medels anvisande till gratifikationer åt extra biträden vid Utskis Kansli. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 5 prot.-utdr. för förmiddagens plenum. Uplästes ett af Gr. Mörner, Axel Ed v., inlemnadt sålydande Mern.: I anseende till bortresa från Imfvudstaden, får jag anhålla att, med bibehållande af min Riksdagsmanna-rätt, varda entledigad från de mig gifne befattningar, alt vara Suppleant i Serskildta Utsk. för behandling af bränvinsfragan och ledamot i Förstärkta Statssamt BankoUtskm. Efter härtill af R. o. Ad. lemnadt bifall, anmodade Hr Gr. o. Landtm. Hrr Elektorer, alt i st. f. Gr. Mörner utse en suppleant i Särskildta Utsk. Föredrogs ånyo Konst.-Utsk:s den 2S och 31 sisth Okt. på bordet lagda Mern.
Instruclion , blef samma Memorial, jemte de af Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus, samt Herrar Cederschöld, Pehr Gustaf, Mannerstam, Johan, och Silfverstolpe, Gustaf Abraham, dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet återre* mitteradt. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. I anledning, så väl af Högvörd, PrestStåndets ProtocollsUtdrag af den 2 dennes, som af hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln denna dag gjord motion, beslöt Höglofl. Ridderskapet och Adeln, för sin del, att det af samtelige RiksStånden fattade beslut rörande Hans Kongl. Höghet ArfPrinsens, Hertigens af Södermanland, Prins Joseph Frans Oscars utöfvande af Konung gamagten, vid tillfälle af Hans Majit Konungens och Hans Kongl. Höghet Kronprinsens inträf. fande sjuklighet, mätte, till Hans Majit Konungen, Hans Kongl. Höghet KronPrinsen och Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen, Hertigen af Södermanland, Prins Joseph Frans Oscar, genom en stor deputation framföras; i hvilket beslut de öfriga Respect. Stånden skulle vänligen inbjudas, att sig med Högloflige Ridderskapet och< Adelrj förena. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtgkottets den a9 sisth Dec. aflåtne samt den 30 i sa mg 4o Prot. Utdrag d. 5 Jan. 181S. 5 samma Manad pä bordet lagde Memorial, ari» gående rätta förståndet af 61. §. i Regeringsformen, fann Höglofl. Ridderskapet och Adeln , att enär nyssnatnnde § stadgade huru med den redan antagne Bevillningens fortfarande, intilldess den nya blef af Riksens Stander fastställd, förhållas borde, den i detta afseende af SfatsUtskottet gjorde hemställan vore öfverflödig och således barde förfalla. Frän Hogv. PrestStändet. S. D. BancoUtslfottets den 22 nästl.
Betraktar man lärjungarnes fördelning inom elernentar-läroverket efter klasser och de tvänne hildningslinierna, visade den sig under förflutne vårtermin sålunda: lia klassen 49; 2:a klassen 56; 3:e klassen 39, af hvilka 10 på klassiska linien; 4:e klassen 43, deraf dl på klassiska linien, och 5:e klassen 16 af hvilka 11 på klassiska linien, och 6:e klassen 5; således 186 och ibland dessa inom de tre klasser, der linierna äro åtskiljda, 32 på den klassiska linien, oaktadt det för dem ogynsamma förhållande, alt de vid utgången från 5:e klassen antingen måste söka annat läroverk eller öfvergifva studiet af de gamla språken. I afseende på lärarekrafterna i skolan visa sig dessa redan otillräckliga, enär, enligt skolstadgans föreskrift, föreskrifna läsetimmarnes antal är 257 i veckan, men samtlige lärares undervisningsskyldighet icke uppgår till detta belopp, hvarföre ingen lärare för vissa timmar finnes på annat sätt, än att 6:e och 7:e klasserna till men för undervisningen sammanslås. Härtill kommer ytterligare det behof af biträde åt de ordinarie lärarne, vissa af de lägre klasserna genom sin öfverbefolkning förete. Ett antal af 12 lärare vore derföre för denna skola fullt behölligt.
IJti infordradt underdånigt utlåtande hade Justitie-kanslers-embetet, med ledning af de från Fångvärds-styrelsen insända och öfriga för bemälda embete tillgängliga handlingar, upplyst: att invånarne i de norra länen af ålder bekostat byggnad och underhåll af länets fängelser; att, efter det, till följd af Kongl. Kungörelsen den 21 Maj 1810, Westerbottens län blifvit uti tvänne län fördeladt, fråga uppstått, att. i stället för det förut gemensamma förfallna länshäktet vid Piteå, uppföra ett nytt länshäkte uti hvartdera länet; att, sedan Westerbottens läns invånare erbjudit sig att uppföra länsfängele vid Umeå, Kongl. Maj:t, genom nådigt bref den 29 Juni 1814, berörde anbud antagit; att fullmägtige för allmogen i Westeroch Norrbottens län vid 1815 års riksdag, med förmälan att Rikets Ständers Justitie-ombudsmah, under embetsresa 1814, underrättat allmogen derom, att den icke mera än i öfriga orter, der länsfängelse på Kronans bekostnad bygdes, borde besväras med dylik byggnad och dess underhåll, hos Kongl. Maj:t sökt befrielse, bland annat, från uppbyggande af länsfängelser, men att Kongl. Maj:t den 9 Juli 1816, af anförda skäl, i nåder förklarat, dels att, i afseende å Westerbottens län, borde förblifva vid hvad den 29 Juni 1814 blifvit härom stadgadt och dels att Norrbottens läns invånare saknade skälig anledning att frän ett sådant dittills utan allt klander fullgjordt besvär söka befrielse; att Norrbottens läns invånare derefter gått i författning om uppförande af nytt fängelse, dertill ett belopp af 4.191 R:dr 31 sk. 8 rst. Banko skall hafva blifvit af invånarne sammanskjutet, och att, enär, för fängelsets försättande i fullt ändamålsenligt skick, ytterligare 2,247 R:dr 37 sk. 8 rst. nyssnämnde mynt erfordrades, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet hos Kongl.
»Nåå, hur har ni det deruppe i gamla Upsala?» »Tackar nådigst som frågar som si som så». »Det är krassligt? Hvasa?» »Mycket krassligt: svåra tider, gässen äter upp kornet, så det inte växer något öl.» »Öl? Låt oss byta om samtalsämne: hur går det med körkan?» »Det går nog så bra; vi bygga ända till sju alnar om året; men det håller inte; det är saltsjötegel, si, och det håller inte ihop, så vi får lof att lägga öl i murbruket, för jernet är så dyrt!» »Hjelper det?» »Det gör så fanen och inte». »Hvad har ni för slags folk nu för tiden då?» säger fadren. »Stort och ståtligt folk; tre alnar och två tumnaglar!» »Det är nog bra, men hvad duger de till?» säger fadren. »Har min son lycka, förstånd behöfver han inte: men nu vill jag på allernådigaste befallning lemna en redovisning på folket». »Gå på du; men raska undan; jag håller taffel för kejsaren i dag.» »Det är inte dålig kost det? Jo, först ha' vi gamle smedmästarn Jurgen; han är tre alnar och en pekfingersnagel, lider af rödt hår, och är godsegare af torrverk; hvad han tänker, det vet ingen, för han säger alltid hvad han inte tänker.» JACQUES och GERHARD skratta. Bra! bra! Det var dumt. CLAUS. »Så ha' vi stenhuggaren Gerhard; det är en liten knatte med hår som en lummermatta och ben som ett par selpinnar. » JACQUES och JURGEN skratta. Bra! bra! GERHARD ruskar ogillande på hufvudet. Nej! nej! nej! CLAUS. » Hvad han tänker; det beror på omständigheterna: det är i alla fall en klok karl, ty han sträcker sig inte längre än täcket räcker, för han är rädd att visa tassarne. JACQUES och JURGEN skratta. Bra! bra! GERHARD. Nej! var qvickare, Claus! CLAUS.