Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag slutar med anhållan om bifall till lista afdelmn af StatsUtskis Betänk. 64, Litt. G., nemi. att tionde-tackjernsskallen må från och med år 1855 nedsättas med |:del af dess nuvande helojJji, hvaremot jag anhåller öm återremisS äf det öfriga i momeidel, men deremot yrkar jag bifall till Utsk:s förslag, rörande Johan Bergströms motion. Mars e. m. 403 Hr Åkerman: Två talare häfva här sagt, att liden ännu icke vöre inne för den föreslagna nedsättningen, emedan jernet är i högt pris; och den siste talaren har åberopat ett yttrande, afgifvet i ett annat Stånd, att stångjernspriset aldrig varit högfe, än f. n. Enligt hvad en hvar med säkerhet känner, är skeppningspriset i Stockholm 16 Hulr. Att den talare i BorgareSt. som Gr. Mörner åberopat, uttryckt sig något poetiskt, bevisas deraf, att han, såsom handlande, borde'minnas, alt ( priset varit uppe ända till 20 Och 21 Hulr pr AM, och således fordras mycken poesi, för att finna, att ett pris af 16 R:dr är högt. Jag medgifver att 16 Hulr är ett högre pris, än man kunnat betinga sig de föreg:de åren, om jag går tillbaka, t. ex. till år 1843. En talare har sagt, att priset samma år nedgått till 14 H:dr; men jag får härtill tillägga, att under samma år bestämdes priset i Götheborg lill 12,' H:dr. Jag vill medgifva, alt 16 Rulr kan anses vara ett någorlunda högt pris; men jag ber att få fästa upmärksamheten derpå, att till följd af serskilda omständigheter detta pris under innevarule år icke komma att lemna jernverkegare någon vinst.
A. den 9 December, en Revisor: 1837 den 10 Mars, en Notarie och tvänne Kammarskrifvare; hvarvid likväl då varande StatsSekretcraren för Kämmarärendena, äfven tillstädes, sig yttrat och, med åberopande af Kongl. Maj:ts ofvannämnda nådiga beslut den 18 Oktober 1834, samt i följd af de redan yppade betydliga bristerna å Andra Hufvudtitelus besparingar, i underdånighet hemställt, att lönerna vid de ifrågavarande tjensterna måtte till deras gamla belopp tills vidare bestämmas: S. å. den 30 Juni, en Kanslist: S. å. den 28 Juli, en ProtoNotarie: 1838 den 9 Mars, förenade Aktuarie och Registratorsbeställningen: S. å. den 23 Juni, en Revisor och en Kanslist: S. å. den 11 September, en Kammarskrifvare: 1839 den 6 Februari, enligt då varande Kongl. Regeringens beslut, en Revisor i högre löngraden: S. å. den 3 April, likaledes en Revisor: S. å. den 8 Maj, äfven enligt Kongl. Regeringens beslut, en Kammarskrifvare; och slutligen 1840 den 11 Januari, en Kanslist och en Revisor. Härförutan och sedan Kongl. Maj:t den 4 November 1835, enligt StatsSekreterarens och StatsRådets öfriga Ledamöters underdåniga hemställan, behagat i nåder förklara, att ett då genom innehafvarens frånfälle ledigt varande KammarRättsRåds embete komme att återbesättas, men att, med fästadt alseende å den knappa tillgången på Andra Hufvudtitelns besparingar, den person , som till detta embete i nåcler utnämndes, ej kunde dervid tills vidare tilläggas högre aflöning, än som genom Kongl. Brefvet den 18 Oktober 1834 blifvit bestämd, eller 1200
Han dog likväl knappt ett år därefter, djupare sörjd än de fleste, och sedan dess hade mor Anna knogat fram sin gosse ensam – fast inte alldeles ensam ändå. Gustaf hjälpte själf till så mycket han förmådde. ’I skolan var aldrig något att göra’, utan han tillbringade sin mesta tid på sjön med fiske. Hvar den vackre, vettige gossen, med de mörka, litet tankfulla ögonen och det vänliga leendet infann sig, bärande sin fiskkasse, blef det handel af. I skolan försökte lärarna först att hålla honom tillbaka, af fruktan att han skulle öfveranstränga sig, men de märkte snart, att den oron var öfverflödig. Han var utrustad med ett mirakalöst minne, som gjorde hvarje egentligt arbete obehöfligt, och hade dessutom en djup, snabb uppfattning, som var nästan plågsam, sade rektorn, hvilken tyckte om, ’att barn voro barn och inte grubblande tänkare’. – Nå, någon ’grubblande tänkare’ i den meningen var inte Gustaf, han var tvärtom ovanligt hurtig och frisk, det var bara som om de första åren af hans lif kommit honom att växa om sig själf. Knappt fylda femton år, tog han den hvita mössan med nästan ’skojigt’ granna betyg, sade kamraterna, som likväl ’förlät’ honom, på grund af alla de metrefvar, med hvilka han så frikostigt stått till tjenst. Och nu stodo mor och han här och väntade på att få slippa in. Dels ville mor Anna, af naturlig moderlig stolthet, visa upp sin gosse; dels hade hon aldrig glömt den medlidsamma blick, som följt henne, när hon förra gången var här och utan tröst måste aflägsna sig med sin sorgliga börda, och dels... ’Ja, visst var han lärd, men de lärda kunna också behöfva lära – om inte annat så af vår Herre, ty vår Herres blomster var det, som ...’ Nu var det deras tur. Så väl mor Anna mindes hvarje möbel, hvarje småsak! Just där vid bordet stod han då också ... Doktorn såg på dem spörjande. Hans skärpta blick sade honom genast, att dessa inte voro hjälpsökande i vanlig mening. – Men mor Anna kom sig inte för att säga ett ord. – Hon hade alldeles kommit af sig.
1 aoo — ’ 33 16 — 16 32 t ■16 3a — 6 32 - / 42 io; 8 5o “ - — a65 26 8 j Fiscals-Embetet anmäler vid hvarje års Början dessa Arfvoden till utassignering för detforflutna året, hvarefter Cnmmissariatef gör hemställan Beröm till Herrar Fullmägtige. De hafva eljest tid efter annan blifvit beviljade och de äldre förhöjde från .ringare t lopp till hvad d# Häraf undfår Pastor Primaria» '20 R:dr , 3:«e Comminisfrar hvardera 6 It;dr 3a »k. och Kloekaren 3 R:dr 1 o sk 8 r;«t. 3:o 7 124 3:o Ad P i o s U s u s. BancoStatens Enkeoch Pupillkassa. FrimurareBarnhuset i Stockholm. Fr imil care-Barn huse t i Götheborg. Gustafvianske Barnhuset i Norrköping. Barnhuset i Gefle. Att allt framgent fortfara. Icke några vilkor. Fortfar framgent enl. 1778 års Resolution. Dito dito. Föreslagit uti BancoDepuiations-Prot. Utdr. d. i5 Augusti 1747 och fastställdt genom Secreta Utskottets Resol. d. 10 Octob. s. å. Baneo-Utskottets Resolution d. 8 Sept. 1772. Hrr FiilhnägtigesResolutionerd. 17 Juniii76i, d. i4 Sept. 1772, d. \ Att Inrättningarne valda behörigen underhåll ne och koppymning eller nu mera vaccination der slädes verkställd, börande bevisen derom vara bestyrkte af Konungen Befallningshafvande. /Beviset för Gefle Barn hus skall vara utgifvit af Pai-nlnusets StäudigJJ Directeurer och innefatta huru många Barn vid den tiden af Barnhuset underhållas;, huru många blifvit ympade och i Barna-Scholan njutit undervisning sedan sista utbetalningen.
Riksmöte å nyo vackt fråga om förnyande af förslaget, dervid motionären såsom ytterligare stöd för Bevillnings-Utskottets behof af samlade upplysningar och frågornes föregående utredning åberopat nämnde Utskotts nyligen (Memorialet JVs 5, sid. 22) lill Rikets Ständer framställda förslag, om underdånig begäran, att Kongl. Majit måtte täckas genom en kommitté eller på annat sätt verkställa fullständig undersökning och utredning om så väl den fasta egendomens verkliga värde, som om städernas och landets ömsesidiga skattebidrag, förmåner och onera, samt sedan i nåder låta förelägga Rikets Ständer resultaten af denna undersökning, för att tjena Utskottet till ledning vid bevillnmgens bestämmande. Af dessa anledningar och då, enligt hvad Riks-ståndens beslut vid förra och denna riksdag tyckas utvisa, riktigheten af nu anförda åsigter synes allt mera vinna erkännande, har Konstitutions-Utskottet ansett sig böra å nyo upptaga förslaget; och får derför till Rikets Ständer hemställa att såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag antaga följande ändrade lydelse af Form en. § 59- Efter Rikets och Stats-Verkets tillstånd och behof Iåte Konungen till Utskottets öfverläggning framställa hvad Staten kan tarfva utöfver de ordinarie Inkomster, och hvilka behof genom Bevillningar böra fyllas. Konungens framställning härom bör jemväl åtföljas af förslag rörande sättet, huruledes sådant lämpligast ske kan, 12 Ko rist it ut io n sUtskottet* Memorial M 19. Kiksdays-Oränmgen. § 27- 4:0 Propositionen, angående Stats-Yerkets tillstånd och behof, hvaraf Stånden hvartdera ett exemplar tillställes, och sorn åtföljas bör af förslag, rörande sädtet att genom bevillningar fylla hvad Staten kan tarfva utöfver cte ordinarie inkomsterne, ölverlemne Konungen å rikssalen hållas. 2:o - Afätät. I händelse Konstitutions-Utskottets i Memorialet M 17 framställda förslag till ändrad lydelse af Riksdags-Ordningen § 27 mom.
S. D. Föredrogs och lades tillj handlingarne Stats-Utskottels Memorial, N:o 470, i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 423. S. D. Foitsattes föredragning af Stats-Utskoltets Utlåtanden N:ris 354 och 435, angående anslag å extra Stats-regleringen, jemte Bilagorna vid dessa Utlåtanden: Härvid förekommo följande i Utlåtandet N:o 354, Litt. C. och Utlåtandet, N:o 435, Litt. C. omförmäldta anslag till lättade vatten-communicationer: 16) Till Gråda samt Barkens och Siljans canaler. Yttrandena i sistberörde 2:ne Utlåtanden, angående Barkens och Siljans Canaler, godkändes. a>4 Prot. Utdr. d. i3 Mars 18 fr - I afseende på frågan om anslag till Gråda canal, fattade Ståndet följande beslut: a) Ståndet biföll Utskottets tillstyrkande i Utlåtandet N:o 435 Litt. C., alt Rikets Ständer må för fullbordande af nämnde Canal bevilja en summa af 50,000 R:dr, under vilkor, att ett Bolag bildas, som förbinder sig att tillskjuta det för arbetets verkställande härutöfver befinteliga belopp; b) Ståndet beslöt, att i den underdåniga skrifvelsen härom skulle uttryckas den önskan, alt arbets-commenderingar ej må till detta arbete användas; c) Såsom tillägg vid beslutet om Gråda Canal, antog Ståndet ytterligare stadganden, lika med 4 och 7 momenten af de utaf Stats-Utskottet i Ullåtandet, N:o 435, Litt. C, föreslagna vilkor för anslag till Strömsholms Canal och Slussverk, endast med den förändring, att i 4 momentet utbytas orden: högst 15/100 R:dr om året, emot dessa: högst 8 procent om året å det af Bolaget tillskjutna capital; och d) Utskottets yttrande, pag. 29, Utlåtandet, N:o 435, Litt.
Förmyndareregeringen och Christina fullföljde vården om undervisningen; allt flera gymnasier upprättades och d. 7 Aug. 1649 utkom den första åt detta föremål särskilt egnade skolordning. Den ”hedrar detta tidehvarf,” yttrar Geijer. De förnämsta läroämnen äro religionskunskapen och de klassiska språken; dertill komma modersmålet och, på gymnasium, disciplina civilis och svenska lagarnes grund, någon historia och geografi, litet matematik och s. k. fysik. Med synnerligt nit drefs studiet af latin, det allmänna lärda och diplomatiska språket: redan i trivialskolans öfre klass var vid plikt förbudet att tala annat än latin. Mest förtjent om den fosterländska bildningen har dock Gustaf Adolf gjort sig genom sin vård om Upsala akademi. Detta universitet hade af Carl IX 1595 blifvit återupplifvadt och d. 15 Maj s. å. erhållit nya privilegier. Men missnöjd med professorernas motstånd mot hans Calvinistiska planer, indrog han privilegierna 1607, och först Gustaf Adolf gaf akademien nya sådana 1625. Under första decenniet af 1600:talet var professorernas antal 4; men 1613 anslog Gustaf Adolf lön åt 8; vid fördelningen af läroämnena voro historia och juridik, medicin och fysik sammanförda. Split och oenighet herrskade dock emellan lärare, så väl som emellan lärjungar under första delen af Gustaf Adolfs regering, och oaktadt alla förlikningsförsök kunde ej friden återställas förr än de förnämsta orostiftarna, Messenius och Rudbeckius, blifvit aflägsnade. I en hemställan till rikets biskopar om medlen att befordra lärdom och kunskaper i riket gifver Gustaf Adolf (1620) en mörk skildring af tillståndet; akademien och skolorna voro illa inrättade, få funnos skicklige till predikoembetet, inga till regeringsärender, magistratspersonerna i städerna kunde ej skrifva sina namn, de studerande hindrades af fattigdom, och den akademiska ungdomen af allt för långa ferier. Skollärarne, som voro prester, kunde väl någorlunda gifva undervisning i religionen, men förstodo ej hvad till regering och borgerligt lefverne hörde.
Majit på Rikets Ständers underdåniga begäran tillsatt för upprättande af förslag till ordnande af den medicinska undervisningen i Riket, ansedda såsom för detta ändamål oundgängligen nödvändiga, hafva Rikets Ständer, med bifall till omförmälda framställning, beviljat lill inrättande vid berörde Institut af ifrågasatta tvänne nya adjunktsbefattningar, i pediatrik och psykiatri, ett anslag af 1,500 Ridr för hvardera, eller tillsammans 3,000 Ridr. 56:o. Uppå derom af Professorerne vid ofvannämnda Institut gjord underdånig anhållan, som blifvit af Sundhets-kollegium förordad, har E. K. Majit ali sin nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, al' Rikets Ständer äskat beviljandet af följande förhöjningar i anslaget för samma institut, nemligen: för vård, underhåll och förökande af Institutets bibliolhek, samlingar och inventarier m. m. från 1,800 till 2,200 R:dr eller R:mt R:dr 400: — för laboratorium från 300 till 900 R:dr eller „ 600: — samt för Artis Obslelricia; Adjunkten utöfver dess nuvarande lön, som utgör 1,500 R:dr, ett årligt arfvode af „ 500: — eller en tillökning i institutets stat af tillhopa R:mt R:dr 1,500: — På grund af de till stöd för denna nådiga framställning uti Slats-Rådsprolokollet anförda skäl, hafva Rikets Ständer ansett sig böra bevilja den af E. K. Majit i nåder föreslagna anslagsliilökningen uti Carolinska institutets stat, tillhopa 1,500 R;dr årligen, att för ofvan uppgifna ändamål användas. I afseende å allmänna Barnbördshuset i Stockholm har E. K.
M:s flotta, uppförd å expectance-stat med endast under-lieutenants-lön — likväl förklaras berättigad , aU D e u 4 Mars c. m. 99 vinna ersättning för skilnaden emellan urjder-lieulenantsoch liculenants-lön , med ioo r:dr årligen, att utgå från och med den i Maj 1824. Resultatet af motionen Lief en , uti lind. skrifvelse af d. 3o Juni i834, Rån R. H. St. afgången hemställan, att jag kunde vid afskedstagande! blifva hugnad med elt efter min tjenslegrad Iämpadt anslag, att, utöfver det mig tillkommande pensionsbeloppet, å flottans expeclancestat uppbäras; hvarefter K. M. behagade, under den 3i Jan. 1835, med bifall lill R. H. St:s hemställan samt med fristadt afseende tillika å mitt under tjenstetiden ådagalagda välförhållande, i nåd. tillägga mig, utom den pension jag i arméens pensions-cassa hade att, enl. författningarna, vid afskedstagande påräkna, etthundrade sjuttiofem r:dr på expectance-stat, såsom utgörande skilnaden emellan den mig tillkommande pensionen och lönebeloppet efter innehafva nde grad. Maj i835 erhöll jag, på und. anhållan, K. M:s nåd. öppna bref på mitt afsked; och jag bär ifrån den ti den fått uppbära på nyssnämnde stat ofvanberörde lyörtdr. Med vördnadsfull tacksamhet erkänner jag R. H. St:s behjertande af det öde, som öfvergick mig; men mina förluster för åren emellan den i Maj 1824 och till samma tid 1835 äro dock icke ersatta. Om det redan var hårdt, att, efter min mångåriga tjenstetid , och utan att hafva begått något det ringaste tjenstefel, se mig beröfvad allt hopp om vidare befordran; så var det dock ännu hårdare, att, utan eget förvållande och i följd af förr'berörde organisation af vapnet, gå miste om en löne-inkomst, till hvilken jag hade erlagt accord och å förslag blifvit uppförd.
Medelafkastning, sedan Utsädet är afdraget. st. [3,223 St. 59 st. 1,017] 678 25,510| Underhållne jmitii. mamm * . * BEFALLNINGSHAFVANDE® UTI V p s al a Län TILL ALulDA. / UNDERDÅNIGHET AFGIFNE FEMÅRSBERÄTTELSE för Åren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832, f J—Tjf~in BTm ni i» iimUHiw & c # c m ?i> co a i», EGKSTfilNSKA BOKTRYCKERIET. 1833. n:o Allmän beskaffenhet. Uti den underdåniga Berättelse, sora af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande år 1828 blifvit afgifven, är Länets vidd och indelning efter Landets beskaffenhet, i slätlbyggd eller skogsoch bergs-byggd, uppgifven, äfvensom de betydligaste höjd-sträckningar, sjöar, åar samt jordmånens mer eller mindre fruktbara beskaffenhet der omförmälas, hvarföre jag, för att icke åter upprepa hvad i dessa oföränderliga omständigheter redan blifvit hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäldt, tror mig, till undvikande af onödig vidlöflighet, endast böra åberopa hvad samma Berättelse derom innehåller.
Ridderskapet och Adeln uppläst Memorial , ej allenast fästat sig dervid , att han förgäfves begärt, att, i anseende till en noggrannare prof-* ning, tidigare erhålla del af Bevillningsutskottets Förslag, åtminstone den réglementariska delen deraf, utan äfven påmint derom, att Utskottet hvarken haft afseende på hans både sagda och otnsagda yttrande, det skulle allt ifrån år I812 Jordbruket blifvit jemförelsevis allt för hardt betungadt , eller fogat sig efter den. med anledning deraf yrkade nedsättning till en Fjerdedel, af den derföre utgående Bevillning; äfvensom det blifvit erinradf, både att vid sist-* Bihang till Riks. St. Fröt. i8t?-i8i8.5:te Sami. Betäntanden. ledne Riksdag då varande Bevillningsutskott* Förslag inkom så sent, att då, likasom kanske nu, den noggranna pröfningen stod 1 strid med tålamodet samt den gällande viljan, och att Utskottets ingifne Betänkande icke varit tryckt. Utan att vilja uppträda såsom Försvarare för förra Riksdagens Bevillningsutskott, hvars åtgärder Utskottet likväl funnit af den allmänna Rösten godkände, får Utskottet endast erinra, att, dåde Respective RiksSiånden under den ig och 31 Maji fattat sine Beslut angående den Summa i Statsbehofvet, som genom Bevillning mäste fyllas, och hvarförinnan Utskottet ej kunde afgifva sitt Förslag , och dess Betänkande dagen derefter eller den 23 i samma månad afgått, förmodar det sig ej förtjena någon tillvitelse för senfärdighet , heldst då den af samma värda Uedamot den 8 i nämnde månad gjorda motion om delaktighet af BevillningsStadgans Reglementariska del, hvarken syntes understödd af Ståndets Allmänna önskan, eller beledsagad af sådane skäl, att Utskottet trodde sig tillständigt att stycka ett sammanhängande helt, sorn nära fulländadt endast afvaktade behörig tid för att afsända*.
Gustaf Jonsson från Kalmar län har uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet memorial klagat deröfver, att i hans hembygd, derifrån tusentals tunnor bark årligen exporterades, köparne, efter allmän plägsed, vid barkens inmätning begagna en Turid, mycket låg tunna, som med desto större vidd innehölle 52 kappar, samt skaka tunnan flere gånger och åter fylla på den, tilldess den blifvit så rågad som möjligt; och enär landtmannen, i brist af tydlig lag huru vid barkmätning borde tillgå, länge måst underkasta sig den deraf härflylande olägenhet, eller att till köparen lemna betydligt öfvermål på hvarje uppmätt tunna bark, har motionären hemställt, att en särskild föreskrift måtte bestämmas för barkmått och barkmätning. Med stöd af 45 § Riksdags-ordningen har denna motion, som blifvit till Lag-Utskottet öfverlemnad, varit föremål för Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets pröfning. 6 Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Bet. Sedan de flere olika slag af mått och vigter, hvilka från äldre tider i riket begagnats, visat sig allt mer och mer medföra oreda och obeqvämlighet i näringar, handel och rörelse, utfärdades, till afhjelpande af sådana olägenheter, Kongl. Maj:ts Nådiga stadga om mått och vigt den 3 Januari 4855.
December 175Ö, sorn ålägger Öfver Rättet ne att noga tillse, huruvida vederbörande Underdomare gjort rätt, tyckes liksom antyda, att orätt dorn icke kan från Ofver-Rätt emanera , har Herr Fr, L, Rosenquist hos Högloflige Ridderskapet och Adeln föreslagit, att berörde §. måtte erhålla följande lydelse : ’’Fäller Domare i Under-Rätt orätt dom , vare sig antingen af uppenbar vards, löshet, okunnighet, eller oförstånd, eller gitter parten visa, att Domaren antingen genom origtig tillämpning! af Lag och Författningar, eller ock genom sjelf gjorda skäl och slut följder, tvärtemot den ledning, han af handlingarne bordt taga, beredt sif tillfälle till meddelande af dom eller utslag , sorn af Öfver-Rält, utan fÖrekomné nya eller andra skäl, varder ändraclt och ogilladt, uppå grunder, som i Öfver-Rättens beslut skola bestämdt och tydligt upptagas, varde vid sakens slut skiljd frän Domareämbetets utöfning pä längre eller kortare tid, dock icke under en månad, samt ersätte till hälften med den tappande parten all den kostnad och det besvär, som den vinnande parten bevisligt blifvit tillskyndadt.
Det förekommer således sannolikt, att om ett ganska betydeligt öfverskott, skall såsom behållning komma att i Banquen qvarstå och indragas, om ock 500,000 R:dr ärligen skulle till Sdfver-inköp användas, och dä verkställigheten af Silfver-handel , till detta större belopp, är ganska problematisk, blifver det nödigt ej mindre, att dessa medel i Lane väg utgå, än att bestämma sättet för deras användande för det belopp, sorn tili inköp af Silfver icke tufves, hellst i annat fall flere millioner skulle före nä«ta Riksdag, ifrån Penninge rörelsen indragas, hvarom man torde af Utskotten fä vänta en närmare utveckling och en tabieau i afseende på Rörelse-Capitalets förhållande, äfvensom i h-ad Utskotten i grund af deras förklarande ansett sig böra lemna Rörelsen i stället fö: Discont-papperen, som Utskotten beräknadt till 3 Milioner ingå i Rörelse.Capitslet och hvarpå Utskotten Pag. 25 förklarat bora göras afseende.
Memorial i anledning af Tre Stånds äterremisser på Memorialet N.o med Betänkande om National-Representationen. Con?titutions-Utskollets, i Memorial N:o 35 afgifne, Betänkande om National-Representationen, hvilket lionde-Ståndet, under den 6 sistlidue October, antagit att hvila till Grundlagsenlig behandling vid ■£ästa Riksdag, har ifrån de öfrige Riks-Stånden blifvit, genom Protocolls-Utdrag af den 7, 9 och \6 i samma månad, återförvisadt, med åtskilliga anmärkningar, dem hvarje Stånd serskildt förklarat utgöra dess gemensamma tankar, nemligen: Af Ridderskapet och Adeln: 1:0 Vid 3 morn, i 13 §. Riksdagsordningen, att Domare och Civila Embetsman ej böra hafva representalions-rätt i och för denna deras egenskap; lill följd hvaraf äfven, ur sista perioden af 19 , orden: ”Civila Embets-Verken”, samt ur förra perioden af 22 §., orden: ”Stad eller Län” oell ur den senare orden: ”.samt för Civila Embets-Verken af vederbölande IIofRättsPresident eller Ordförande” skulle utgå. 2:0 Vid 6 mom. i 14 §• Riksdagsordningen, att orden: ”i nion af deras krono-ulskylder” böra förändras till: ”i moa af deras Bevillning för egendom och rörelse.” Af Preste-Ståndet: 1:0 Att det funnit tillägget i 2 mom. i3 §■ Riksdagsordningen ”Ordinarie, lill annat RiksStånd ej hörande Lärare vid Elemenlar-Lä ro verken m, m." höra uteslutas, samt att Ståndet ogillat det 3:dje momentet, enligt hvilket visse Domare och Civile Embetsman skulle i Presle-Ståndet inträda: 1 sammanhang hvarmed jemväl de, af förslaget till ändringar i i3 §. föranledda tillägg vid 19 och 2a §§. lomme att försvinna, 2-0 Ätt