Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr till inköp af tröskverk och lokomobil likaledes blifvit beviljadt, hvarigenom en årlig hyra för dylik tröskapparat, uppgående till cirka 800 R:dr, blifvit besparad; så hade ej ifrågavarande skuldsättning uppkommit, enär, om organisations anslaget till fullo utgått, erhållits ytterligare R:dr 25,000: — om i årsanslag beviljats R:dr 32,675: — så hade skilnaden, eller „ 8,675: — för tre år uppgått till „ 26,025: — och om 800 R:drs hyra af lokomobil och tröskverk i tre år kunnat besparas, så hade derigenom vunnits „ 2,400: —- hvadan alltså institutet haft en summa af R:dr 53,425: — dels högre anslag, dels besparade utgifter. Härvid Stats-Utskottets Utlåtande N:o 6'0. 17 Härvid förekommer dock, att det för institutets organisation vid 1856— 1858 årens riksdag äskade anslag, 200,000 R:dr, blifvit till 175,000 R:dr nedsatt af den anledning att, enligt hvad uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 12 September 1857 omförmäles, en af Skånska hushållsföreningens ledamöter, som biträdt med uppgörande af förslag till nämnda instituts inrättande och i denna fråga alltså borde ega sakkännedom, förmält, att berörda belopp 200,000 R:dr, på grund af sedermera gjorda kalkyler, kunde minskas med 25,000 R:dr och att således endast 175,000 R:dr för institutets organisation erfordrades; att Styrelsens framställning vid förliden riksdag om det årliga statsanslagets höjande från 18,000 R:dr till 32,675 R:dr icke i vidsträcktare mån tillvann sig Rikets Ständers bifall, än att utöfver förut beviljade ordinarie anslag, 18,000 R:dr, ett extra statsanslag af 6.000
December har Högvördige PresteStåndet till detta Utskotts yttrande remitterat Contracts-Prosten Wahlströms i Ståndet väckta motion, att, då allmänt bekant vore, huruledes Marknader funnos utsatte på Lördagar och Måndagar, men sådant förfarande icke var förenligt med Sabbatens tillbörliga helgd, Marknaderne hädanefter mätte utsättas endast på Onsdagar och Thorsdagar; hvarjemte och af samma anledning Motionairen yrkat, det vederbörande mätte förbjudas hulla Auctioner på Lördagar och Måndagar, eller andra sådana dagar, som omedelbarligen föregå eller efterfölja en Prediko-dag. Utskottet har öfver vägat det af Motionairen omförmäldte förhållande; och ehuru, xo Besv. och Oecon. Utsk. Bet.-de. N.-o 4- hvad först Marknads-terminerna vidkommer, Utskottet delar Contracts - Prosten Wahlströms öfvertygelse om vigten deraf, att, för religiositetens och sedlighetens vårdande, Årsmarknaderne, likasom flere andra för samhällets oeconomiska behof angelägna större sammankomster, så regleras, att derigenom hvarken den allmänna Gudstjensten må hindras eller andakten på Sabbatsdagarne störas, tror Det likväl all möjlig åtgärd, i afseende å Marknads-tidernas lämpligaste utsättande, redan vara vidtagen, enär blott sådana Marknader, sorn fortfara flera dagar å rad, någon gång inträffa på Lördagar och Måndagar, ett förhållande, som, i anseende till Marknads-tidens längd af 3, 4 eller flere dagar, icke skulle kunna undvikas, äfven om Marknaden öppnades endast på de föreslagna a:ne dagar midt i veckan.
Att denna långsamhet, hvars afklagande är denna min motions föremål, icke härrör af brist på god embetsvilja, elier på behörig embetsförmåga hos actorater, bos domare; att nemi. felet icke bör sökas hos män, men ligger i de af våra institutioner, hvilka tidsskicket frånväxt, och måhända i häfdvunna vanor: derom blir forskaren allt fullkomligare öfverlygad i den mån han genom forskningen blifvit sakkunnig; — och det är med denna åsigt, jag önskar att, genom anhållan af remiss af denna motion till LagUtsk , befordra, om ej hjelpen, dock hjelpens beredande, — en hjelp hvars föreslående tillhör jurister, och således icke skulle Den 2g Februari e. m. /(gg billigen mig kunna affordras. — Ne sulor ultra c r e p id a m. Hr Printzensköld, Garl: Till alla delar instämmande med den varde motionären i den önskan, att den långsamhet, som för närvar, råder i rättegångarnas behandling, måtte afhjelpas, anser jag likväl min pligt vara, att, då Hr Grtn, såsom ett exempel på denna långsamhet, omnämnt ett mål, som på rubriken igenkännes vara ett, deri ödet ställt mig som actor, till motionären hemställa, det han ej såsom exempel till upplysning måtte framställa exempel, ländande till missledning. Det ifrågastäldla målet uppkom i Mars månad 1837; men den värde Grtn torde icke veta hvad jag har mig bekant, att delta mål måst 2:ne gånger, i anseende till ofullständig behandling, från Kammar-rätten till General-tullstyrelsen återförvisas; och ett nytt utslag, sedan slutpåstående af actor blifvit afgifvet, och hvartill han icke användt mer än några få veckor, måst af Kammar-rätten utfärdas, och att delta utslag måst underställas K. M:s pröfning. Sedan allt detta för sig gått, —och dertill erfordrades ej så liten tid, — återstår, så till sågandes, den andra acten. Denna har icke berott på vederbör, enibetsmäns åtgärd mer än 6 månader.
Hvart 3:dje år, ehvad ett eller tre riksmöten under liden hållas, utgår en tredjedel af senaten och ersättas successive med nya af rikskammaren utvalde ledamöter. Efter 9 års förlopp, sedan första riksförsamlingens möte, blifva alla senatorer således utsedde af rikskammaren för 9 års functioner. 6:o För ledamot af senaten erfordras en ålder af minst 35 och för riksdagsman af minst 25 år. Konungen utnämner ordförande i senaten, med namn af Landtmarskalk, hvilken ock alltid är riksförsamlingens ordförande, sä ofta den håller gemensamma öfverläggningar, eller eljest samlad är. 8:o. Hvarje afdelning af riksförsamlingen beslutar ensam för Den 13 Mars f. m. 235 sig, ehvad gemensam öfverläggning är hållen eller ej, men bådas samraanstämmighet erfordras till gemensamt beslut. I frågor, der båda afdelningarne stanna i oförenliga skiljaktigheter, men saken icke kan förfalla, afgöres densamma genom ett förstärkt Utskott med lika antal ledamöter från hvardera afdelningen. 9:o. Utskott tillsättas af båda afdelningarne, med lika antal från hvardera. Efter uppläsningen häraf tilläde Gr. Frölich: Då jag nu icke kan fordra någon annan ordning för egentliga föredragningen af detta, än den redan stadgade, så får jag vördsamt öfverlemna förslaget till prot. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: I fall jag uppfattat me ningen rätt, har 11. o. Ad. på förhand beslutat, ali hvarje förslag till gemensam tanka skulle förekomma till R. o. Ad:s pröfning i den ordning det blifvit väckt, och vid sådant förhållande torde Gr. Frölichs nu upplästa förslag lill öfverläggning föredragas sist, eller näst efter alla andra, som hittills blifvit framställda; så att man må äga erforderlig tid att taga kännedom derom, hvilket under uppläsningen icke, för mig åtminstone, varit möjligt, för att jag skulle kunna stadga ett omdöme deröfver. Detta förslag tycktes mig vara litet mera sammansatt än alla andra, hvilka förut varit under behandling, och salunda önskar jag tillräcklig tid för alt betänka saken.
Förklaringen den a3 Mars 1807, följaktligen borde iaki,tagas framför bestraffning med fängelse vid vatten och bröd, hvars allmänna olämplighet, under nuvarande förhållanden, syntes böra utesluta dess användande i andra mål, än dem, som af Lag och Författningar blifvit serskildt bestämda , eller i det fall, som Allmänna Lagen i 5 Cap. 5 §. Straff-Balken medgifver, har Justitieombudsmannen, genom skrifvelse den 3 Julii i83o, i underd. hemställt, att E. K M. skulle i Nåder finna godt förklara, det sådane böter, sorn, enligt Lag och serskilda Författningar, voro målsegandens eller angifyarens ensak, icke måtte till kroppsplikt med spö eiler ris, eller fängelse vid vatten och bröd förvandlas, derest icke sådant för serskilde fall blifvit stadgadt. Och ehuru Rikets Ständer, som instämma i Justiliae-Ombudsmannens åsigt om angelägenheten deraf, att i håga varande olikhet uti lagskipningen afhjelpes, vid betraktande deraf, att 5 Cap. Straff-Balken innefattar den allmänna regeln för böters förvandlande, hvaremot ro Cap. UtsökningsBalken samt 3a Cap. 2 §.
Ständer öfverlemnad, på det alt den lindring i inqvarterings-bördan, hvaraf hufvudstadens inqvarterings-gifvare vore i behof och hvars billighet Rikets Ständer jemväl tillförene erkänt, måtte, derest Rikets Ständer funne omständigheterna det medgifva, kunna hufvudsladen beredas, hvarvid Kongl. Maj:t äfven förnyade den vid föregångna riksdagen gjorda erinran om nödvändigheten alt, i sådan händelse, vederlag blefve beviljad! för det bidrag till underhållet af Lif-gardes-regemeuienas kasernoch stall-byggnader som nu afsättes af den från staden för samma regementens manskap utgående inqvarterings-ersättning. Häruppå afgåfvo Rikets Ständer den 13 påföljde Augusti underdånigt ^rar, fiurVfr/.lsakligen innehållande: alt bland de i handiingarne rörande della ärende upplysta förhållanden med' tvp-pftumsiew af ifrågavarande inqvarterings-skyldighet sant dess fullgörande ifrån äldre tider förekommit, ..hurusom ej obetydliga förmåner, till lindrande af detta besvär, blifvit Stockholms stad förikjuade, såsom att genom Kongl. Brefvet den 16 Juli 1688 till inqvarteringens understöd på^udits en s. k. tiliökningstolag med 3/4 procent för inkommande och 1/4 procent för utsyende varor, hvilken då för tiden nästan varit tillräcklig för det dermed afsedda ändamål, men hvarvid hvad sorn felats blifvit fyldt af Rorgerskapet intill är 1760, då husegalrne börjat deltaga i utgifterna för inqvarteringen, hvarefter, sedan såväl stadssom inqvarterings-tolagen undergått förändringar, tolags-inkomsten blifvit genom Kongl. Brefvet den 6 Maj 1^26 på det sätt fördelad, att deraf till inqvarterings-verket anslagits 33/150 delar, hvilken anndel under åren 1846— 1§50 i medeltal årligen uppgått lill 37,7 14 R:dr 18 sk. 2 rst., hvarförutan, genom Kongl.
B:ko, som numera aflidna Demoiselle Guslafva Suell i lifstiden donerat lill byggnad åt i behof stadda enkor och barn efter Embetsoch Tjenstemän samt Borgare här i staden, har ä nämnde jordlott blifvit uppförd en prydlig tvåvånings-bvggnad af sten med inredning till boningsrum för fattighus-föreståndaren och i inrättningen intagna personer samt nödige kök och 2 arbetssalar. I sammanhang härmed hafva för fattigkassans tid efter annan besparade tillgångar blifvit uppförda 2 erivånings-sidobyggnader, likaledes af sten, hvilka äro inredde till boningsrum för fattige, tvättstuga, kokinrättning samt sjukhus, detta sednare bestående af 3 sjuksalar och ett mindrg sjukrum, 1 badrum samt kök och boningsrum för sjukvårdspersonalen. Uti alla dessa byggnader, som varit bebodda sedan slutet af år 1853, äro nu inrymde öfver 150 fattige. Sjukhuset anlitas icke allenast af sjuke personer inom staden, utan äfven från kringliggande landsort Läkarevården bestrides af Stadsläkaren. Ehuru arrendemedel IO Berättelse öfver Malmöhus Län för åren 1851—1855. 74 lör omkring 108 tunnland af stadens jord blifvit afsedda för bildandet af en arbets-inrättning, kan dock någon sådan icke egentligen anses ännu hafva kommit till stånd. De laltige sysselsättas likväl med åtskilliga slags handarbeten, hvaribland må nämnas spånad och linneväfnad, äfvensom den fattigvården tillhörande obebyggde jord, innehållande circa 4 tunnland, som förmånligast användes till jordfrukter, köksoch trädgårdsväxter, skötes uteslutande af fattigpersonalen. Utom förutnämnde byggnader äger fattigvården jemväl till sin disposition de så kallade Brockska och Oelreichska hospitalerne, som äro grundade på enskilde personers donationer, och två af Kongl. Maj:t och Kronan upplåtne boningslägenheter, hvilka alla bebos af omkring 70 personer af båda könen. Fattigkassans hela kapitalfond utgjorde vid 1855 års slut sammanräknad 19,247 R:dr 45 sk. 4 r:st
Skrifvelse om eftergift af Kronans rätt till dana-arf efter Föraren Pihls frånskiljda hustru Charlotta Kindberg; N:o 262, i anledn. af väckt motion om sågoch tullmjölqvarnars befrielse från grundräntor och dessas utbyte mot bevillning; N:o 267, med förslag till voter:s-propos. i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, i fråga om löne-förhöjning åt Statens embetsoch tjenstemän m. fl. för år 1857; N:o 268, med förslag till voter:s-propos., i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut i fråga om medels anvisande till påbörjande af Stockholms befästande å landsidorne; N:o 269, i anledn. af återremiss å frågan om lån för jernvägsanläggning mellan staden Borås och vestra stambanan; Lagutskottet: N:o 71, i anledn. af väckte motioner om rätt att på elektrisk telegraf expediera rättegångs-fullmakter ; N:o 72, i anledn. af väckt fråga om utfärdande af föreskrifter till förekommande af skendödes begrafning; samt N:o 73, i anledn. af väckt motion, ang:de förändring af straffet för åverkan. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ på 2 e. m. In fidem protocolli, Albert Hunell. 32* De» 17 Febr B a rf. Onsdagen den 17 Februari 1858. Plenum kl. 12 på dagen. Justerades 5 prot.-utdrag för den 16 dennes och plent-prot. för den 3 sistl. December e. m. Ilr Stjernsvärd, Gust. Mauritz, anförde skriftligen; Den 26:te September förlidet år, eller samma dag R. o. Ad. beslöt att åt 11. K. II. Kronprinsen updraga Rikets Styrelse, väckte jag den, enligt min öfvertygelse, i allo välgrundade motion, att R.
genom studentkunskaper. m. dade tapeten i ett där 4 å 5 k v i n n l i g a biträden äro bör därför ej g l ö m m a, på inkräkta endast len, de andra tankarna voro hans barn o c h hr L u x, att p å förvisso komme är elak, d u m o c h tråkig, då har den ingenstädes på, d e n är k v i c k; » ropa » få svar ». väl o c h t. o. m. så ung J a g har d o c k litet svårt besluta m i g för, expeditionstiden ande. Mycket mera men Vare biträde, m a n a d hålla med någon cert. försörjningsinställning framför Måhända bland de angripna så herrskap; en nog i allmänhet bryta l i g g a n d e h e r r e g å r d, b e b o d d af ett p a t r i o t i s k t kunna få bättre som torde gammal, känna sig uppfordrad också någon haft De med unge att utebli, tar j a g för gifvet. skröplig g u b b e en naturdel. å- tanken, hur åt hans Med det undran hörde blef t y s t kring h o n o m slott, där det eljes b r u k a d e att och spel och sång — väl. de sin rar, s j u n k a s a m m a n, andra skulle kärlekstankarna vara i lif m e d bäfvan såg han falla n e d i sina domna. kamHvarför lyda i ekonomiskt hänseende relativt betryggade de mig ej längre, sade han, h v e m har tagit ställning makten från äro d e d o c k b e f r i a d e från att bemig, hvem har k o m m i t? frå- \ IDUN 362 gade han. i öppningen detsamma prasslade Från ögats fönster han sade sig ha I det bredvid honom; det var t v å tankar, som k o m m o sista. bägge kärlek som han och När kärlekstanken omkring graf. Hvar hvila.
Det torde också vara lika kändt, att enskildta factorier finnas, hvilka, enligt contract af den 26 Oct. iy56 och i4 Febr. 1770, fotade på R. St:s beslut, äga rättighet att till K. M. och Kronan göra årliga gevärs-leverancer till bestämda belopp. Om dessa är det jemväl lätt att erhålla bestämd underrättelse, och att derigenom få veta, att Husqvarna gevärs-factori har sig tillförsäkrad en årlig gevärs-leverance af 2,000 gevär och Norrtelje factori likaledes af 5oo. Det är således för 2,5oo, vid enskilda factorier enligt contracter tillverkade, gevär, som K. M. och Kronan årligen måste erlägga betalning. Dessa gevär kosta, efter omkring 20 r:dr per stycke eller derutöfver, minst 5o,ooo r:dr. Då Utsk. nu endast tillstyrkt för i år 36,ooo r:drs anslag för gevärs-fabrikationen, visar sig en brist af minst 14,000 r:dr, som factori-ägarne icke lära efterskänka, utan, efter all sannolikhet, hos Kronan lagligen utsöka. Skilnaden emellan nämnda 5o,ooo r:dr och de af K. M. för detta års tillverkning begärda 63,ooo r:dr, är afsedd att bestrida kostnaden för Carl Gustafs stads gevärsfactoris underhåll och dess arbetares sysselsättande. Ett afbrott af arbetena derstädes skulle, å ena sidan, försätta flera fattiga hushåll i en bedröflig förlägenhet för sin bergning, och Den 20 Mars f. ra. 43i äfven, å andra sidan, för en lång framtid bereda Kronan betydliga förluster, derigenom att många bland dessa arbetare skulle nödsakas att, i brist af arbetsförtjenst, till vinnande af sådan, lemna fuctoriet, som derigenom kom >' mistning af lika många vanda och skickliga arbetare. Jag bör icke förtiga att af fullmäktige frun Jönköpings län ur Hederv.
Pral. 1840 och 1841■ S Sami. t Afd. 33 Baft, 9 Forts, af Bevillning-Utskottets Memorial> N:o /[t. 67 för 'väfnader:ylle-: alngods: af nedannämnde slag, nemligen : Flaggduk och Quinette, 5 R:drs värde och 1 R:drs lull per Skålpund; Packing eller Prässduk, 36 sk. värde och 3 sk. tull Skålpundet; samt alla andra slag, 2 R:dr 24 sk. värde och 24 sk. tull per Skålpund, voterar ja; den, det ej vill, voterar nej; vinner nej, blifva redactionen, förtullnings-sältet, värdesoch införsels-bestämmelserna följande: Bombasett eller Bombasin till och med 5 qvarters bredd, 20 sk. värde, 3 sk. tull per aln; Camelotte, Calfa, Chalons, Etamine och Rask, till och med 6 qvarters bredd, 30 sk. värde 4 sk. tull alnen; Felb och Peluche, till och med 6 qvarters bredd, 1 R:drs värde 6 sk. lull per aln; Flaggduk och Quinette, till och med 3 qvarters bredd, 12 sk. värde, 3 sk. tull alnen; Merinos och Circassienne, lill och med 9 qvarters bredd, 36 sk. värde, 6 sk. tull per aln; Morenos, till och med 6 qvarters bredd, 36 sk. värde, 6 sk. tull per aln; Packing eller Prässduk, 36 sk. värde 3 sk. tull alnen; samt Satin, Schagg och Tames eller Dames, till och med 6 qvarters bredd, 36 sk. värde och 6 sk. tull per aln.
Ridderskapet och Adeln af Herr Grefve Claes Fredric Posse, gjorde Anmärkning, att, örn StatsUtskottet ansett sig bö - StatsUtskottcts Betankanden. ia föreslå någon förändring i det beslut, sötn af Herr LandtMarskalken och Herrar Talmannen Samt Utskottet, representeradt af dess Ordförande och i närvaro af öfrige Utskottens Ordförande, blifvit fattadt i detta ämne, hade sådant bordt Herr LandtMarskalken och öfrige Talmännert communiceras innan ÖtatsUtskottet till Riksens Ständer aflemnade sitt Betänkande i ämnet, häldst i annat fall ej inses kunde ändamålet och meningen med den öfverläggning emellan Landtb Marskalk och Talmän, sorn 24 §. i Riksdagsordningen, jemte Ståndehs anmodan derom, föreskrifva. Då berörde §. stadgar, att ifrågavarande vedergällning skall ”af StatsUtskottet, efter öfver”läggiiing med LandtMarskalken och Talmän”nen, föreslås och i sammanhang med den öfrige StatsRegleringen af Riksens Ständer be”stämmas”; så lärer det ock finnas hafva varit Utskottets både rätt och åliggande, ätt, såsom skedt, efter föregången öfverläggning med Herr LandtMarskalken Och Herrar Talmännen till inhämtande af deras yttranden, uprätta och Riksens StänderS bepröfvande underställa Förslagen 2:0 Af bemäldté Ledamot inom Höglofh jRidderskapet och Adeln har erinran jemväl blifvit gjord dervid, att Utskottet afstyrkt, det RiddarhusFiscalen må erhålla Traktamente af StatsMedlem Jemte det Utskottet i denne del åberopar de skäl, som dess förra Utlåtande innehåller, får Utskottet nu, i afseende på den anfördejeirtförelsen af denne Tjétistemans befattning med. Vice Secreterarens hos Hedervälda BondeStåndet, Bihang till RiksSt.
Jag var vid sista Riksdagen en bland de 27 tviflarna örn nyttan af den nu ifrågavarande förändringen, och jag tillhörde äfven minoriteten i afseende på de andra grundlagsförändringarna; der funnos likväl då 220, som insågo nyttan, och det skulle vara mig en glädje att få höra denna nytta framställas af de talare, som då röstade för förändringen; ty jag har ännu ej fått höra någonting deraf. Men då jag anser nödvändigt och nytligt för både samtid och efterverld, att i så vigtiga frågor, som grundlagsförändringars antagande, opinionerna alltid blifva uttryckta på ett bestämdare sätt, än genom ropen af ja och nej till svar å en framställd proposition, begär jag att få till protocollet antecknadt, att jag yrkar votering uti alla sedan sista Riksdag hvilande grundlagsfrågor, så framt icke Hr Gr. o. Landtm, linner den framställda propositionen vara med nej besvarad. Gr. Cronhjelm, Otto Au g.: Jag skulle verkligen hafva trott, att då man vill hafva ett stadgadt mynt och ordning i vårt bancoväsende, borde en förflyttning till Riksg.- Cont. af de förut på Ranken anvisade creditiven innebära en så gifven fördel, att jag icke väntat, det någon votering skulle kunna komma i fråga angående den nu förevarande 53 §. Jag tilltror likväl icke mig, och knappt någon annan, förmåga att bringa den Gillande ledamoten, som sist yttrade sig, ifrån de satser han drifver; och då det jemväl är hans obestridliga rättighet att få votering, lärer det ej återstå annat, än att skrida dertill, så snart som möjligt. Men då vi här hafva åhörare, hvaraf någon kunde tro, att här någon concession är i fråga, och då andra framdeles komma att läsa våra protocoll, anser jag mig icke böra lemna obesvarad den satsen, att här skulle vara fråga om någon concession af folkets rättigheter. Den värde talaren har visserligen velat yttra sig uti en sannt constitutionel anda; men jag befarar, att hans yttrande i sjelfva verket innebär en motsatt riktning.
1,000: Skillnaden eraehan denna 5,000 15>ooo J3 34 Stats-Utskottets Betänkan/len. tra Eön och den m M m indelfa Eandshöfdinge - Rönen i berörde Fän för åren 1813, 4814, 1815 och forsa hälften af 1816 4043: 39. n. p.04? 39 Till understöd for Kongl. Qantzi-Sty reisen s Rönings-St a t a 300 R;dr årligen: För år 1 § 16 300: 1817 300: r Till Pensioner åt en Emhgts rnap, en Enka efter en Embetsman och en Enka efter en Vaktmästare vid f. d. Utrikes och f. dPommerska Expeditiunerne. •— E°rtsatt utbetalning qvartaliter: F"ör 1815 3:e och 4:e Qvart 331: -— 1846 662: 1817 662: 3.655 Utom ofvannämnde Sumrnpr är utgifvet: Till Resepenningar åt Embetsoch Tjenstemän, som dels härifrån afrest till St. Eartheleroy-, dels derifrån till Afpderfapdet återkommit; Extra Rön till en hemkommen GouverneStats-Utskottets Betiinkanden. 13 3 5 ments Pastor samt Pension till en Invalid 3,878 Arfvode för Indragningen och Redovisningen af JJarthelemyska medlen ä JM R:dr årligen: för 1815. j8iö och 1817
Hofkapellets ackompanjemang till dessa båda mästares tonsättningar var under h r Nordqvist ledning helt enkelt utmärkt. H r E u m m e l biträdde därjämte vid utförandet af en suite för pianoforte o c h orkester af d e n norske kompositören Ole Oisen, som här själf anförde. Suiten, som består af fem korta satser, är ej vidare originell, m e n af rätt anslående verkan, hvilket o c k framgick däraf, att ej mindre än tvänne af dess satser måste omtagas. Samme kompositörs förspel till o p. » Stieg Hvide » hade däremot saklöst kunnat utelämnas från programmet, oklart tänkt och oklart genomfördt s o m det var. K. hofkapellet, som hade en alltigenom förträfflig afton, utförde dessutom tvänne bekanta o c h anslående småstycken af Eameau. Första Eleonora Duse-föreställningnn gifves å k. operan härstädes d e n 14 dennes, då » Kameliadamen » af A l e x. Dumas k o m m e r att uppföras. K. Dramatiska teatern. E n Shakespeareföreställning på vår Dramatiska teater bjudes just icke hvarje dag, ja, icke hvarje spelar ens, o c h en stämning af mindre vanlig förväntan förnams ock öfver d e n distinguerade premiérpublik, s o m i måndags afton till sista plats fyllde salongen vid Kungsträdgårdsgatan. H. m:t konungen m e d uppvaktning gaf m e d sin närvaro ökad festlighet åt d e n sällsporda teaterhändelsen. Det var » K ö p m a n n e n i V e n e d i g », i den Bolinska bearbetningen efter Hagbergs öfversättning, till hvars upptagande associationen långt omsider samlat djärfhet nog, väl främst f ö r att låta herr Hillberg mäta sina krafter i en roll, den han länge, säges det, m e d liflig åstundan omfattat. Också knöt sig, naturligt nog, kvällens intresse hufvudsakligen kring Shylocks framställare.