Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är klart, att frågan i dag gäller, om vi skola decretera ett revolutionstiilstånd eller icke; ty revolutionen är gjord, om vi betaga Constit.- XJtsk. den magt, det i afseende å våra statsförfattningar äger, och hvilken kan svara för, till hvad slutföljder man i framtiden skulle åberopa det prejudicat, man så pockande i dag fordrar. Jag fordrar ingen ändring i Constit.Utsk:s mernor. Saken är ett lappri emot formens oändliga vigt, med hvars trotsande man skulle betaga Utsk. den magt, som är nödvändig för beståndet af vår constitution, samt sålunda bilda prejudicat för partisinnet att försöka genomdrifva allt, hvad djerfheten kan våga framställa. Gr. Frölich: R. o. Ad. har nu hört sig förehållas, huru farligt det skall vara att fråntaga Utsk. den magt uti omförmälda afseende, hvilken det påstås äga. Jag har visserligen flera gånger förut sökt vederlägga ett sådant påstående; men jag skall åter upprepa min motbevisning i denna , del. Ingen har någonsin nekat, att grundlagsförslag måste, innan de kunna till öfverläggning inom Stånden förekomma, vara i Constit.Utsk. väckta och derifrån Stånden underställda. Motiverna härtill finnas påtagligen deruti, att man velat förekomma, det icke, i händelse af olika förstånd vid tillämpningen af ett grundlagsbud inom Stånden , förslag ma väckas för att bringa det förment tvetydiga lagbudet i öfverensstämmelse med den mening, man trott sig deruti finna, men icke på annat sätt lyckats göra gällande, och hvarigenom tiden komme alt så upptagas med discussioner om grundlagsförändringar, att knappast något annat kunde medhinnas, samt det tillika »sålunda inträffade, att, då man fun - Den 12 Februari f. ra. i63 ne sig generad af den varande lagen, man sökte åstadkomma en lex in casu.
Maj:ts den 26 dennes e. m. på bordet lagda Nådiga Skrifvelse!- och Propositioner: l:o Angående Städernas utom Stockholm inqvarterings-besvär, gifven den 15 Januari 1840; tillika med de i anledning deraf denne dag afgifna yttranden ; 02 Prot. Utdr. d. 19 Februari 1840. 2:o Angående en föreslagen ny Inqvarterings-Ordning för Stockholms stad, gifven den 15 Januari 1840; 3:o Om upplåtande till Upsala Central-Hospital af några kronoparken Åsen, samt Ultuna Kungsladugård tillhöriga jordar, gifven den 8 Februari 1840; 4:o Angående 2:ne kronohemmans i Stockholms Län anslående till boställen för Landtstats-tjenstemän, gifven den 15 Februari 1840. S. D. Till Bevillnings-Utskottet remitterades Kongl. Maj:ts den 26 dennes e. m. på bordet lagda Nådiga Proposition af den 8 i denna månad, angående den vid sist förflutna Riksmöte, intill slutet af det nästpåföljande, åtagna så kallade Curhus-afgiftens vidare fortfarande, förvaltning och användande, tillika med de, i anledning deraf, denna dag afgifna yttranden. S. D. e. m. Vid förnyad föredragning af nedannämnde den 26 dennes e. 111. på bordet lagda motioner, blefvo remitterade till Stats■ Utskottet: Herr Lagerhjelms, Pehr, motion om ersättning för vissa förlorade inkomster åt Professor Cronstrand, tillika med de, i ämnet denna dag afgifne yttranden; Grefve Frölichs, Gustaf Eric, motion om anslag till ett practiskt Landtbruksoch Slöjd-Institut i Södermanland, tillika med de, i anledning deraf, denna dag afgifne yttranden; Friherr e
Maj:ts ofvan åberopade Nådiga Bref, Landt-Räntmästarne ålagde invexling af förslitne småsedlar emot nya, gjordes samma ar 1819, af Kongl. Majus bemälde Befallningshafvande, hos Kongl. Majrt underdånig hemställan, att antingen denna invexling måtte inskränkas dertill, att Räntemästaren endast i Allmänna Uppbörden skulle emottaga förslitna Sedlar, eller ock aflöning bestås för det biträde han, i verkställigheten, af den säräkilde invexlingen, erfordrade? öfver hvilken hemställan Kongl. Stats-Contoitet sig yttrat och anfört.- att den af Kongl. Majit pubudne förenämnde anstalt, tili förslitne Småsedlars invexling i Landsorterne, äfven så väl i ■Götheborgs och Bohus Län, som i de öfrige Länen, borde kunna verkställas utan att medföra de hinder och olägenheter nyssbemälde Räntemästare uppgifvit, eller fordra särskildt lönadt biträde; allenast med iagttagande deraf, att för den successiva vexlingen i Ränteriet åt Allmänheten, bestämdes vissa dagar, en eller 2:ne i veckan, då Räntemästaren i Götheborg, ehuru han hade trägnare göromål än de fleste andre, kunde vara ledig att derom besörja, utan att hindra3 i sine öfrige befattningar? heldst om ock berörde in. vexling, till en början, och intill dess de Undet en längre tid i omlopp kornne och förslitne smärre sedlarne i denna ort kunde ombytas, medför? de för Räntrnästaren någon tillökning i göromå. Bihang till Riks, Ht. Prat, ane Sami, jV:o 7, g8 Banco-Utskottets Betänkanden. len, derifrån han icke mer än Ämbetsmän i allmänhet borde sig undandraga, då Kongl. Maj:ts ech Kronans tjenst det kräfde, densamma likväl snart skulle ininskas och blifva foga betydlig; på hvilka grunder Kongl.
5:o) Uti serskilde från Bonde-Ståndet till Utskottet remitterade motioner, hafva förslag blifvit framställde, af Johan Fredric Dahliaj från Elfsborgs Län: att, hvad Rikets sist församlade Ständer funno skäligt besluta, rörande mötes-passevolancens bekostande af Statsmedlen, nu äfven måtte få ega rum med den Indeldla Armeens hela beklädnads-kostnad, så att Rustoch Rote-hållare följagtligen hädanefter befrias från skyldigheten att, såsom hittills, bestrida hälften deraf; af Fredric von Zweigbergk från Skaraborgs Län: att Rotehållarne inom Skånings, Laske, Wiste, Åse och Kållands härader, hvilka förmentes hafva blifvit, genom. Kongl.
— N:o 2io. angående förmedling af sådane inom Jemtlands Län befintlige hemman, hvilka vid afvittring befunnits brista i ägor. XVI. 206. — N.'o 2U. i anledning af åtskillige föreslagne åtgärder till lindring i Rustningsoch Roterings-besväret. XVI. 206. — N:o 212. angående reglering af utgiflerne under RiksStatens Åttonde HnfvudTittel. XVI. 23i. — N:o 2i3. i anledning af så väl Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående f. d. Allmänna Magasins-Fonden, sorn belalnings-vilkoren för erhållne spannemåls-understöd, som åtskillige i sistnämnde ämne väckte motioner. XVI. 23i. — N:o 214. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse med öfverlemnande af LagComite'ens förslag till allmän Civil-Lag. XVI. 23i. — N:o 2i5. i fråga om städerne Stockholms och Götheborgs befrielse ifrån erläggandet af sterblius-afgift. XVII. 3. — N:o 216. i fråga om lån af allmänna medel, till segelfartens skyndsamma förbättrande å Götha Elf och en hamnanläggning vid Götheborg. XVII. 3. *— N:o 217. i anledning af Kongl.*Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående Presträttigheternas utgörande på Gottland och dermed sammanhängande frågor om en förändrad indelning af dervarande Pastorat m. m. XVII. 3. — N;o 2*8. angående inrättande af Förmyndare-kamrar. XVII. 3.
Jag tror mig vara i tillfälle, att anskaffa vigtiga och tillförlitliga upplysningar härom; men desse hinna ej ingå, innan tiden för motioners väckande är tilländalupen; derföre vill jag nu ej försumma att väcka motionen, och skall ej underlåta, att till StatsUtskottet afgifva de införväntade upplysningarne, så snart de hinna N;o 2. har grundade anledningar till den förmdflan, att i6 Den I Martii. ingå, om, som jag hoppas, Högloft. Ridderskapet och Adeln bifaller remiss af denna motion till StatsUtskottet. Herr Berghman, Ambrosius Magnus'. Allt ifrån sista revolutionen, har en nästan allmän önskan yttrat sig om indragning af åtskilliga EmbetsYerk, sysslor och pensioner, hvilka man tror vara öfverflödiga, och således onödigtvis gravera StatsCassan samt öka de skattdragandes bördor. Man har ock mycket talat om dessa indragningar, äfvensom att minska den ofantliga PensionsStat som Riket betalar. Men allt hittills har man ej sett dessa välgrundade önskningar till minsta delen uppfyllde. £ Tvärtom äro Embets-Verk och många sysslor, under tiden tillkomne, hvilka i högst betydlig mon, ökat de allmänna utgifternej Så har en ny HofRätt blifvit anställd i Skåne, som af ingen nödvändighet var påkallad, då någon tillökning i Götha HofRätts Personal gjort den umbärlig. T vänne Län hafva blifvit delade och början är gjord med det tredje. De tvänne förstnämnde, ekuru vidsträckta, hade, såsom af ringa Hemm anst al och folkmängd, hädanefter en lång tid kunnat vara odelade, då population lärer vara rätta grunden till Läns Den i Martiii Läns indelning. Ölands afsöndrande - från Calmar Lån, synes ock vara utan skäl, hvarföre Ridderskapet och Adeln redan afslagit Proposition härom. Domsagor hafva blifvit klufna, hvilka rått vål kunnat bestridas af en Håradshöfdinge. Detta graverar vål icke Staten mycj ket; men derigenom tillkomma mindre vål lönte Embetsmån, hvilket icke torde vara utan våda.
Eress Den 14 Novembet. 70 r Grefwe ve la Oaröis, U)prepade orden i Z6 K Regeringsformen, och Minde derefter; när H:s lydelse är sadan, förundrar det mig pä det högsta, att en sä upplyst man, som Friherre Legerström härom yrkar votering och icke inser, att dä pä den gjorda propositionen, Ml bifall pä ett Betänkande utan tillsat s eller förändringar, i följe af gjorda anmärkningar, intet resultat winnes, ar Ridderstaper och Adeln bundet, att medgifva den proposition om äterremisi, som deraf blifvit en följd, RppadeS Ja blandadt med Nej Ark von lilaurrvolf, Larl 6ustak lkeinstolcl, yttrade sig i likhet med Grefwe De la 6ar6ie. och tilläde a t, genom en stridig uttydning af Z6 § Regeringsformen flulle hwar och en som gjort anmärkningar wid förslaget förlora sin rät:i§het, att fä dem af Utskottet upptagne och pröswade. Herr 8ilverstolp<?, Llustak ^lorabam, En na» turlig följd af Herr Grefwe vs la Llaräioe förklaring af den 56 Z:s mening, ffulle blifwa den, atl när en proposition gjordes om alerremisi, behöfde Srändet derpå aldeles icke smara. Jag tror likwäl atr ingen Officiel ätqärd bör kunna äga rum, utan genom ett formligt Srändets beslut. De förut gjorda propositioner synas mig icke heller hindra att en ny om remih kunde göras. Hade S andels sivar pä någon af de föregående propositionerna warit be. stämdt och werkst ett beslut, more ali ny proposition Lfwersamma sak olaglig. Men nar desi» propositioner - 702 Den 14 November. ner blifwit med Ja och N j beswarade, och ingenting disini ist af Sundet blifwit afgjordt, hemställer jag i ödmjukhet, huruwiva nägot hinder ,ör Herr Grefwen och Luid!
Också hafva vid hvarje riksdag nationens 3 iS Dcu ii Juli e. ra. representanter yttrat önskningar för afhjelpande af härigenom åstadkommen osäkerhet och förvirring i lagskipningen, samt yrkat, att för detta ändamål Lagcommitte'ens arbeten måtte i möjligaste måtto påskyndas. Emedlertid synas dessa arbeten hafva fortgått med den sorgfällighet och varsamhet, ämnets beskaffenhet fordrat. Som bekant är inkoramo flera domare och andra kunniga personer, dels af egen drift, dels efter särskild uppmaning, med uppgifter å befunna brister i lagarna samt förbättringsprojecter. Lagbalkarna titgåfvos småningom under åren i8i5, 18(8, 1819 och 1822 med motiver och protocoll. Efter deremot inkomna anmärkningar, och sedau jemväl juridiska faculteten vid Upsala universitet blifvit hörd och afgifvit utlåt. företogs arbetet åter af Lagcommitte'en, och nytt fulländadt förslag till allm. civillagen samt rättegångsordningen i tvistemål med motiver, omröstningsprotocoll samt, i vissa fall, alternativa projecter utgåfvos år 1826 af trycket och meddelades särskildt Rikets domstolar och de flesta publika embetsverk. Derefter hafva Götha och Skånska Hofrätterna afgifvit fullständiga, genom trycket allmänheten meddelade ullåttn öfver civillagen, äfvensom densamma undergått granskning i Högsta Domstolen, hvars protocoll äro till LagUtsk. öfverlemnade. Och det är efter alla dessa omgångar, alla dessa pröfningar, sorgfälligt verkställda under loppet af mer än två decennier, af män med bepröfvadt nit, skicklighet och erfarenhet, — efter alla de uppoffringar, staten gjort för att ernå en säker och stadgad lagskipning, som det nuvar. LagUtsk. icke finner arbetet moget för en allvarlig behandling, icke mera utredt, än att det skulle underkastas ett slags ny cirkelgång, icke angelägnare, än att för tillvägabringande af nya betydningslösa åtgärder hufvudsakliga granskningen deraf må till en obestämd framtid uppskjutas. På den punkt, dit LagUtsk. således velat föra oss, må vi dock icke sorglöst stadna.
Djurgården star under Kongl. Mafflö Egen Höga Disposition, förfaller af sig sjelf min Motion rörande Skuggan; men hmad Humlegården angar kan jag ej frångå hwad jag redan haft den äran akt anföra. Herr Grefwen och Landtmarfkalken pros ponerade bifall a hwad Stats - Utskottet rörande Skuggan sig ulläckt. Ropades Hdgiofllge Riddei skåpet och Adeln åtskiljdes kl. en qwark lill tre. Ill stclem kiotocolli. Fredagen dm 5 Ianuani Plenum kl half io förmiddagen Friherre 3taöl von kloMein, LorstiL k.u<Iv-Z, uppläste till Protccollet följande: Ridd och A. Pcor. 5 B. A anledning af den Motion, Herr ^lor6enstolpe, wäckt, rörande försorg för fattige barn samt anstalters tagande till Wencriska Sjukdomars hämmande, hwilken, i anseende till ämnetö wigt och den mennisko.kärliga assigten, hedrar ukgifwaren, sa wäl fom ben, för sitt werksamma och ömma deltagande i afhjelpander af den lidandes nöd, allmänt kände och akcabe Ledamot som understödde denna Motion; sar jag nu ytterligare yttra mig öfwer den beklaganöwär, da omständighet, sam fynes hindra åtgärden af SkaköUlskoltec wid detta ärende, nemligen brist pä medel att werkstalia något nyttigt i denna del; da därtill föreslås sadane tillgångar som icke sta till Rtk. sens Ständers disposition, såsom till exempel, Skan, ska Kyrkornes Tionde. Att först inhämta wederbö, randes yttrande om de wilja medgifwa, att någon del af denna tionde kunde härtill anwandas, fordras sa, dan tids utdrägt, alt man bör hoppas det Riksda, gen desiförinimn länge sedan är flutab; det biir der, före nödwändigk om detta högst ivigliga ärende skall kunna afhjelpas, söka påfinna andra ucwägsr härtill, , Förut har jag namt att
Reservationer : af Herr Grefve Horn, Herr af Tannström, Herr Prosten Rosen, Herr Doctor Bexell, Herr Prosten Mittag och Herr Professor Grubbe, som, med åberopande af de i Betänkandet N:o 27 anförde skäl, yrkade afslag å den här ofvan tillstyrkta lagförändring, samt af Herr Bååth, som häruti instämde jemväl på de grunder han inom Borgare-Ståndet augifvit. STOCKHOLM, Kokgl. Orders-Boktryckeriet , i835. Lagsnutt Ålim, Bes v. och öecoii.-JJtshttcns Betänkande N:o 54. i N:o 54. Ankom till Exp.-Utsk. den ir Mars. Betänkandei anledning af väckta frågor rörande Fattig-försörjnings-anstalterne. Till nedannämnde Riks-Stånd hafva blifvit ingifna och derifrån, dels till Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten gemensamt, och dels till sistnämnde Utskott serskildt remitterade följande Memorial och deraf föranledda yttranden, nemligen: Till Högloflige Ridderskapet och Adelns , 1:0. af Herr Friherre Jacob Cederström> som anfört, att Författningarne rörande fattigvården och, i sammanhang dermed, stadgandena rörande tillfällig undsättning tarfvade rättelser och ny lagstiftning; åberopande Motionairen i afseende på. detaljerne, sorn af honom tillstyrkas, Kanimar-Gollegii underdåniga Utlåtande öfver ett förslag till Fattigv-årds-Reglemente för Jemnshögs och Näsums församlingar i Blekinge Län. Delta förslag, sådant detsamma af Kammar-Collegium blifvit hos Kongl. Maj:t till fastställelse i underdånighet anmäldt, är uti icke bestyrkt och icke undertecknad afskrift motionen bifogadt, och innehåller hufvudsakligen föreskrifter i följande ämnen: 1:0. Om Fattigvårds-Styrelsens tillsättning, verkningskrets, beslutanderätt, och klagomål öfver dess beslut.
Om myntbestämningen på detta sätt verk^ ställdes och genom insättningar af silfver liksom en ny Bank formerades samt RörelseCapitalef med dess sedlar ökades, skulle småningom behofvet af Lånebiträden ur Banken minskas, följaktligen en utredning -af gamla Banken beredas. När omsider dennas sedlar blifvit till den grad umbärlig®, att Bankens functioner sorn LåneBank upphörde, icke genom afstag på Lånansökningar, utan derigenom, att sådane icke gjordes, och således gamla Bancosedelstocken reducerats derhän, att den efter Cursförhållandet motsvarades af dess fond, då kunde Realisation, om man så ville, verkställas och båda fonderne förenas, utan våda för något enskildt interesse. Om än denna senare idée, eller en efter hand beredd Realisation, icke förbättring af nuvarande Bancosedlarne endast vore en chimere, är likväl intet förloradt för hufvudsaken. Men idéens bringande till verklighet beror dels af öfvervigt i handel, derigenom import af silfver skulle åstadkommas, dels genom en leornad större utsträckning åt enskilda Creditens verksamhet, derigenom också behofvet af Ban; feens Lånebiträden kunde minskas. Ben ij April f m. 329 Ett nödvändigt vilkor för myntbestämningens oskadlighet är, att Bankens inflytande räntevinst aldrig finge förvandlas till nya fruktbärande Capualer, utan ovilkorligen skulle för Statens behof användas, och ett annat vilkor* för dess verkställbarhet är att intet Creditiv finge på Banken utställas, utan miste annorstädes anvisas. Om i detta afseende Statsobligationer blifva oumgänglige, hvilket äfven i andra hänsenden torde blifva händelsen, så så är det visserligen ett vådligt medel, icke så mycket derföre, att Capitalen skulle dragas från näringarne, ty dessa skulle känna en direct lättnad i beskattningen, utan genom dess natur att förleda till allt större utsträckning»
Men då funnos inga Utskott i detta ords nuvar. betydelse, inga återremisser. En annan olägenhet af största vigt, som vid våra riksdagar inträffar ehvad de återkomma hvart 3 eller 5 ar, är den, alt hela rikets näringslagstiftning då sättes i en fullkomlig osäkerhet. Detta är icke eller förhållandet i England eller de länder, der man hårde årliga sammankomsterna, hvilka jag anser af så stor nytta, Och der det fordras båda de representativa kamrarnes och Konungens bifall, för att förändra bestående tull-lagstiftning o. d. m. Här äter skall enligt grundlagens föreskrift vid hvarje riksdag, den må sammanträda hvarje år, beslut fattas i tull-lagstiftningen (att icke tala om det i så många hänseenden olyckliga ämnet bränvinslagsliflningen, eller om stämpelpappersoch poslbestämmelserne) hvarenda tullafgift underkastas nya beslut, der högst betydliga och på de vigtigaste näringsoch handelsförhållanden inverkande förän - 396 Den 21 September e. m. dringar kunna tillkomma genom ett enda RiksSt:s beslut, linderstedt af 2:ne rösters, ja_ till och med af blott en enda rösts pluralitet i förstärkt Utsk. Afven detta utgör en väsendtlig skillnad, emot hvad i andra länder finnes stadgadt. Vidare är en annan omständighet att anmärka, den nemi. att i de länder, som hafva årliga sammanträden, voteras statsutgifterna i större summor, motsvarande ungefär våra hufvudtillar; man går icke in i de minsta detaljer, man är ej der underkastad den tysta voteringen i förstärkt Utsk., der så lätt passionerne kunna göra sig gällande, och man känner icke de villkor för beviljande af de oundgängligaste specialanslag, genom hvilka executiva maktens rätt att bestämma sättet för sin egen verksamhet de facto tillinletgöres, och den möjligen t. ex. kunde blifva tvungen alt ena gången draga in halfva diplomatiska corpsen, en annan gång alt emot eget omdöme sätta någon annan nödig del af statsförvaltningen på indragningsstat; sådant allt existerar der icke.
Hvartill komme ett ak Ii, AI:t lVZdigst krän 9:66 llukvudDteln lemnadt kidrag till Invalid»eli Lorreetionslnrättningen i (karlstad, Irvarom kraga ieke förekommit uti Xisca liska ^Kctionen emot Xleman, men som kan under lkandskökdingens kränvaro skall tillgripit oell kvilken remiss längre än ett ärs tid skulle varit lkandskökdingen ak Wingård okänd, innan den kändelsevis upptäekts, 8a ali anteckning derom saknats i lkandsLancellietsViarium, kör kvilket Xäd. anslag Xandsiiöfdingen nu vore ak Oireetionen öfver Nämnde Inrättning med Xät tegäng antastad i',ooo: 44. 8. I?a grund ak ^nmärknings-pnncten X:o >5, kvad som kordt indata för kör Iransport >7,497: 4-1- 6. ?2 grund ak ^knmÄrknings-punkterne lV:is 3, 74, 77 oek 79 innefattande de meilel, I>vill«a blifvit till X. iVI:Is Leklkde allemnade, dels till gäldande ak älajoren 8tuarts skuld till Wallstena XrigsmansIiusllassa, dels till godtgörande ak Xrilierre dederströms korgen kör dapitainen Hästesko; kä» i I^assevolsneeLassan, dels i egenskap ak ^kdelskalineXegementets indrikne HemmansXäntor inom Wermeland kör är 1820, dels oek såsom ak X. Lsnösköfllingen älagöo ansvarighet till Oötkeborgs k. 8. Ock c/) ersättningar, kvilka genom L. lVI:ts serskilda Källiga Utslag ilen 12 ^Kug. ock öen 16 8epteml>er 1826, klikvit Lanllskökllingen aclöiiille, till Lnkekru Orik.
Summa 18,806: 43. 6. — 7 — Brister, uppförda till ersättning af Rikets Ständers Riksgälds-kontor: å 2:dra hufvudtiteln, Fångars vård oell underhåll 179,957: 12. 11. Skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus 523: 16. 7. Reseoch traktaments-penningar 4,038: 24. D:o af artilleriets och värfvade kavalleriets hästar 148,302: 13. 11. Ö:o i landsorterne 834: 2. Farsoters och smittosamma sjukdomars botande 20,987: 8. 11. Allmänna indragnings-staten 8,798: 3. 7. 20,159: 30. 7 Summa 619,317: 22. 3. Liqviden med Rikets Ständers Rihsgålds-kontor öfver öfverskott och besparingar samt brister har utfallit på följande sätt: Behållet öfverskott å Stats-verkets inkomster 4,695,070: 4. 8. Afbetalning å ett lån till brandskadade i staden Gustavia 614: 4. 4. Då härifrån afräknas: Anvisningar på öfverskotten å Stats-verkets inkomster 39,262: — 3. Kostnader för befordrandet till verkställighet af beskattnings-väsendets förenkling 3,903: 16. — Ersättning för mistad rättighet till forsel-lön 27,518: 42. 3. Uti nästlidne års revisions-berättelse omförmäles hurusom, sedan Rikets Ständer uti skrifvelse den 22 April samma år hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält sitt beslut angående afskrifning af åtskilliga i Stats-verkets grundfond upptagna, statsregleringsfonden tillhöriga, laneoch förskotts-poster, tillsammans utgörande 113,312 R:dr 28 sk. 6 rst. B:ko, Kongl. Maj:t genom Nådigt bref den 10 påföljande Juli meddelat Kongl. Stats-kontoret föreskrift om de sålunda beslutade afskrifningarnes verkställande.
Den som anser beloppet af det anslag, som vid innevar. riksdag beviljas till redan påbörjade fängelsers fullbordande och nya häktens uppförande, böra bestämmas till 600,000 r:dr, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; vinner nej, bestämmes beloppet af berörde anslag till 300,000 r:dr. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit med Ja — 23. Nej — 16. Upplästes ett af Gr. Sparre, Claes Otto, inlemnadt sålydande mern.: Som jag i och för tjenstegöromål mäste på någon tid resa från Stockholm, får jag härjemte afsäga mig den mig uppdragne befattning att vara Bänkman, under anhållan att få varda vid min riksdagsmannarätt bibehållen. R. o. Ad. biföll denna anhållan, i anledn. hvaraf Hr Landtm, lillkännagaf att val af en Bänkman inom 22 Bänkm:s-afd:n efter Gr. Sparre komme att anställas i början af nästa plenum. Anmäldes och lades på bordet följande från BankoUtsk. inkomne mern. och utlåtrn: N:o 57, med underrättelse om RiksSt:ns fattade beslut, i anledn. af Utsk:s utlåt. N:o 47; N:o 58, i anledn. af gjord ansökning om eftergift af öfver 5 H. 8 114 Den 24 Maj. ränta å ett af f. d. handlanden C. G:son Bagge i Bauko-diskontverket upptaget lån; och N:o 59, i anledn. af färgarens U. W. Arnbergs ansökning om eftergift af öfverränta å diskontlån. H. R. o. Ad. åtskildes kl. | till 11 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Onsdagen den 24 Maj 1848. Plenum kl. ^ till 11 f. m. Justerades ett prot.utdr. för d. 22 samt pleniprot. för d. 13 dennes. Öppnades