Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Curiosa, den tjocka alléen framåt, drog mig, likt ett af stormvinden svigtande röö, hit och dit, i tusende bugter och svängningar, ty, än skulle en större myckenhet sand undvikas, än kunde hennes rosa-klädning på de sträfva, skrofliga trädstammarne rifvas; än vore bäst att undvika bladen, hvilka ännu ej vore säkra för kåda; än kunde de odrägligt lågt nedhängande qvistarne derangera hennes hår; jag började nu verkeligen i mitt hjerta önska, det Herr Wolymus kunnat vara till hands vid den stränga appetiten hvilken jag oförsynt gaf skuld till all denna otålighet; men, som jag en gång var utsedd att blifva Frökens följeslagerska, icke genom lifvet, nej Gud bevars, endast och tillräckligt nog, genom den tjocka alléen, så fick jag äfven i tysthet tillgripa min för rån blottställda egendom, mitt tålamod, och proponerade således (att för vår osäkra vandring vinna ett bestämdt mål) till en början en promenade till det i dag tillgängliga Kejserliga orangeriet, samt sedermera en ditto, till beskådande af de smakfulla nya anläggningarne kring det lilla palatset, lofvande på förhand Fröken en kär lön, för den lilla möda hon vid att komma dit, möjligen kunde sig göra. "Nu, uti solbaddet", skrek Fröken och släppte förskräckt min arm; "Nej Gud bevars, nej nej jag tackar, om också lönen blefve ännu kärare än betraktandet af några cirklade sandgångar, halfmånar, åtteller fyrkanter. Nej jag tackar min söta du; dessutom skulle jag ju rakt förbleka min klädning, nej det går ej ann." Fruktande att möjligen sig ovetande komma ått-, eller fyrkanterne för nära, gjorde hon nu en snabb sväng, styrande i hast sin kosa tillbaka samma väg vi kommit. Nå Gud ske lof, tänkte jag, det var ett ypperligt påhitt; jag ägde nu mina armar lösa och lediga, och följde i triumf efter. Vi kommo just väl till pass, ty kaffebrickan passerade som bäst sällskapet emellan.
Skrifvelse, N;o 219. me, såsom en följd af berörde förändrade föreskrifter, alt i Götheborg upphöra, hvadan vågbetjeningen derstädes kunde anses hilligtvis höra tilläggas en vedergällning, i förhållande till det besvär och den ökade ansvarighet, som för densamma genom förändringen uppstod, och då, ehuruväl en viss provision till vågbetjeningen i Stockholm för våg-a Hesters utfärdande skulle hafva blifvit år 1812 af E. K. M. i Nåder fastställd, en eller annan jemkning möjligen kunde finnas erforderlig, till följd af förändrade ordningar, som i vissa delar, till mera lättnad för handeln , men derjemte till ökad möda och ansvar för vågbetjeningen, blifvit, äfven i afseende på belåningen i Rikets Ständers Bank, genom Rikets Ständers beslut vidtagne, E. K. M. i Nåder täcktes åt vågbetjeningen, så i Stockholm som i Götheborg, bestämma lämpliga arfvoden, i och för utfärdandet af våg-attester och förnyelsebevis; så har E. K. M., på grund häraf, genom Nådig Skrifvelse till Bcrgs-Collegium af den 30 December 1830, fastställt lösen för våg-attester och förnyelsebevis till dess nuvarande belopp, eller, per 100 Skeppund, 1 R:dr Banco i Stockholm samt 1 R:dr 24 sk. Banco i Götheborg; hvarförutan förekommit, alt, efter det, i anledning af Rikets Ständers Fullmägtiges i Banken, dtn 8 Augusti 1839, gjorda underdåniga anhållan om nedsättning i berörde losen, yttranden blifvit infordrade från ej mindre Magistraten i Götheborg och Drätsel-Commissionen i Stockholm, än vederbörande tjenstemän vid Götheborgs och Stockholms Jernoch Metall-vågar, samt Bergs-Collegium Utlåtande deröfver afgifvit, E. K. M., under den 10 Mars sistlidet år, meddelat Fullmägtige det svar, att E. K.
Bruno Johansson. 7:o. rid berättelsen angående Ultima Landtbrnks-institnt. af Herr Kuylenstjerna, Carl Johan Gammal,: «Mot Revisorernes yttrande rörande Ultuna måste jag reservera mig: 1:0. vill jag ej tillvita styrelsen bristande omtänksamhet, äfven om åtskilliga misstag blifvit begångna; 2:o. de ogynsainma resultaterna af 1858 och 1859 årens skördar anser jag ej utgöra skäl nog, att'så strängt bedöma ställningen vid Ultuna; ty missvexter och öfriga sammanstötande ogynsamma förhållanden, såsom stor sjuklighet bland folket m. m„ kunna för hvem som helst inträffa, Resultaterna af alla årens behållningar från Institutets stiftelse visa dock en medelafkastning, som med 50 procent öfverstiger hvad Kronan förut hade i arrende af Kungsgården. Betänker man ytterligare, att vid Ultuna måste göras experimenter äfvensom redskap med ovana lärlingars arbete samt födas ett stamschäferi, som ingen menniska ville hafva utan särskild betalning; att en mejeriskola är inrättad vid gården och att således mjölken, som förut såldes i Upsala till 14 ä 16 skilling per kanna, nu måste förädlas till ost och smör, hvilket gör en ovilkorlig förlust; att vid Kungsängen saknas nödiga byggnader, hvadan brukningen af denna jord blifver alltför kostsam och ofullständig. Betänker man allt detta, kan man ej fordra mycket mera under en tid, då hela egendomen blifvit omorganiserad såväl till byggnader som åkerbruk. Hufvudafsigten med Institutet måste vara att skicklige elever utgå derifrån. Detta torde också vara händelsen, då Revisorerne öfver detta förhållande ej gjort anmärkning och det dessutom är allmänt kändt, att från Ultuna utgångne elever i allmänhet blifvit antagne såsom lärare eller föreståndare vid Landtbruksskolorne i riket.
Man har länge, och ieke utan skäl, klagat öfver det stora belopp penningar, sorn ligga overksamma pä posten tinder transporten från en ort till en annan, samt äfvenledes deröfver, att detta sätt att med posten sända penningar upmuntrade de numera så vanliga poströfverierna. Lät oss derföre nu tillse huru förhållandet skulle blifva, om man icke egde tillgång pä småsedlar. För en summa af en eller två 11 dr kunde man val begagna sig af den utvägen, som af någon föregående talare blifvit antydd, eller att sända post frimärken; men om beloppet upgick linda till 8 eller 0 lldr, lät det sig svårligen göra. Antåg således att man skall med posten sända 9,999 Rdr; huru skall man då reda sig, då icke någon sedel finnes på ringare valör än 10 Rdr? Nio Rdr i sillver komme att draga för stort porto, och kunde således den utvägen icke tillgripas. Under sådana förhållanden vore det väl lättast att köpa antingen en inrikes vexel eller en s. k. postremissvexe). Då man icke gerna kunde få en vexel å så ringa belopp som 9 Rdr, så tog man troligen vexeln a hela del belopp, som skulle remitteras. Härigenom komme onekligen allmänheten snart att lära känna nyttan och beqvämligheten af inrikes vexlar, — ett slags kreditpapper, som ännu icke lyckats tillvinna sig något allmännare erkännande, hvilket utan tvifvel härflyter frän okunnigheten om dess fördelar. Af detta exempel tror jag, alt det bör framstå huruledes man kan vilja upmuntra oell föröka bruket af goda kreditpapper, fastän man förbjuder begagnandet af småsedlar. Utskrt har trott att, om småsedlarne indrogos, skulle Banken, under nuvrde brydsamma förhållanden, utsättas för allt för stor påtryckning. Till svar härå får jag dels åberopa en föregående talares anmärkning, huru långsamt småsedlarne återvända till Banken, dels ock fästa upmärksamheteu derå, att just en tidpunkt, som den förevrde, då större utländska lån skola uptagas, vore den rätta för verkställigheten af en sådan indragning.
Om jag rikligt upfattat förslaget, så har ur denna § blifvit uteslutet allt, hvad som angår posternes öpnande( så alt §:n nu endast innehåller föreskrifter om hvad som vid Direktms sammanträden hör iakttagas. Jag anhåller, att Ridd.Utsk:s i afseende på brefvens öpnande afgifna förslag måtte blifva upläst. Sedan i anledn. häraf det af Ulsk. föreslagna tillägg uti 38 § blifvit upläst, yttrade Frih. Palmstjerna: Den af Ulsk. föreslagna förändring i fråga om öpnandet af rekommenderade bref, anser jag vara hvarken lämplig eller riktig. Vid alla verk, der penningar emottagas genom bref, böra enl. min åsigt minst 2:ne personer vara närvar, vid posternes öpnande, på det att det må vara säkert och möjligt att utröna, huruvida de med brefven öfversända penningar utgöra de belopp, brefven uptaga. Sker öpnandet af brefven endast af en person, så kan missräkning ega rum, hvilket icke bör kunna inträffa, om 2 personer samtidigt äro tillstädes och någon noggrannhet iakttages. Af sådan anledn. har äfven för de embetsverk, der rekommenderade bref emottagas, blifvit föreskrifvet, att lieie än en person skola öfvervara brefvens öpnande. Jag tror derföre, att såväl Ridd.-sekret, som Ridd.-kamerm böra öfvervara öpnandet, och sker det i närvaro af någon ledamot utaf Direktm, är detta ännu mera i sin ordning. Dylika sammansträden behöfva icke ega rum hvarje dag utan högst en eller två dagar i veckan. Hr von Hartmansdorff: Icke heller jag anser Utsk:s här framställda förslag böra antagas. Inom de förvaltande verken i all - Den 1 Mars. 131 anses annat än såsom en ren gåfva, hvilken torde tydas såsom ett vederdermäle af R. o. Ad:s välbehag öfver personen.
(Ståls-Utskottets Utlåtande, N:o 178.) ' S. A. K. Då E. K. M:t Läckts under den 7 nästlidne Mars till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition, rörande inqvarterings-skyldigheten i Stockholms stad, hvarefter åtskilliga handlingar, såsom upplysande i samma ämne, varit för Rikets Ständers Slals-Utskott tillgängliga, hafva Rikets Sliinder derigenom kommit i tillfälle alt inhemta, huruledes, sedan, med anledning af Rikets Ständers underdåniga framställningar om ordnande af städernas inqvarlerings-bcsvär enligt den allmänna grundsats, alt kostnaden för garnisonstruppers inqvartering borde drabba Statsverket och endast förbindelsen alt förse befäl och manskap med så kallad service, eller sängar, sängkläder, ved och ljus m. m. tills vidare fortfarande åligga städerna, E. R. M:t i Nåder låtit utarbeta förslag lill ny inqvarterings-ordning för Stockholms stad, hvarest lokala förhållanden gjorde särskilda föreskrifter nödiga, denna fråga 'vid de fyra sistförflutna Riksdagarnc förevarit hos Rikets Ständer, som, efter att, jemte hufvudsakligt gillande af ett till Rikets Ständers pröfning i Nåder öfverlemnadt förslag till ny inqvarterings-ordning för städerna utom Stockholm samt anvisande af ett statsanslag utaf 24,000 R:dr årligen till inqvarlerings-koslnader i landsorterne, år 1841 hafva beviljat ett årligt anslag af 12,000 R:dr för Stockholms stads befriande från inqvarteringseller hvres-ersältning till Lif-Beviirings-Regementet, Landtförsvars-Dcpartementels Kommando-Expedition, Topografiska Korpsen, IngeniörKorpsen och Artilleri-Staben, likväl af flera anledningar funnit sig förhindrade alt ärendet i vidsträcktare mån pröfva och afgöra, samt i sådant afseende slutligen genom underdånig skrifvelse den 13 Aug. 1851, enär lill understöd för inqvarteringen blifvit
I anledning af återremiss . — 6 1 35 — a. a. 29 Aug. a. a. 25 Aug. a. a. 25 Aug. a. a. 22 Aug. > angående ackordsanbud för fordringar, se Ackordsanbud. » ombibehållande för 1860 af beviljad löneförhöjning åt samtb. 18 Jan.. b. 21 Jan. b. 18 Jan. 40 lige tjenstemän i — 6 1 7 — b. 18 Jan. » om belåning af guld och silfver i — 6 1 8 — 21, 25 Jan. 18, 28 Jan18, 28 Jan. 21 Jan. » om skyldighet för, att i Vexlingskassan alltid hålla hela specier, , samt om indragning af sedlar å 1 R:dr och utgifvande af dylika å 3 R:dr — 6 1 11 — 1 Febr. 28 Jan. 28 Jan. b. 28 Jan. I anledning af olika beslut — 6 1 16 — 22 Febr. 15 Febr. 18, 29 Febr. 15, 29 Febr. » om understöd åt förvaltaren vid Tumba, C. I anledning af återremiss . — 6 1 50 — a. a. 20 Okt. a. a. 20 Okt. a. a. 29 Okt. a. a. 20 Okt. » om pensionstillökning för A. Y. Väsström och A. Köhler, från — 6 1 46 — b. 16 Okt. b. 16 Okt. b. 17 Okt. b. 16 Okt. » om förändrad organisation af . — 6 1 47 — b. 16 Okt. b. 16 Okt. g. 17 Okt. b. 16 Okt. » om instruktion för Revisorerne af Lånekontoren och, se Instruktion.
Sätt 11,328,525 — StOCfbofmS bttC - 16,398,360 — SöbermaitlanbS bite 11,394,000 — JDtlergöttfltmbS bite . 20,898,090 — (Gottlanbö bite 2,844,180 — (Saimar bite 11,832,300 — ÖlaubS bite 2,112,120 — »tefiugc bite 7,431,435 — jönköpings bite 9,164,385 — Äroitobergö bite 7,819,290 — (SfyriftianftabS bite 11,340,675 — äluilmötmS bite i .patfaubS bite 6,723,430 (Götbc Berge bite 9,190,215 (g(föberge bite 12,901,725 — Staraborgö bite 17,924,535 — 9teriteS bite 8,223,870 — SöermlanbS bite i 4,155,560 — SBefhnautaubS bite 10,588,230 — Äoppar bergö bite. • 6,789,855 — (Gefleborgs bite 4,744,035 — sI8efter UtrdEning öftvee Perfoiilig afgift effei: 1 2ltt. af 18 >* åro 23eiviUning0>0taöga uti H. H. Han fot* åt* 18 * * (Snfigt ©iautalö Dito ■ö> ca H © #itä, SEomter, @tab«iorb, m. m. H. ilan för åv 18>« ©ont ittttefjctfroas ttnber boitåltSrått.
Sex frielever af allmogens barn äro dervid antagne, oclx< det att hoppas, att utom fördelen af undervisnings njeddelar nelt åkerbruk, äfven exemplet af ett sadant skall veik J d bittrin^ åtskilliga bär begagnade åkerbruksredskap aro egna ioi denna f v , Ch särdeles °väl afpassade för härvarande lokal. Bland dem äro åt nr, arta 11 n, eller som den bär kallas, sigden, som är nästan rak, omk ing o, avarter lana och mellan 3 och 4 torn bred; den är fästa,1 . en säd,, stall. L„ vid ett långt skaft, att den folier tält vid marken, hvar,genom v,d slaf - tern intet går växten; skördemannen går förloradt af den på de flesta ställen korta men kraftiga gräsunder arbetet alldeles rak sia", vinnes äfven med dessa lior, en bär högst tern, att åtkomma gräset mellan träd och huskar; då den är väl mogen, som mycken kornspillning uppkommer ... en lutande ställning inåt, 1 kan utom fördelen af breda behöflig lätthet vid höslätsäden aftages äfven med i allmänhet här är hvarigenom noggrant samma lior, hvarvid dock, fallet innan skörden påbörja På räfsan har kammen Bland” mechaniska8 inrättningar till besparande af arbetskraft äro förnämligast att anmärka: Tröskverken, här så allmänna att fa fjerdedels hemman sakna dem. Bland allmogen finnas flere skicklige tröskverksbyggare, som ofta igast afresa till andra provinser, synner ven från Tyskland hafva beställningar Skåne, att der bygga dessa verk; äfaf tröskverk bär blifvit gjorda. Boskapsskötseln är alt, ehuru sädesproduktionen är i motsvarande förhållande. Stora myrer vinnes, skola att vinnlägga sig, icke blott om förbättrande. Jordmånen, såsom j J 5 t d IILji * i J ^ t-i 1 u 1 u * w / Tf1 icke hö"t uppdrifven, härflytande förnämligast deral, ° ‘ tilltagande, så fortgår likväl icke ängsodhn - g en odlingen af landets ökad fodertillgång att när derigenom i en framtid en betydligt
M:ts nådiga beslut af den 18 Juli 1850, angående upphäfvande af införseltullen å ohäcklad hampa och nedsättning i den å häcklad, samt å nytt Tågvirke, blifvit i den nya Tarillen jemte förteckningen å vid införsel tullfria varor iakttagna, hvarjemte, såsom följd af högstberörde nådiga beslut, Rikets Ständer funnit transito-afgiften för häcklad hampa höra nedsättas från 28 till 16 sk. skeppundet. Vidkommande E. K. M:ts i högstberörda nådiga proposition framställda förslag, att de i 24 §. af 1848 års tulltaxe-underrättelser medgifna tull-lindringar, 532 Expedilioixs-Utskottels Förslag lill und. Skrifvelse, N.-o 197. vid så val införsel från, sorn utförsel till de i nämnda §. uppräknade orter matte för framtiden upphöra, ej mindre för de med Svenska fartyg ineller utförde varor, än ock, i följd deraf, för varor, ineller utförda med sådana främmande fartyg, hvilkas laddningar i Svensk hamn äro underkastade enahanda afgifler, som laddningar tillhörande inhemska fartyg, hvilken förändring dock först med 1853 års början borde träda i verkställighet, äfvensom att, från och med den dag, då tulllindringarne upphörde, tullafgifterna för kaffe och socker, de enda varor, i tullafgifterne hvarför E. K. M:t ansett nedsättning till följd af tull-lindringarnes upphörande böra för tillfället ifrågakomma, måtte utgå, för kaffe, med 3 sk., och för socker-mascovad, eller brunt och gult, ordinärt Terresoch Tetessamt hvil t Pudersocker, med 2 sk. 3 nst., och för krossadt Lump-, Havanna-, Terresoch andra till sockerhalten lika slag, med 4 sk. skålpundet; så hafva Rikets Ständer bifallit hvad E. K.
Vnderlåtes sådan anmälan, vare den, som sammankomsten föranstaltat, förfallen till böter från Tjugufem till Etthundrade Riksdaler. 11 f. Bådar någon krigsfolk till uppbrott utan lson un gers befallning; eller håller det manskap samman, som hemlof fått, att dermed utföra skadlig stämpling emot Rikets säkerhet, eller dess innebyggares frihet; då skall ingen honom i thy mål lyda; och miste han lif, ära och gods. Nu faller fiende oförtänkt in i landet, och kan ej Konungens befallning rfbidas; då må väl manskap till motvärn uppbodas; dock varde det straxt Konungen kungjordt. 12 f. Hvar, tom i ondt uppsåt digtar eller spi iler krirg landet ut lögner och falska rykten, de der röra Rikets säkerhet, eller kommer dermed allmänt buller och oväsende ästad; straffes med landsfykt, kioppsplikt eller fängelse, efter som brottet är till. Slutligen förnyar Utskottet jemväl dess i förra Betänkandet gjorda förslag, det Rikets Ständer i underdånighet begära, att, derest, ifrågavarande Lcg-förändringar af Korg!. Majit antagas 20 ■ Lag-Utskotiels Utlåtande, X:o 182. i Häder j åror dna s mätte, ett den Kungörelse, som derom utfärdas, skall en gäng hvarje är frän predikstol arne samt ä Härads tingen uppläsas. Slockholm den 17 Februari 1841. Reservationer.
på grund af denna gäng af annonser rätt snart om tidninHedaktionen. — Annonser mottagas endast genom S. ftr 7 och II. Man doppar fingret i oljefärg tit Mryker dermcd öfver p r i c k n i n g e n, så a t t iii bil blifva väl fy Ida. Beth. Ett godt sätt ä r a t t af en fast k r i t - dfg — krita och vatten — forma ägg, hvilka kistas in till hönsen. Man k a n vara s ä k e r, ut de värste aggätarne först l u s a fram. L å t Wnsen gå så mycket som möjligt i frihet och läggslällena temiigen m ö r k a. p r å r — m e n ii:. ; er för hönsfebern. Småländska frän Stockholm, som lider af höns feber. Jag har pröfvat e t t af e n g e l s k tidskrift fcrordadt medel och funnit det godt. : dg höra genom I d u n, h u r försöket u t - u .. F. d. Nämdemansmor. A n n o n s e r. På Falllcrants a 2 kr. Innehållsförteckning ": Chapeau Boulanger. D i k t af Daniel Fallttrom. Af Mathilda Langkt. Modcrevy. — Diverse. Mönster bilaga. 1 ^ A Stort T? lager Q Goda tyger. Billiga priser. modelA l l m. Telef. 2 En ung, b ä t t r e flieka, som på egen hand skött 15 personers hushåll i stad och sedermera genomgått fröken Cronius ' hushållsskola, önskar antingen förestå ett hushåll, der husfru fiDnes, eller ock gå frun till hända; helst i stad. Löneanspr. små, blott den sökande får räknas som medl. af fam. Svar torde sändas till » — a — » », Norrtelge, pöste restante. [340] H. Nyström, Stora Vattugatan arbete! — Hexeriväsendet. Underverken på kyrkogården S:t Médard. — Sömnen och somnambulismen. Två moderna gifter: morfinet och etern. — Storhetsvansinnet. — EpilOg.
Den fruktan lian tyckes hysa att, om den ifrågasatta befrielsen från arrendet beviljades, en mängd vinglare skulle arrendera Kronans egendomar för alltför högt drifna arrendebelopp och derefter utsuga jorden, denna fruktan, säger jag, torde vara ganska ogrundad, om den värde talaren vill påminna sig, att vid all utarrendering af Kronans jord 1847 års Kungörelse hädanefter måste tillämpas och således ett utsatt maximum i arrendebeloppel aldrig kan öfverskridas. Att så icke skedde vid ifrågavande arrendes ingående, härleder sig derutaf, att då endast var fråga om förnyelse af eli gammalt arrende, som varit upgjordt efter förut gällande grunder. Jag förnyar min anhållan om bifall lill utlåt. Då nu öfverläggningen förklarades vara fulländad, hemställde H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsIJtsk:s förevaride utlåt., och besvarades denna propos. med blandade ja och nej; hvarefter II. Ex. förklarade del han trott sig finna att ja varit öfvervägande. Efter af Frih. Stjernstedt härvid gjord begäran om votering, uplästes till justering och godkändes en sålydande voterispropos. Den, som bifaller StatsUlsk:s utlåt. N:o 276, i anledn. af K. M:s nåd. remiss till SlatsUtsk. af underd. ansökning om nedsättning uti eller befrielse från det för indragne Korporalsboställe! Åstorp bestämda arrende, voterar Ja; den det ej vill voterar Nej; vinner nej, anser R. o. Ad. de emot detta utlåt, gjorde anmärkir föranleda till återremiss. Innan härefter voteringen hann företagas anmälte sig och yttrade Frih. Stjernstedt: Under öfverläggningen i detta ämne tog jag mig friheten alt yrka afslag, och icke återremiss, å ifrågavar:de utlåt., hvarföre jag vördsamt anhåller, att contra-propos. måtte innefatta afslag å StatsUtskis utlåt.
Men då Banken låter slå enkla, dubbla, jag tror äfven 4-dnbbla dukater, så hafva vi ju flera slags guldmynt i omlopp. Vore det då icke mera skäl att utprägla dem med afseende på myntenheten, eller Specie R:drn, än att prägla dem utan afseende derå, såsom nu är förhållandet. Den Svenska dukaten gäller vanligen 5 R:dr 32 sk. eller 5 R:dr 40 sk. understundom (i R:dr allt b:ko. Detta värde upgår således icke i jemna Riksdalertal mot den antagna myntenheten. I andra länder slår guldmyntet i ett bestämdt förhållande lill silfvermyntet, såsom t. ex. i Frankrike och England, der guldmyntet i det förra landet svarar mot 20 francs och i det sednare mot 20 skilling Sterling. Mig synes att vi borde på samma sätt tillvägagå och således slå guldmyntet i öfverensstämmelse med silfvermyntet. Jag anhåller der - Den 22 Februari e. m. 229 före alt R. o. Ad. ville återremittera denna punkt, på det alt Utsk. malte taga saken i öfvervägande så att vi finge, i st. f. dnkater, ett guldmynt, rättadt efter Specie R:drn. Frih. Stjernstedt: BankoUtsk. har hatt i min tanke, gan ska rätt i alt' afstyrka Hr Sljernsvärds jfrågavar:de framställning, hufvudsakligen af det skäl, att vi här i Ilandet icke hafva något guldmynt. Ue dukaler, som här präglas och allmänheten tillhandahållas, utvisa blott alt en viss bestämd qvantitet af guld i dem innehållas och äro, såsom hvarje annan handelsvara, fluktuerande i pris, hvilket af Bankstyrelsen allt efter för handen varande conjuncturer lill olika belopp bestämmes.
Föredrogs å nyo Banco-Utskottets Betänkande, K:o i3o, i anledning af Herr PVatrns och Biksdags-Fullmägtigen And, Danielssons motioner, om ytterligare creditiv på Banken för Riksaäkls-Contoret, i sammanhang hvarmed Ståndet äfven tog i öfvervägande S tats-Utskottets Utlåtande, N:o 446, i anledning af väckt motion, alt Rikets Ständers Bank må tillhandahålla Piiksgälds-Conloret ett serskildt så kalladt CassajCreditiv; Banco-Utskottets Betänkande, N:o i3o, återremitterades, och skulle Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 44^, hvila, till dess återremissen blifvit af Banco-Utskotlet besvarad. S. D. Föredrogs å nyo Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 44y, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Memorial, N:o 424, em förtydligande af Rikets Ständers beslut, angående garantie för Hypotbeks» 44 Prot. UtJr. ct, 23 April i£35* Föreningar, jemte hufvudgrunder för sådane föreningar: Ståndet biföll de af Utskottet hur fö res lagné förändringar. Från Vä Ilo fl, B o R G A. il eS tI n d r.T*. S, D. Föredrogs å livo Eevi/lnings-LJtikotlets Utlåtande N:o 6t, i anledning af anmärkningar emot Betänkandet N:o med förslag till j:sla och ajdra Ärtiklarne af Bevillnings-Förordningen. Härvid förekomma: i:sta Art. pag. 5: Utlåtandet N:o 6t bifölls ; — i4 §•