Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kommitterade hafva, det oaktadt, ansett sig icke kunna uppföra Regementschefens lön till mer än 7,200 Rdr ”egentlig lön”, som, i förening med 800 Rdrs "hästoch iouragemedel”, gifver ett sammanlagdt aflöningsbelopp af 8,000 Rdr; och då detta belopp understiger den nuvarande verkliga Regementschefslönen, såväl i medeltal vid infanteriet i sin helhet, som vid de flesta regementen (12 bland 19), lärer någon skälig anmärkning mot beloppet, såsom för högt beräknadt, desto mindre kunna ifrågakomma, som skillnaden mellan Regementschefslönen och öfriga löner inom vapnet blifver, genom den af kommitterade föreslagna normalstat, på sätt nedan särskildt skall visas, bragt till ett vida mindre förhållande, än som nu, enligt 1833 års stat, emellan samma löner eger rum. 17. Af de under Kompamchefsgraden i normalstaten uppförda officerslönerna har, med iakttagande af det nuvarande, i kommitterades tanke riktiga förhållandet mellan Kompanichefs och andre Kaptens aflöning, den senare blifvit föreslagen till 1,800 Rdr om året. 18. Regementsqvartermästaren är af kommitterade uppförd till 1,600 Rdrs ”egentlig lön”, med afseende derpå, att till utöfningen af hans befattning kan likaväl en Löjtnant som en Kapten förordnas. Regementsqvaitermästarelönen skulle visserligen härigenom blifva jemförelsevis något afknappad mot hvad den är enligt 1833 års normalstat, deri utgörande 200 Rdr Rco mer än andre Kaptenslönen; men härvid bör icke förbises, att ifrågavarande beställning undergått en högst väsendtlig förändring sedan år 1833, i det att Regementsqvartermästaren icke numera, såsom då, är redogörare och uppbördsman för det regemente lian tillhör. Den föreslagna nya lönen skulle dock bereda Regementsqvartermästaren en något ökad inkomst emot hvad han nu verkligen uppbär, enligt ofvan oberopade tabell öfver medellönerna. 19.
Maj, bäst uppfyllda genom stränghet i ransakning och bevakning;” att nu, säger jag, med dessa premisser, och fastän Konungen uttryckligen förklarat, att icke så mycken upp* märksamhet borde åt sådana angifvelser lemnäs, sorn derintill ofligt varit, samt att Konungen ”ansåg sig bäst kunna pröfva, huru mycket afseende derå göras bör,” likafullt förena det begrepp om conclusionens bud, att det bör anses tillhöra embetsauetoriteterna i lägsta graden, en länsman, en stadseller landsfiscal, att på egen pröfning af blotta angifvelser inkasta i fängelse hvarje för majestätsbrott an* klagad person, det förmår icke jag att sammanbringa till öfverensstämmelse, emedan dessa begrepp äro, efter min uppfattning, hvarandra rakt motsägande. Tankefriheten är likväl Utsk:s tillhörighet, likasom den är vår, och betraktadt såsom en yttring af Utsk:s öfvertygelse, står det afgifna till-, styrkandet alltid fritt från klander af mig; men deremot tror jag mig berättigad att beklaga mig öfver Utsk:s sätt att besvara de anmärkntr, jag här, då frågan sednast före-, var, hade framställt, och som varit till Utsk. remitterade. Jag hade nemi. yrkat, att 1777 års Konungabref utgjorde, i fråga om majestätsbrott, ett uttryckligt undantag från stad* gandet i j cap. 2 § Straffbm; och till stöd derför hade jag åberopat den verkställighet, som varit samma Konungabref lemnad, både i hela Gustaf Hirs tid och äfven i hela Gustaf IV Adolphs regeringstid, nemi. att arrestering i och för sä* dana mål aldrig ägde rum, förrän sedan, uppå rapport om angifvelsen, Konungen befallt lagligt åtal. Såsom bevis der* på hade jag uppgifvit bestämda exempel, hemtade, det ena från Gustaf lll:s regeringstid och det andra från Gustaf Adolphs.
Dest råd och biträde ga Kongl. Mast tillhanda, ma, wid al, la tillfällen, da Kongl. Mast af sjuklighet hindras, att med regerinqsärcnderne stg befatta, inträda uti utöfningen af Konungamagten, med all den rättnu warande Grundlagar densamma tillägga, samt uti Kongl. Masts Namn Rikets styrelse föra. För öfrigt, och da Prest, Ståndet nogsamt känner den underdåniga wördnad, kärlek och tacksam, het, hwarmed Swensta Folket fölgt och beundrat hwarje steg af Hans KonglHöghets Kron,Prinsens ärorika Regering, har Prest,Ståndet trott Riksens Ständer vfördröjcligen bära inför Hans Kongl. Hög, het Kron, Prinsen högtidligen nedlägga uttrycken af dcsta Swensta Nationens ostrvmtade tanksält, med förklarad underdånig anhällan, att Hans Kongl. Hög - Den 2z April. z? het täcktes pä lika sätt i ofwannämnde fall ga Kongl. Majit och Riket tillhanda; uti hwilka besiut de öfrige Resp. Riks-Standen igenom Protocolls,Utdrag skulle wördsamt och wänligen inbjudas, att sig med Prest, Ståndet förena. Vr supra. > kx krotocollo s. 17. Almguist. Utdrag af prstscsllet, hällit i HZgwZrdkge Prest-Gtandet, wid Urtima R-ksdagen i Orebro, -en sz April 1812. S. D. Instämde Prest-Ståndet uti Hederwärda Bonde, Ständers denna dag widragne cch igenom Deputation Prest, Ståndet meddelte besiut, att uti Riksdagsbeslutet införa och bekräfta Riksens Ständers enhälliga önskan, att Hans Kongl. Höghet Krvn-Prinsen, sa ofta Kongl.
Theorell att vara Rikets Ständers Justitie-ombudsman. WI efterskrefne Sveriges Rikes Ständer etc. etc. etc., som härstädes å lagtima riksdag äro församlade, gore veterligt: alt, sedan, jemlikt hvad 96 och 97 §§ Regeringsformen samt 63 § Riksdagsordningen stadga och Förmå, Ware elektorer i laglig ordning utsett Häradshöfdingen i Södra Möre domsaga, Kammarrådet Sven Lorenz Theorell, att bekläda Justitie-ombudsmans-embelet; så vilje Wi, i kraft häraf, hafva förordnat honom, Sven Lorenz Theorell, att vara Wår Justitieombudsman, hvarvid honom åligger att ställa sig till efterrättelse rikets grundlag och laga stadgar, jemte den af Oss under den 1 Mars 1830 serskildt utfärdade instruktion; och kommer han att åtnjuta de lönevilkor och öfriga förmåner, som Wi För detta embete anslagit. Till yttermera visso bafve Wi detta underskrifvit och med Wära insegel bekräftat, som skedde i Stockholm den 1 Mars 1851. N:o 19. Expeditions-Utskottets Förslag till and. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 26 Fehr. 1851. Preste-Ståndet den 1 Mars — Borgare-Ståndet den 1 Bonde-Ståndet den 1 Rikets Ständers förordnande för Hofrätlsrådet m. ni. Grefve C. G. D. Monier all vara Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans Suppleant. WI efterskrifne Sveriges Rikes Ständer etc. etc., som härstädes å lagtima riksdag äro församlade, gore veterligt: att, sedan, vid anställdt val, i öfverensstämmelse med 98 § Regerings-Formen och 63 § Riksdags-Ordningen, Wäre Elektorer utsett Hofrätts-rådet i K. M:s och Rikets Svea Hof-rätt, Kammarherren, Kamereraren vid Ii.
8t:rs uppmärksambet pä frågor, ofta lika vigtiga för enskilcla corporationer som af nyttigt inll^tancle pä tlet allmänna bästa, vore en i Oruncllagen folket körvaraci clyrbar ;katt, bacle Utskotten ej borclt såsom Letänkanclen, X:o skäl till akslag anföra, clet man svntes böra i allmäniiet unclvika, att, pä grunc! af enskilcles motioner, bevilja ös ak särskilcle ställer ocb eorporationer begär cle anslag ak allmänna meclel. Öfrige tvänne Letänkanclen eller X-.o 4", i nnleclning af X. ltl:ts IVäciiga 8krikvelse, angäencle af,krikning ak cle frän Lanken ocb LiksgälclsLontoriet till Hjelmare öanaloeb 8lussve, ksbvggnacl iemnacle läneUnclerstöä samt X:o 4>, i anleclnioz ak X. lVlrts Xacliga 8krikvelse, angäencle Lavclsböfclingen ak Wmgärcls anbällan om befrielse krän ersättningsansvar kör cle ak förre Lsncls8ekreteraren Xleman tillgripne ocb körskingracle allrnänna meclel, bakva blifvit krän klecierv.
Vidare har, genom en författning af är 1749, förlagsrätt blifvit medgifven ät den, som försträcker rudimaterie!1 åt fabriker, liandtverkerier och manufakturier, under vilkor af magistratens tillstånd och på grund af ordentligt upprättade förlagskonlrakter. Slutligen har samma rätt genom en stadga af år 1774 förunnats förläggare utaf Nordsjöfiskare i fångst, fartyg och redskap. Af dessa hittills varande uudanlagsförhällanden, som sannolikt varit föga anlitade, troligen föga kända, (åtminstone har jag aldrig förr än detta ärende dertill gifvit mig anledn., haft kännedom om deras tillvaro) vill man nu gifva den utsträckning, alt förläggare, af hvilken näring sorn helst, ägde betinga sig förlagsinteckning. Orden lyda nemi. i 1 § af ifrägakomne förslag, sålunda: ”Gifver någon förlag i penningar eller varor alt anlägga eller drifva bergsbruk, fabrik, verkstad eller annan inrättning lill beredande eller förädling af råa ämnen, åge förlagsman låta förlaget intecknas” etc. Af delta uttryck, att inteckningsrätt tillkommer den som förlägger en inrättning som går ut på alt bereda eller förädla råa ämnen, synes tydligen all derunder jemväl kan inbegripas tegelbruk, bränneriet', mejerier, ost-tryckerier m. tl. dylika inrättningar på landet och således snart sagdt till hvarje landtegendom. Huruvida en så långt utsträckt förlagsrätt vore lämplig, torde kunna dragas i tvifvelsmål. Vidare innehåller 1 § att förlagsrätten skulle medföra förmånsrätt ej allenast till del, som af del försträckta är lillverkadt och till all till inrättningen hörande lösegendom, hvaribland särskildt nämnes dragare, utan äfven lill alla inrättningens ägande eller blifvande fordringar.
Vår här ofvan före* i 12.' §:n åberopade underdåniga Skrifvelse af den 11 Juli , till inköp af Myntbara Metaller anslagne En Million Riksdaler årligen må för detta och nästa år begagnas till Spanmåls-handeln samt desse sammanräknade Två Millioner Riksdaler Banko-sedlar nu genast hållas Kongl. Majit tillhanda för upphandling, helst inom Ilandet, af erforderlig Spasmål, som genom Direktionens öfver Allmänna Magäzins-Jtnrättningen föranstaltande skall spridas till behöfvande Orter, dock under förbehåll, att desse Två Millioner ju förr dess hellre återgå till deras rätta och egentliga bestämmelse , hvadan den Spanmal , som utborgas, bör så fort ske kan och om möjligt är inom nästkommande års utgång vara betald , samt de så väl härför som för kontant försåld Spanmal inflytande Bankosedlar till Banken i behörig ordning från Allmänna Magazins - Inrättningen lefvereras för att till Silfver-uppköp användas • 2. Att uti Tiqvider om köpt Spar/mål af Allmänna Magazins-Inrättningens Förråd må emottagas myntadt och omyntadt Silfver till ett värde, som fullt motsvarar hvad Silfver mot Bankosedlar gäller, och hvilket värde Vi i underdånighet anhållit att Kongl. Maj.-t må i Nåder täckas låta genom Direktionen öfver Allmänna Magazins Inrättningen för hvarje Qvartal kungöra; Kommande det sålunda inflytande Silfver att till Banken , i afräkning å hvad Uppå ofvannämnde Två Millioner Riksdaler är användt, lefvereras, och uti Liqviden härom beräknas i Bankosedlar efter samma värde., hvartill det af Magasins-Inrättningen blifvit emottaget: 748 RlisdagSiBeslutet. 3. Att Kongl. Majit eger uppå RiksgäldsKontorets Garanti och dess Obligationer inom. och utom Riket upptaga ett Lån i Silfver till belopp af Två Millioner Riksdaler emot Sex procents
Vid sådant förhållande har motionären, uti hvars framställning Kontrakts-prostarne Wåhlander, Emanuelsson och Rundgren samt sedermera aflidne Prosten Arosenius instämt, derföre hemställt, att Rikets Ständer, på det att de reparations-arbeten, som erfordrades för den herrliga tempelbyggnadens framtida bestånd, skulle kunna fortsättas, . måtte medgifva, att det, för meranämnde domkyrkas reparerande, under sistförflutna Riksdag anvisade lån å 25,000 R:dr B:ko finge till uuderstöd utan återbetalningsskyldighet för samma ändamål förvandlas. Utom denna till Stats-Utskottet remitterade motion, har Utskottet, genom remiss af den 7 sistlidne Juli, fått emottaga en af Kongl. Maj:ts forbeinälde Befallningshafvande och Domkapitlet i Linköping i underdånighet gjord framställning derom, att Kongl. Maj:t måtte till Rikets nu församlade Ständer aflåta Nådig Proposition, angående oinförmälda låns förvandling till anslag; men hvilken framställning Kongl. Majit, enär samma fråga, genom derom väckt motion, blifvit Rikets Ständers pröfning underställd, funnit icke föranleda annan åtgärd Slals-Ulshollels Ullålande N:o 237. 3 än handlingarnes öfverlemnande till Stats-Utskottet, på det att de uti dem uppgifna förhållanden måtte vid frågans behandling komma under öfvervägande. Enligt ett bland de Utskottet sålunda tillställda handlingarne befintligt »Besigtnings-Utlåtande», afgifvet af arkitekten vid Kongl. Öfver-IntendentsEmbetet, Professoren C. G.
G ägghvitor vispas till hårdt skum, G äggulor vispas en half timme med 1GU gr. finsiktadt socker, 8 å 30 bittermandlar rifvas och läggas däri, så 80 gr. potatismjöl och sist hvitorna, hvarpå det genast sättes i ugnen att stå väl en halttimme. Lilian. Sjuksköterskor utbildas å SofialicmraeL (Stockholm) Valhallavägen, snedt för Floragatan. Föreståndarinnan, Fröken E. Storckenfeldt, träffas där alla söknedagar kl. 12 — 2 e. m. B. (feltryck 513): Utmärkt vackra passande mönster finnas i Fröken Lundbergs tapisseribod, Drottninggatan 50. Att hyra är priset 10 öre per dag eller 50 Öre per vecka. B. Innehållsförteckning. Emma Sparre; af J. N — g. (Med porträtt.) — Napoli; poem af Nina — g. — Indirekte; af Ave. V: » Nits Ingridsson ». — Iduns skollofskoloni. — Bad och baddräkter; hedersomn. svar å prisfrågan X X I, af Lilian. — Iduns månadsrevy; af Otto Sjögren. — Stor pristäiling. — Minneskonst; ett litet afslö- jande för Iduns läsarinnor, af Pq. — Miss Dorothy Tennant, Stauleys trolofvade. (Med porträtt.) — Teater och musik. — Striden om hjärtan; ur ett kvinnolifs historia; af Johan Nordling (Forts.). Förslag till matordning för veckan 9 — 15 juni. — Allmännyttigt. — Helsovård — Syltning. — Inläggningar. — Fönsterträdgården. — Bakning. — Klädedräkten. — Prisfrågorna X I X — X X I. Tällingens utgång. — Frågor. - Svar. — Breflåda. af Professor A l l m. t e l e f.
Den Aflöning, som, efter uteslutande af LotseriStatens 20,285 R:dr med derunder beräknade 245 T:r Sp:ml, Utskottet nu föreslår att, i enlighet med 1824 års reglering, å Tionde IIufvudTiteln uppföras, utgör för Sp:ml under Sp:m:l in „ Lönerne. natura. P™nmgar. X:r 929. Förvaltningen af Sjö— ärenderne, med Sjö— Chartae-Archivet 18,720. — Chefens för Flottans Expedition 2,400. — ■ GeneralAdjutants-Ex peditionen C920’ — 13,612. Flottans Stationer i Carlscrona, Stock holm och Götheborg 642.3. 41 2,495: 36. Betänkanden, N:o i5r. 341 Transport 435,535:36. och då det nu antagne värdet för Span neraålen å 5 R:dr T:n utföre* 32,ii5. — falifver Summan R;dr 467,600: 36. Då ifrån förra Aflönings-Anslaget Penningar R:dr 44*j4S6: 3j. 3. Sp:ml in natura g54g T:r a 5 R:dr „ 47,745: 389.2.3.: .39.. 3. aldrages det nu föreslagne 467,650: 36. - återstå, att till Anslaget för FörsvarsVerket i allmänhet öfverflyttas, Penningar R:dr 5,g5o: 44- 3.
BondeStandet har Utskottets i berörde ämne under N:o 149 afgifne Utlåtande blilvit återremitteradt, i grund af dervid gjorde anmärkningar. Hos H. R. o. A. är anmärkt af Hr Grefve Gyllenborg, Johan Henning, att Utskottet, utan allt omdöme tillstyrkt, att en skuld för ifrågavarande arbete skall ifrån RiksgäldsContoret af StatsVerkets Öfverskotter ersättas, ehuru i Hr Grefvens tanka, Lån för HufvudTitlarne icke bordé äga rum, helst det läge i öppen dag, att, genom HufvudTitlarnes skuldsättning och lånens godtgörande sedermera af StatsVerkets öfverskotter, StatsAnsIagen öfverskridas med en total rubbning i Statsregleringen och beräkning af StatsUtgifterne, hvarförutan föreskriften om de sednares fördelning på vissa HufvuuTitlar illuderas och Betänkande n, N:o a5i. a35 förvandlas till en död Bokstaf utan betydelse och inflytande; samt af Hr Rosenqvist af Åkershult j Fredr. Leonh.j att dä de till Lejonbackens ombyggnad upprättade kostnadsförslag finnas behäftade med samma fel och oskickligheter, som kostnadsförslagen öfver Götha CanalByggnad samt icke upptäckas kan hvart 120,000 R:dr tagit vägen, som blifvit nedgräfde i Lejonbacken, någon Summa, utöfver det årliga Byggnads-anslaget för Stockholms Slott ej heller bör beviljas; hvarjemte Hr Friherre Klingspor j Fredr., uppgifvit och utredt anledningarne till missförhållandet emellan de vid sista och denna Riksdag förekomne förslag å Byggnadskostnaden; i anledning hvaraf Hr Grefve v. Schwerin, Fredr. Bogisl., samt Hr Dankwardt j Magn. Georg j yttranden och upplysningar afgifvit.
D e t är för att pappa skall kunna få arbete, så att han kan taga er tillbaka, förstår ni. » Men rösten stockar sig i hans hals, och hans hederliga unga ansikte darrar af gråt. » Det är hårdt, » mumlar han som för att ursäkta sin svaghet, » det är så hårdt att lämna dem, madame. » Louise K o p p e ler sitt vackra leende af uppmuntran och lägger sina händer på de smås axlar: » Jag vet det, min vän, » svarar hon, » jag förstår er, men j a g skall taga vara på dem. » Från en Nordiska museet närstående person ha vi mottagit följande uppsats med begäran om dess införande i Idun, något som vi med nöje tillmötesgå. Gamla lappar. Till I d u n s läsarinnor! JP^elt säkert är det endast få damer, som &lt;bs ?Gb ej hafva en korg eller låda, i hvilken minnen af deras äldre elegans eller djupa hvardagslag i form af lappar finnas kvar. MM Nästan lika säkert är också, att endast undantagsvis dylika reliker komma till användning för det af ägarinnan afsedda ändamålet. Förrådet ökas och ökas, till dess att ett lapptäcke, de snälla » myrfruarnas » säck eller nå- got dylikt uppslukar det, och så kunna de gamla lapparna ej längre berätta sin historia. V i veta en annan användning, som med ens skulle ställa lappkorgarna i kulturens tjänst. V å g a vi bedja Iduns läsarinnor att hjälpa ossV D e tyg, i hvilka en tids människor klädt sig, eller som de på ett eller annat sätt användt i sina bostäder, hafva ur kulturhistorisk synpunkt i flere afseenden ett ganska stort intresse. E n riktig uppfattning t. ex. af dräktens form och karaktär i allmänhet är knappast möjlig utan kännedom om stoffet; som bidrag till kunskapen om en tids inhemska industri eller från utlandet införda varor kunna tygprofven lämna god ledning, åtskilliga andra synpunkter att förtiga. Man har också i utlandets stora konstindustriela museer börjat anlägga samlingar af tygprof, hvilka visat sig kunna vara af stor nytta såväl för forskare som konstnärer och fabrikanter. Man har naturligtvis börjat med att samla det äldsta — det hvars tillvaro är mest hotad, och som ofta också är det vackraste. Praktstycken af fängslande skönhet hafva på detta vis kommit i dagen.
Dervid har jag låtit bero; Men, då Högstberörde KonungaBref af 1762 stadgar, att UnderRätt i Stad inom Fjorton dagar, och på Landet inom En månad ifrån den dag ändteligt Utslag gifves, skall vara förpligtad, att till HofRätt, eller annan ÖfverRätt insända dess Ransakning och Dom uti brottmål, som böra OfverRätts granskning underställas, vid bot Tre Daler Sunt för hvarje dag någon dermed öfver nämnde tid uteblifver, hvilket stadgande uti 1774 års Bref är förnyadt på de skäl , att brottslingar genom långvarigt fängelse ej måge ställas uti för svårt lidande och straffet för dem icke sakna det eftertryck, som det genom skyndsam verkställighet till den brottsliges rättelse, eller skräck och varning för allmänheten äga bör, samt till förekommande deraf, att Statsverket, öfver nödvändigheten icke må betungas med Underhållskostnad för fängslade personer; Och då dröjsmål att utlemna Protocoller till annan myndighet, för vidtagande nödiga åtgärder, medför alldeles lika’ skadliga följder, som dröjsmålet att till Öfvermätt insända ransakning uti Underställningsmål , har jag ansett äfven lika och enahanda ansvar i båda fallen böra äga rum, hvadan jag ock uti underdånig skrifvelse till Kongl. Majit den den I nästledne Maji framställt nödvändigheten af en till sådant ändamål ledande förklaring. __ I anled-; jfustitiwOmbudsm. EmbetsBerättelser.
Nämnde förhållande har efter den 30 nästlidne Juni, då sednaste Halfårs-uppgift afgafs, undergått den förändring, som inhemtas af nedanstående uppgift för den 10 derpåföljde September: Sedelsltuld: a) Utelöpande sedlar 36,359,081: 78. b) Dito invisningar och insättnings bevis 5,618: 94. 36,364,700: 72. Depositions-skuld: Behållning, tillhörande allmänna verk och inrättningar samt bolag och enskilde personer 3,765,702: 38. Sedeloch depositions-skuld 40,131,137: 35. Obegagnade andelar aj Kreditivoch Låneförlag: tillhörande Depositions-Afdelningen . 4,796,248: 28. d:o Låne-Afdelningen 3,122,311: 22. 7,918,559: 50. Härifrån afgå, jemlikt stadgandet i 116 § af Banko Reglementet 4,578,925: — Summa Sedelstock 43,470,771: 85. Skillnad häremellan och maximi-beloppet af Sedelstock, beräknad enligt 116 § i Banko-Reglementet 240,334: 66. Bankens Guldoch Silfver-till g ån g: Dukater. Af Statslånefonden på utrikes ort innestående: hos Handelshuset J. H. & G. F. Baur 225,825: 66. Sedelstocken får derutöfver utgöra . 30,000,000: - Summa R:dr 43,711,106: 51. Myntadt, gångbart, i kassa liggande . Utländskt mynt Omyntadt Hos Kongl. Myntet till förmyntning . Innestående på utrikes ort: hos Handelshuset P. Siemsen & K:o . 17,062: 38. S. Heine 76,860: — J.H.&G.F. Baur . 77,490: 83.
Med afslag å Utskottets hemställan i denna punkt beslöt Bonde-Ståndet, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta utreda, huruvida icke, till fördel för rörelsen och gemenskapen emellan de Skandinaviska rikena, den åtgärd vöre lämplig och borde vidtagas, att vederbörande auktoriteter, som hade uppbörd af statsmedel om händer, berättigades och förpligtades att vid uppbörden emottaga hvilketdera landets silfvermynt som helst efter dess rätta silfvervärde, samt, om så pröfvas nödigt, till en kommande Riksdag afgifva nådig framställning i ämnet. Punkten 2 (sidan 3) bifölls. S. D. Föredrogos Lag-Utskottets: Betänkande JVS 60, i anledning af motioner om förändring i stadgandena angående giftomannarätt, som biföll»; samt 382 Prot.-Utdrag den 13 Juni 1866 'Memorial M 61, i anledning af Riks-Stånderrs skiljaktiga !beshft vid förehafvande af Lag-Utskottets Betänkande JK 57 och Memorial M $9, öfver motioner om förändrad lagstiftning angående panträtt i lös egendom; och godkändes deh af Utskottet uti det nu föredragna Memorialet föreslagna voteringsproposition. Den 13 Jani. Från Hoglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Företogs val af en ledamot att, fl Ridderskapet och Adelns vägnar, deltaga uti innevarande års revision af Statsverkets samt Bankens och Riksgälds kontoret* tillstånd, styrelse och förvaltning, i stället för Kapitenen vid Kongl. Maj:ts Flotta Sven Adolf Carlsson Lagerberg, hvilken nämnda uppdrag sig afsagt; och blef dertill utsedd Kapiten-Löjtnanten i Kongl. Maj:ts Flotta.
Han begärde derföre proposition kil afslag af denna Herr Grefwen och Landtmarskalken frägave derefter, om Nidderskapet och Adeln bifölle, at för Drabant-Lorpsens rakning 9 hastar pä HoftStallet singe underhållas, Ropades Ja» ytterligare ftagave Herr Landtmarffalken, vm Ridderskaper och Adeln affloge, at, wid infallande Lxcrcice, Drabant-Loipseu skulle begagna sig af nastbelagne Rusthallares hästar. Ropades elfwen Ja. Grefwe körner önffade, at i sadant fall nägon wille upge förflag til penningar, at inköpa hastar at denna c^oips. Friherre bjerta, .axel, trodde sig kunna göra ec förslag, ehuru det wal icke skulle smaka en witz Lor-ps, för hwilken ban förut just icke more altför angenäm. Han skulle neml. kunna peka ut et stall, der hastarne wal födas, men föga arbeta. Dec wore ^riilleiis-Stallet. Skulle Konungen sinna nyttigt, at de derwarande hastar af Drabant - Den 27 Mars.- 1145 bcmt-^orpserne nyttjades, upstode icke mer nägvu förlägenhet om penningar lil upköp af Drabant, hastar. Herr Grefwe» och Lanvtmarskalken rrindrade, at detze frägor nu icke kunde uptagas. Femte och sjette kunckerne biföllos oförändrade. Uplastes följande; Utdrag af ki-otocollet, hällit hos Riksens Högloft. Ständers Bewiilnings-Utffott ivid Riksdagen i Stockholm den 26 Mars i8io. S. D. Trenne af de kexpeÄive Ständen, nemligen Högloft. Ridderffaper och Adeln, Högwördige Präste-Sjtändet och Wallofl.