Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sådan är den förklaring jag ansett mig föranlåten att vid detta tillfälle afgifva. Den har endast åsyftat att framställa rätta beskaffenheten af de anmärkta yttranden, som innefattas uti meranämnda af mig den 3 och 7 Mars aflåtna embetsskrifvelse!', och alt visa huruledes dessa yttranden icke bol t kunna föranleda till misstydning och klander. Jag bär genom denna förklaring blott velat undanrödja allt skäl till anmärkning emot ofvanberörde del af min tillryggalagda embetsutöfning, och, om jag häruti lyckats, skall jag finna mig ersatt för det smältande obehag, hvaraf jag, sjuk och frånvarande, i den senaste tiden blifvit träffad. Ulfåsa den r/j Februari 15341 • Sl ferneld. Att H. Ex. m. m. Hr Baron Stjerneld lider af en rheumatisk åkomma af den beskaffenhet, att han ej kan lenina sina rum, samt ännu mindre skulle kunna företaga någon resa under närvarande årstid, intygas, så väl på redan aflagd embetsed, som ock genom denna min edliga försäkran: så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ. Ulfåsa den 14 Febr. 1841. L. M. Hjertstedt, Med. Chir. Mag:r, Stadsläkare i Wadstena.” I sammanhang med hvad Frih. Stjerneld sålunda upplyst, och med fullkomlig kännedom om de tvänne förvaltningars nuvar. financiella tillstånd, hvilka jag såsom t. f. chef förestår, anser jag mig, vid detta tillfälle, kunna och böra afgifva den högtidliga försäkran, att cabinettscassan, sedan beloppet af den lili StatsUtsk. uppgifna brist blifvit fyidt, Den 27 Februari f. m. icke häftar för någon skuld, för några till densamma förskjutna medel eller några förbindelser af livad namn de vara må, samt att Colonialdepartementet eller den s. k. Barthelemy fonden utöfver de i cabinettscassans SlulsUtsk. meddelade räkenskapssammandrag upptagna och i StatsUtskis betänk.
Jag nämner icke dessa förhållanden i afsigt att derigenom rättfärdiga mig, eller mina åtgärder under senaste missvexten; jag behöfver lyckligtvis icke det förra, ty de senare hafva svarat till ändamålet, derom äro icke tankarne delade inom orten åtminstone, och några andra vitsord torde vara öfverflödiga. Månget opåkalladt Socknestäms-protocoll vittnar ock derom, att man rättvisade mina åsigter såsom öfverensstämmande med mängdens egna. Man kände, att jag icke' hade annat mål, äfvensom jag nu med denna underdåniga framställning icke äger annan afsigt, än den, att visa, det den principen i undsältnings-väg, hvilken jag följt, såsom egentligen anbefalld, ehuru sällan rent tillämpad, är otvifvelaktigt den rätta, samt att man bör, så vidt man kan, med conseqvens följa ett system, som man anser rigtigt, anspråken och orediga begrepp till trots. Jag sökte uti min förra underdåniga Fem-årsberättelse visa detta vid redogörelsen för undsättnings-åtgärderna efter 1826 års missvext; och då nu tvenne missvexter således öfvergålt Wermland, utan att Staten förlorat genom afskrifningar något af de lemnade penninge-underslöden, ej heller med något sken af sanning den aflägsnaste backstugusittare i Wermland bevisligen svultit ihjäl, hvilket ofta händer uti det rika London, bland detta ställes concentrerade population, och på continentens bördigaste trakter; torde den slutsats kunna dragas, att principen, hvarefter här handlats, förtjenar en Ländsk. 5-årsberättelse öfver Wermlands Län. 2 I O 1 ~ * fr “1U” - ■ J'* v »* v-vj ' “ , Alt Wermlänningarne icke allmänt klagat öfver Landshöfdingens radicala grundsatser att låta dem betala hvad de fått, under det andra orter omkring dem förunnas afskrifningar, torde också visa, alt man anser principen som riklig och äfven med temporära uppoffringar önskar den mätte göra sig väg* till allmän båtnad.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 Jan. 1860, kl. 12 midd. tillåtandei anledning af vackt motion om rättighet får Hypoteksförening arne i riket att utgifva depositionsbevis m. m. Uti en hos Hedervärda Bonde-Ståndet väckt motion har Riksdagsfullmägtigen Ola Lasson från Christianstads län, med afseende icke allenast derå att beredande af tillräckligt rörelsekapital utgjorde ett ibland de kraftigaste medlen att befordra ett lands utveckling och välstånd, ulan äfven å angelägenheten för den åkerbrukande jordegaren att i händelse af behof kunna göra sin förmögenhet till större eller mindre del af rörlig beskaffenhet, föreslagit, att de särskilda Hypoleksföreningarne i Riket Banko-Utskottets Memorial M 15■ n i Riket måtte tillåtas att å de värden, hvartill delegarne hafva belåningsrätt, som icke begagnas, få utgifva depositionsbevis åt samma delegare å 5 R:dr R.mt valör, att i allmänna rörelsen gå och gälla lika med de enskilda bankernas sedlar, äfvensom att det på bemälde delegare kunde få bero att genom vederbörande Hypoteksföreriings Direktion diskontera dessa summor, eller med andra ord att Hvpoteksföreningarne måtte tillerkännas enahanda sedelutgifningsoch utlåningsrätt, som de enskilda bankerna, hvilket för Hypoteksföreningarnes delegare borde medföra en väsendtlig fördel och jemväl syntes vara fullt rättvist, då de säkerheter nämnde delegare nedsatte voro af lika och någon gång måhända af bättre beskaffenhet, än de som ställdes af delegare uti de enskilda banker.
9,500 tunnor Rödfärg å 7 R:dr 66,500: — 218,523 Sktt Tackjern å 9 R:dr 50 öre 2,075,968: 50. 5,976 Sk® Gjutgods, hvaraf en del åstadkommits omedelbart, eller utan omsmältning af tackjern, en del genom sådan omsmältning, å 16 R:dr öfverhufvud 95,616: - 152.929 Sk® Stångjern å 21 R:dr 3,211,509: — 14.929 Sk® Jernmanufaktur och Stål ä 35 R:dr 522,515: — Summa Riksmynt 6,907,508 Landsh.-Emb. ult Slöra Kopparbergs län und. ber. för åren 1856—1860. 82. 10 Stora Kopparbergs län. Brännerier. Vägar, flottbroar, färjor. Grindar. Gästgifverier. Postskjuts. Af brännerier hafva under ifrågavarande fem år i länet förekommit ett större med 600 ä 800 kannors daglig tillverkning samt fyra mindre, bland hvilka dock endast ett af de sistnämnde under året 1860 varit i gång samt erlagt afgift för en beräknad tillverkning af 1,8 3 7,33 kannor. 4. Kuinimmikatioiis-anstalter och varubyten. a) Landkommunikationer. Tabellen N:o 8 utvisar antalet af gästgifverier vid utgången af ifrågavarande tiderymd, antalet af årligen i skjuts utgångne hästar, längden af allmänna lands-, häradsoch sockne-vägar, samt statens och kommunens kostnader för anläggning af nya och förbättring af äldre vägar Med afseende å jordmånens och trafikens beskaffenhet är vägarnes tillstånd i allmänhet godt. Från Westmanlands gräns till trakten af Hedemora, der vägen är förlagd på en sandås med inblandad kullersten, förblifver den deremot vanligen lös, djup och sporrig, oansedt de åtgärder, som till densammas förbättring tillförene vidtagits.
Pä andre siösten i Riket mä, i enahanda nödfall, och blott tills widare, derom bestutas gemensamt af Landshöfdingen i Länet och Provincens Högste Mililair Befäl, hafware, samt Konungens Nådiga befallning emedlertid begäras och afwak?as. Smärre Police anstalter i Städerne, säsom Husportars och luckors stängande under upplovptt, Husägar: es tillsyn öfwer sina hus och hu-chönders öfwer sitt tjenstefolk och arbetare, föreskrlfwes efter weder, börandes pröfning och tillfällets behof. §. 6. Stad eller ort, hwarest upplopp eller upp. tor timar, till hwars dämpande antingen er. fordras hela den pä stället warande Militairstyrkan, eller troupper ifrän andre ställen mä. ste commenderas, mä, genom General, orvres, förklaras wara i krigs tillständ intill desi sä. dant, genom enahanda ordres, äter förändras. I följe häraf och sä länge detta tillständ fort. far bör allt hwad Krigs. Articlarne Militairen föreskrifwa, sä wäl i 2. Cap. oin krigslydnad, som i ,4. Cap. om myteri och uppror, hwilka brott afgöras wid Ständrätt, af samma Ständ, rätt tillämpas och sättas i werkställighet blott i afseende uppä befallande och lydande af den Militair, som under upploppet och till desi full. komliga dämpande blifwit anwänd. §. 7' Den 19 September. §93 §. 7. Den kostnad, som ärfordras till dämpande af ett utbrustit upplopp och af Statens tillgängar mäste förskjutas, ersäkus Kronan cst deraS gods « tost och fast. som öfwertygas, att hafina warit upploppets anstiftare och hufwudsakelme befordrare, elter under upploppet sig s) förb utit, sorn i. Momentet i 4 §. härofwarr omtalar.
Någon votering derom kan således ej blifva grundlagsenligen gilltig i förstärkt StatsUtsk., hvarför någon voter:s-propos. i ämnet ej kan till bifall framställas. Den sednare voter:s-propos:n åter kan ej annat än gillas. Jag anhåller derför om Hr Landtmts propos. till afslag å första votei':s-propos:n. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. godkände Utsk:s förslag till voter:s-propos:r i denna punkt. Ropades ja och nej. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller vördsamt, att de båda särskildta föremålen för propos:n måtte åtskiljas i Den j6 September e. ra. den framställning Hr Frih. o. Landtm, behagar till Ståndet afgifva. Den första propostn angår organisationsfrågan, deruti 2 Stånd stannat emot 2, och deri jag lika med Frih. Cederström anser, att StatsUtsk. inträdt på ett område, som icke tillhör detsamma. Den andra åter är en anslagsfråga, som torde särskildt få förekomma, och vid hvilken jag ej har någon erinran att göra. Uppå derefter framställda särskilda propos:r, blef den första voter:s-propos:n afslagen och den sednare godkänd. Den föreslagna voter:s-propos:n godkändes. 23:dje punkten. Undert. Ridd.Secre t.: Då i den nu upplästa delen af StatsUtsk:s utlåt, är intaget, att R. o. Ad;s beslut i denna fråga ej blifvit meddeladt, så får jag medgifva, att genom en försummelse af mig har uti prot.utdr. icke blifvit upptaget det beslut, hvarigenom R. o. Ad. förklarade sig icke vilja bifalla Utsk:s förslag i denna del. Prot.utdr. rör:de StatsUtsk:s utlåt.
Fröt. 184S. 3 Sami i5 Haft. t 46 Hör li'l Constitutions -Utskottets Memorialj N.-o 16. deni förutan, tillkämpas. Tiden är nu gynnande att med ära och bifall göra uppoffring af Piiksskadliga Stånds-privilegier. En annan tid skall man må bända icke ens kunna räkna sig till förtjenst, att frivilligt underkasta sig en sådan uppoffring. Ex prötocollo, Karl Kullberg. STOCKHOLM, Ecksteinska boktryckeriet, 184 5. Hor till Constitutions-Ulskottets Memorialj N.o 26. 1 Af Herr Ekholm: ”Emot Höglofl. Constitutions-Ulskottets nu till Rikets Ständer aflemnade Förslag till representationens ombildning, får jag på följande grunder mig vördsammast reservera. Utskottets segrande hälft har nemligen grundat dess Förslag på bibehållandet af den inom Nationen icke särdeles uppburna Ståndsrepresentationen med tillägg af ett nyskapad t Stånd, bena randt det Femte. Emot en så beskaffad sammansättning, om än sammanbragt inom färre eller tvänne Kamrar, kunna med skäl många och vigtiga inkast göras. I historiskt afseende lärer väl numera vara uppdagadt, att Sveriges närvarande Ståndsfördelning icke kan sägas grunda sig på urgammal häfd. Sjelfva Stånden hafva småningom uppstått och utbildat sig med ganska olika gestalter och lynnen under särskilda tidehvarf. Deras inflytelse och politiska rättigheter hafva knappt bättre stöd än statshvälfningar och tillfälligheter. I Statsrättligt afseende förekomma såsom nödvändiga consequenser af den ide, hvilken ligger till grund för detta system, att i allmänhet Börd, Embete eller förmögenhets besittning gifva representationsrätt, antingen sjelfskrifven eller, der val ega rum, bunden vid Ståndet eller corporationen; att Ståndets eller corporationens
Hvad vidare beträffar de betänkligheter, som blifvit härledda derifrån att bansträckningen skulle redan på något sätt vara bestämd derigenom, att, vid sista riksdagen, medel skulle blifvit beviljade till den från vestra stambanan vid Falköping utgående liniens fortsättning från Jönköping åt den inre delen af Småland, så, utom det att Laga-dalen väl icke kan egentligen eller i främsta rummet anses utgöra denna inre del, så hvila dessa betänkligheter, för så vidt de afse någon genom ifrågavarande anslag bestämd riktning, pä ett fullkomligt misstag. Enligt hvad Expeditions-Utskottets förslag till underdånig skrifvelse, JVs 124, pag. 292, utvisar, nedsatte Rikets Ständer det af Kongl. Maj:t för sådant ändamål äskade anslag. 5,750,000 R:dr och beviljade endast 1,300,000 R:dr till påbörjande och grundläggning af sådana arbeten å södra stambanans norra del frän Falköping till Jönköping, som fordrade en längre tid till deras fulländning. Någon bestämmelse i afseende å banans riktning emellan Jönköping och Finjasjön finnes således icke i detta Rikets Ständers beslut uttalad. Likaså innebär det ett fullkomligt misstag att, sedan Kongl. Maj:t vid sistlidne riksdag framlagt förslag till ett jernvägs-system för hela riket, äfven upptagande en från södra stambanan utgående bana, som på Statens bekostnad skulle ledas genom Östergötland till den vestra stambanan vid Katrineholm, detta system skulle blifvit af Rikets Ständer afslaget. Af Expeditions-Utskottets förslag till underdånig skrifvelse, JVs 124, pag. 290—291, synes att, beträffande frågan om antagande af ett visst system, Rikets Ständer yttrat: »dels att sådant vore alltför tidigt, enär undersökningarne i afseende på flera utaf de jernvägslinier, som skulle ingå i det föreslagna systemet, ännu icke hunnit företagas, än mindre afslutas, Stats-Utskotlets Utlåtande M 86.
Herr M. Bagges Memorial, om Kronans ansvarighet för enskildas, af Publike Ämbets-, och Tjenstemän, förskingrade medel, jemte Herr Bagges dervid munteligen gjorde tillägg. Statssamt Allmänna Be,s värs och Ekonomi-Utskotten: > Herr Abr. J. Iliessleiters Memorial, an-, gående upprensning af Clara Sjö. B e v i 11 n i 11 gs-Ulsk o t tet: 1:0 Herr Huldts Memorial, °m förän-, drad Classificätion af Stockholms Borgerskap, till Bevillnings utgörande, hvaruti Herr Leffler , i afseende på Götheborgs Stad instämde. Protocolls-Utdrag. 12?f) 2:0 Herr J. Haganders, om grunden för brand försäkrad fast Egendoms Bevillningsvärde. 3:o Herr C. Lagerstrands, om ändring i yissa delar af Bevillnings*-Förordnin^en. 4:o Herr C. J. Hammars, om frihet för Städerne från Salu-accis. 5:o Herr Jacob Lindström, om upph,äfvaride af de uti Bevillnings - Stadgans 3:dje och /['.de Art. bestämde afgifter. 6:0 Herr Santessons, med förslag till åtskillige ändringar uti Bevilhiings-Förordningen. - Bevillningssamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskotten:- 1:0 Herr J. Langenbergs Memorial, orri Brännvins-bränniiigs-råttighet för Stads-jord i mån af Hemmantalet. 2:0 Herr J. Förhänders'ömériviss obehindrad Brännvinsbrännings-rättighet för Städernes Borgare. 3:o Herr J. II. Ekstrands, om ändring i särskildte delar af Kongl. Förordningen om Bränn vins-bränning den 20 Dec. 1815. 4:o Herr H. Bjuhrs, om vissa förmåner för Svenska Glas-hruken. B aneo-Utskottet: 1:0 Herr M. L.
Direkttn insända de erforderliga upgifterna, och derjemte ålägger HofRtnes AdvokatFiskaler att hålla noga hand öfver att denna skyldighet fullgöres. Jag har ingen anledn. att anse Embetsverken vara så försumliga i fullgörandet af sina skyldigheter, att icke dessa upgifter blefve lika ordentligt insända VIII H. 15 226 Den 12 September. som nu. 1 alla fall ar det lyckligtvis icke händelsen, att af de R. o. Ad:ns medlemmar, som önska utöfva sin representationsrätt, så många försättas antingen i omyndighetseller cessions-tillstånd, att detta skulle kunna leda till R. o. Ad:ns uplösning. Jag vågar derföre, under åberopande jemväl af de skäl som jag vid föregide Riksdagar anfört, anhålla om bifall till Betänk. Hr Arnell, Gustaf Fredr.: Jag medger visserligen det olämpliga deruti, att icke alla samhällets medlemmar äro underkastade samma forum med afseende på lagskipningen, och det skulle ur denna synpunkt vara skäl att bifalla Utslcs Betänk., men å andra sidan kan jag icke vara blind för de olägenheter som derigenom skulle för R. o. Ad. upstå. Våra HäradsRir förestås t. ex. än af ordinarie domaren och än af en tillförordnad, och derigenom händer att somliga saker glömmas. Jag tror derföre, att HäradsR:na skulle komma att insända högst ofullständiga upgifter, och att Riddarb.Utsk. skulle råka i stort bryderi vid poletternes uttagande. En annan orsak hvarföre jag hyser betänklighet vid att bifalla förslaget, är, att domaren icke är ålagd att utarbeta tinget på stället, hvarigenom händer att handlingarne och till en del äfven arkivet ena dagen förvaras i en ända af häradet och andra dagen i en annan ända. På så sätt förkomma icke sällan både handlingar och akter, och jag vet till och med exempel då en tillförordnad domare slarfvat bort domboken. Det är visserligen sannt, att den tillförordnade domaren blef ålagd arrest, men domboken kom icke derigenom till rälta.
Förvåning och fasa afspeglades i deras anleten. Sedan alla ingångar till byggnaden väl tillbommats gaf herr Klas befallning till några af knektarne att från olika sidor sticka huset i brand. Snart sågs en svag rök tränga ut från olika håll och småningom blifva alt intensivare. Kort därpå slog elden likt korta slokande tungor ut ur springorna, kretsade en stund utanför och drog sig åter in för att där fortsätta förstöringsarbetet. Det växande dånet och lukten af branden läto de innestängda genast ana till vidden af den fara, som hängde öfver dem. Förtviflade rusade de till fönstren och uppbröto desamma i afsikt att kasta sig ut. Men en tät rad af framsträkta spjut afhöll dem från fullföljandet af denna afsikt. Herr Klas stod mörk och hotfull och ledde det hemska skådespelet. Och vid hans sida vandrade Kirsti med satanisk ifver uppmuntrande honom i hans förehafvanden och uppeldande hans mod, då det hotade gifva vika. Branden tilltog småningom mer och mer. Nu upptäkte man Elins af smärta förvridna ansikte i fönstret till herr Kurcks rum, hon sträkte fram fingret med vigselringen och ropade med ett genomskärande ljud: Dyre Klas, skall ej din egen ring rädda mig! Den hjärtlöse, af svartsjukans dämon behärskade och af jungfru Kirsti inspirerade maken uppfattade detta som en ny smädelse. Vredgad drog han ut sitt svärd ur skidan och afhögg det framsträkta fingret. Elin sågs för ett ögonblick digna ned, öfverväldigad af smärta; men sedan hon något hämtat sig samlade hon ännu sina sista svaga krafter för att nå en utväg till räddning. Hon fattade den nyss födde, sträkte honom mellan växande rök och lågor fram till sin make och ropade gråtande: Klas, rädda dock din egen son, om du låter dess moder förgås i lågorna! Han ville ej längre höra några böner från detta håll, tviflet i hans bröst hade nu mognat till öfvertygelse. Kallt och hånfullt afgaf han sitt svar: Brinn med ditt barn, du sköka! Detta barn är icke mitt utan Olofs! Denna hjärtlösa grymhet syntes djupt gripa till och med öfriga utanför stående.
Om Utskottet anser det förtjena afseende, så kommer det .till Ständerne, och vi få Den 9 Juli i e. m. då se det, i annat fall har Motionairen rätt att få veta skälen för afslaget; detta är formen, all annan behandling är olaglig. I afseende på Lagförslaget är att anmärka, det Utskotten icke kunna få Ständernes yttrande derom, enär något förslag ej blifvit uppgjordt. BaneoUtskottet eger rätt väcka frågor om Banken, och sammanträda med Lagutskottet, samt sedan inkomma med förslag, då Ständerna på en gång få se förslaget, och pröfva om det förtjenar antagande. Jag anhåller om återremiss af Utlåtandet. Hans Excellence Herr Grefven och La.nd.tMar Formen af Statsoch BancoUtskottens nu föredragne Utlåtande, att då Utskotten i ett Utlåtande sammanfört, dels anmälan om behofvet af ny förbättrad Lagstiftning för Banken, hvarom fråga kunde väckas och behandlas, på sätt 87 §. RegeringsFormen för Civil Lag bestämmer, och dels framställning om ändring i Grundlagsenlig väg af 72 §. RegeringsFormen, rörande hvilket ämne Hans Excellence ansåg sig icke kunna meddela någon proposition; kunde endast den förstnämnde delen af Utskottens Utlåtande nu till Ridderskapets och Adelns afgörande framställas; och hemställde Hans Excellence derföre, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid den del af Statsoch BancoUtskottens förevarande Utlåtande, Den 9 Julii e. m. sorn angår en förbättrad Lagstiftning för Banken, gjorde anmärkningar böra föranleda till återremiss deraf. Ropad :s Ja. Företogs till pröfning Statsoch BancoUtskottsns den ic sistl. Junii under N;o 5 afgifne, och den 26 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, om någre lämplige ansedde stadganden för framliden, i afseende på så väl första Enheten, som underafdelningarne af det metalliska myntet i silfver» Herr Tham, Wolrath:
Det förhållande, nyssnämnda uppgift utvisar har, efter den 30 nästlidne Juni, undergått den förändring, som ådagalägges af nedanstående redogörelse för den 8 September. Sedelskuld: Utelöpande sedlar, invisningar och insättnings-bevis 39,283,460, 35. Depos it iöns-skuld: Behållning, tillhörande allmänna verk och inrättningar samt bolag och enskilde personer 8,634,219, 49. Sedeloch depositions-skuld 47,919,998, 09. Obegagnade andelar af kreditivoch låneförlag: tillhörande Depositions-Afdelningen . 7,000,553, 87. d:o Låne-Afdelningen 4^029,143, 41. 11,029,697, 28. Härifrån afgå, jemlikt stadgandet i 116 § af Banko Reglementet 5,380,475, - Summa Sedelstock 53,569,220, 37. Skillnad härimellan och maximi-beloppet af Sedelstock, beräknad enligt samma § 513,274, 52. Summa Runt R:dr 54,082,494, 89. Bankens Guldoch Silf v er till g ån g: Dukater. B: dr Silfver i E:mt. Myntadt, gångbart, i kassa liggande . 45,541. 4,012,928, — Utländskt mynt 682,416, 08. Hos Kongl. Revisorernes Berätt. ang. BankoverJcet. 2 10 Öfversigt af Hankens hela ställning. Dukater. R:dr Silfver i R:mt. Innestående på utrikes ort: Hos Nord-Tyska Banken i Hamburg 1,717,262, 91. „ Handelshuset Peter Siemsen & K:o i d:o 159,5 1 5, 92. d:o S. Heine i d:o 1,705,853, 33. „ d:o H. J. Merck &
Oberäknadt den villervalla i formell hänseende, som härigenom skulle uppkomma, och som troligen icke afhjelpes endast genom en förändring af myntbcstämningslagen, skulle otvifvelaktigt ett beqvämt tillfälle yppa sig att kunna i penningetransactioner narra deu i sådane saker okunnige, dä den nya bancoscdelsriksdalern kommc att betyda en r:dr r:gs, i st. f. att man sedan 40 är vant sig alt anse den lika med 1r:dr itjsm. Vid förra remissen framställde jag exempel, huru i likartade fall i förra tider, enkor och dylika personer blifvit narrade, och förekommes detta ingalunda genom kungörelser, dessas uppläsande på predikstolen och dylika åtgärder, hvaraf de personer, som här äro i fråga, vanligen icke laga någon kännedom. Ehuru jag egentligen icke fäster någon vigt vid hvilken myntenhet man väljer, gifver jag företrädet åt Frih. Wredes, i Hr Gripensledls reservation antagna förslag, alt dertill välja 16 sk. b-.co, eller 24 sk. r:gs, derför att 100-delen af denna myntenhet, eller med antagande af decimalsystemet, den lägsta blifvande myntafdelningen k o namie alt ungefär motsvara den lägsta som nu preglas eller sk. b:co, vanligen kallad en styfver (riksgäld), hvilken sista benämning den också gerna kan bibehålla, och alt derigenom med största lätthet de gamla och nya myntbenämningarne kunde förvandlas lill hvarandra. Beträffande namnet på den nya myntenheten, så, om någon betänklighet skulle möta antagande af namnet krona, föreslår jag ett annat, carolin, återkallande kära minnen, och som ej kan föranleda förvexling med något nu brukligt.