Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
PROFESSOR C. M. FIIRST I LUND BEHANDLAR ÖRONSJUKDOMAR. o e Belltelef. 1197- " Wfå Order pr post eller telefon expedieras omgående. Allm. telef. » [17271 T * » N. P 8 N finnes ännu att fä komplett från årets början. N:r 7 utgår den 1 april o c h åtföljes af tredje häftet a f bilagan, s o m är afsedd för MÄN OCH MÖDRAR. Denna bilaga o m FLELSOYANNEN BREFLÅDA. Angelägen. NÅGOT BREF MED INNELIGGANDE FRIMÄRKEN OCH REKVISITION Å EN ÅRGÅNG SKAND. MODETIDN. HAR EJ INGÅTT. blir 7 häften och innehåller ensamt så Sat sapienfi. I DEN AF EDER FÖRKÄTTRADE UPPSATSEN STÅR TYDLIGT FRAMHÅLLET, ATT NATURLIGTVIS mycket som en bok för 2 kr. Dess olika kapitel afhandla: V I. Själfbefläckelse. LEFNA DS OMKOSTNADERNA VARIERA PÅTOLIKA ORTER. Skälen för denna afhandling. ATT DET EMELLERTID IINNES MÄNGA FAMILJER, SOM II. Hvad vi mena med mannens släktlif. V I I. Sedlighetsbrott. måste EXISTERA PÅ DENNA ÅRSINKOMST OCH TILL fortplantningsverkV I I I. D e veneriska sjukdomarna. OCH MED ÄN MINDRE — äfven här i Stockholm III. D e manliga I X. Nattsidor af Stockholmslifvet. tygen. — KAN VÄL EJ GÄRNA VARA ER OBEKANT. OCH DET VAR det PROBLEMET DET HÄR GÄLLDE ATT LÖSA. Utvecklingen till manbarhet, yngX. Det gifta ståndet, dess förmåner, EÖR ÖFRIGT LIDA EDRA INVÄNDNINGAR AF MÅNGA frestelser och dietetik. lingaåldern.
M e n om jag n u antar, att andra med mig äro så lyckliga att hafva flere stycken så vore det kanske litet mycket att vilja skryta så der » uppEn o. XII. Palett i plysch, silke och| guld. Modellen härtill fås af ett gratulationskort i denna form. K a n förstoras om man vill. N u broderas på plyschen i silke och guld en större eller mindre bukett eller VII. Garnityr till en vagga eller vagn. Så länge blomma. Så ritar man från början ett så stort stycke det ej är omodernt att taga emot storkens små prei plyschen, som ett fotografikort eller medaljongkort senter, blir ofvanstående snart sagdt en nödvändighet Detta stycke klippes bort; men en nätt och derjemte en kärkommen present i hus, der den upptar. kant vikes och förses med tjock guldtråd som ram. kära gästen väntas. Gör då de små lakanen 106 N u sättes fotograrien in, paletten fodras, stoppas lätt, cm. långa, sätt en vacker mellanspets, samt dessutom att det hela blir kullrigt, fodras ytterst med röd saytterspets för densamma. Och så ett stort, i rödt tin. I det öfre lilla hålet sättes en liten rosett samt broderadt n a m n; detta öfverlakanet. Underlakanet ett par pressade eller konstgjorda blommor. H a r endast ytterspets. Små namn i bägges nederkant. man dertill ett hemarbetadt staffli, som passar till Örngotten likaledes omglfvas af mellanoch ytterpaletten, (i nödfall kan den bindas fast, så att den spets samt förses ett stort namn. Örngottet är 48 sitter säkert) så tror jag att den lilla presenten blir cm. långt och 36 cm. bredt, dock beroende på egen särdeles nätt. Ebon Hoi. smak och huru stora dynor man har. V i l l n i derjemte ge ett litet täcke, så tag detta i röd yllesatin, 81 cm. långt, 79 cm. bredt. V i l l n i deremot ha detsamma i blått, så bör ni taga namn å lakan etc. XIII. Prydnad för smörgåsbordet.
— Hvad nu särskildt den nu förevar:de punkten angår, så återkommer jag till hvad jag nyss sade, eller att motivet derför ligger ganska öppet att finna, utan att man behöfver att, såsom den siste värde talaren gjordt, söka det annorstädes, och detta motiv är att, då Staten ålagt ifrågavaride hemman ett onus utöfver deras ordinarie skaller och derföre ansett sig böra befria dem ifrån andra utskylder, så hafva komiterade trott det vara vida lämpligare att borttaga delta särskilda onus och i stället låta de, med afseende derå nedsatte utskylderne, utgå oafkortade. Att detta skall leda till förenkling är obestridligt; och att Konungamakten skulle förlora något derpå, att 1465 r:dr 13 sk. 7 rist. öfver flyttas lill bevillningen, det betviflar jag högeligen. Hr Printzensköld: Om komiterade hade föreslagit att utbyta ifrågavartde utskyld emot någon annan, som egde grundskaltsnatur, och som således varit oberoende af R. Sus beslut vid hvarje riksdag, skulle jag gerna deruti hafva instämt; men då icke så sig förhåller, utan man vill bortskänka en ordinarie ränta, hvaröfver R. St. ensamt ej ega rätt att disponera, för att bereda ersättning genom sådana utskylder, som R. St. hafva uteslutande rätt att bestämma; så har man, om också ej mycket, likväl i den mån som summan utgör en del af Statens ordinarie inkomster, minskat Konungamaktens rätt, att öfver dessa inkomster disponera, öfverlåtit rättigheten i detta fall åt R. St. allena. Det är denna method, alt så småningom minska Konungamaktens trygghet och dess förmåga att upprätthålla sin sjelfständighet, som jag för min del, i hvilket fall som belst, skall söka att bestrida och efter yttersta krafter motarbeta; hvarföre jag anser den nu föredragne punkten böra afslås. Hr von Hartmansdorff: Denna punkt förekommer något mörk. Törhända är det mitt fel allena.
I anseende till Hemmans uppskattning iakttages noga, icke allenast att hwarje Hemmansdel hänföres till den Clasi, hwartill den efter sitt wärde hörer, utan afseende derä, att en annan lika stor del af samma Hemman, i anseende till olika godhet, blifwit i annan Clasi uppförd, utan ock, att Hemman och HemmanSdelar, i wärde öfwer de i Tariffen bestäm, de Clasier, taxeras efter de grunder, som der. före äro i Förordningen fastställde och genom exempel upplyste. Wärdet ä Hemman samt Stadsjord och andra Lägenheter, beräknas ef. ter ett medium af de i Orten gängbara priser wid de senast afflutade köpe.afhandlingar, hwar. om upplysning af Lagfarts-Protocoll och Upp. börds. Längder bör sökaS: Skolandes derjemte behörigt afseende hafwas ä Arrenden och Hälf. ten-bruk, hwarigenvm kännedom säkrast erhälles om Egendomars afkastning, som alltid blifwer hufwudgrunden för deras taxering. 16. Wid bedömandet af de SkattskyldigeS Inkomster bör, ibland annat, afseende hafwas sä wäl ä deras mer eller mindre widsträckta rörelse och antalet af de personer, hwilka de i sine Handteringar sysielsätta, som ock ä det mer eller mindre kostsamma lefnadssätt de föra. 17. Den Den 11 October. 45 17. Den i 2. §. af 1. Art. stadgade ser. ssillta Bewillning för Hustru och hemmawaran. de Mantalsskrifne Barn, bör alltid i Taxerings. Längden serskildt päföras Mannen eller Fadren, utan att hopräknas med desi öfriga Bewillmng, samt af honom owillkorligen betalas, änskönt nägon af dem för enskild egendom eller Inkomst taxerades. 18. Tjenstfolks personliga Skydds.afgift efter Tariffen Nw 2. päförcs Husbonden, som answarar för desi betalande, med rättighet att af Tjensthjonets lön derföre göra sig ersatt.
Enligt Bikets Högloft. Ständers vid sistförflutna riksdag fattade beslut, skulle utlåningen emot pant af låne-banko-obligationer upphöra från och med början af 184-6, men de derförinnan utgifna län få fortfarande qvarstå. Vid nästlidet års slut utgjorde beloppet af utestående lån emot berörda pant 45,132 r:dr 5 sk. 3 r:st„ banko; och enär någon anledning till förändring af hvad sålunda stadgadt blifvit, ej förekommit, torde, i afseende på utlåningen mot pant af låne-banko-obligationer, följande föreskrift få, i stället för §§ 174, 175 och 176, i blifvande Banko-reglemente inflyta: 20:o Obligationer af Låne-banken, härledande sig från dess före år 1830 gjorda upplåningar, få icke i Banken belånas. För de lån, hvilka emot berörda pant utestå oliqviderade, erlägges fortfarande 5 procent ränta årligen; och så snart Banko-lånet med obetald ränta uppgått till lika belopp med obligationen och dess upplupna ränta, skall i allmänna tidningarna derom 3:ne serskilda gånger tillkännagifvas, Banko-Utskottets Betänkande, N:o 42. 13 samt, med upptagande af så väl obligationens som lånets nummer, summa och namn, utsättas en preskriptionstid af ett år, inom hvars förlopp låntagaren, så framt han önskar att obligationen vidare begagna, eger att till liqvid sig infinna, vid påföljd, att Bankens skuld i annat fall emot dess fordran qvittas samt obligationen, såsom fullt infriad, afskrifves och dödas. Egande Fullmäktige att äfven hädanefter låta infria Låne-banko-obligationer, då sådant af innehafvarne äskas. De föreskrifter, som afse sättet för återbetalning till Banken af lånen emot pant af fastighet och återbetalning i silfver, äldre fastighets-lån, öfrertagna frän statsverket samt lånen till städer och korporationer, och hvilka föreskrifter igenfinnas uti 177, 178 och 180 §§ af Banko-reglementet, 21:o torde få oförändrade gälla till efterrättelse.
Banco efter en för hela tiden uträknad medel-curs, till 11.364: 5. 2. hvarå anspråk blifvit gjordt. Hvad sålunda å ena och andra sidan förekommit, har Utskottet tagit i öfvervägande och dervid funnit den af Kongl. Stats-Contoret, vid liqvidens uppgörande, följda grund vara den rätta och öfverensstämmande med de för lönens utbetalande gifna föreskrifter; och som för öfrigt några bevekande omständigheter för Doctor Collins efterlemnade, å utrikes ort vistande arfvingar icke förekommit, tillstyrker Utskottet, alt deras anhållan, att utfå ofvanberörde löneskillnad, må lemnäs utan afseende. Slockholm den 12 Mars i834> STOCKHOLM, 1834! h°* J“Yfxixvén» Stats-UIskottets Utlåtande IV.-o 23. j t N:o 22. Antom till Exp.-Utst. den 21 Mars tl. la. Utlåtande 3 i anledning af Rikets Ständers Revisorers åreni83o och i83a afgifva Berättelser3 till Rikets Ständer3 om samma år verkställde granskningar af Statsverkets med dertill hörande allmänna fonders tillstånd3 styrelse och förvaltning åren 182/3 18283 182g och i83o. Efter tagea kännedom af Rikets Ständers Revisorers förberörde frän samtlige Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade Berättelser, samt vederbörande Verks och Auctoriteters i anledning deraf afgifne utlåtanden, jemte Utskottet i öfrigt meddelade upplysningar, får Utskottet na till Rikets Ständers närmare pröfning anmäla de i samma Berättelse förekommande ämnen, i den ordning de af Revisorerne blifvit upptagne. i83o års Revisions Berättelse. §• »• (Pag. 4-6.)
Nu, ehuru genom Kongl. Brefvet den 22: Februari innevarande ar, och Kongl. Kammar - Collegii derpå grundade Kungörelse af den 21, sistlidne Mars, angående försäljningen af den Fromma Stiftelser anslagna Krono - Tionde - Spannmål, blifvit förjklaradt, det Stockholms Allmänna Barnhus, såsom, enligt hvad ofvan ■ berörd t är, stäldt under inseende af Ofver - Ståthållaren, ej vore inbegripet under de angående öfriga Fromma Stiftelsers Öfverskott» - Spannmåls förauctionerande gifna föreskrifter; likväl, och då Utskottet förmodar, att i händelse den nyssnämnde Inrättning tillhörige Krono-Tionde-Spannmal, hvilken Kronan ej beliöfver inlösa, Ange, på samma sätt, som den öfrige Barnhusen och Hospitalen anslagne Tionde-Spannmålen, på Auction, uti mindre poster, af högst 10 tunnor i hvarje utrop, verkställas, skulle Barnhuset icke komma att tillskyndas något synnerligt lidande, men en ganska betydlig forman för vederbörande Tiondegifvare beredas, från hvilken’ förmåns tilJgodonjutande desse Tiondegifvare icke skäligen synas böra vara mera än den öfrige till Fromma Stiftelser skattskyldig© Ali* mogen undantagne; alltså tjllstyrker Utskottet void; 458 Den 12 Juni. vördsamligen, det Biksens Hoglofl. Ständer matte i underdånighet hos Kongl. Maj:t anhålla, att så framt, icke hågra särdeles vigtiga omständigheter sådant hindra, med försäljningen af den Stockholms Allmänna Barnhus tillslagne Krono-Tionde-Spannmål måtte få förhållas på alldeles samma sätt, som<i i anseende till öfriga Fromma Stiftelser, blifvit, genom Kongl. Instructionen för Seraphimer - Ordens-Gillet den 28 April 1791 samt Kongl.
Friherre Adlerbeth, Gudmund Göran, anllöll, såsom Ordförande uti Expedirions - Utskottet, att enär samma Utskott de sistförflutne Riksdagarne å Riddarhuset haft sine sammanträden, hvilket äfven vore för Utskottet af vigt, då de föregående Riksdagarnes Expeditioner och Handlingar, hvilka Utskottet ofta behöfde hafva till hands, i Riddarhus-Archivet förvarades, Expeditions - Utskottet äfven under denna Riksdag måtte få begagna det så kallade Secreta Utskotts-rummer. Grefve von Schwerin, Fredr. Bogisl., anmälte, såsom Ordförande i Bevillnings - Utskottet, att samma Utskott tillförene begagnat Secreta Utskotts-rummet, hvilket rum, såsom mycket rymligt och stort, vore mera lämpligt för Bevillnings - Utskottet, bestående af 48 personer, än för Expeditions - Utskottet, hvars Personal endast utgjorde 12 personer. Den 4 December. Herr Grefven och Landt Marskalken förklara* de, att sedan Riddarhus-Direction uti Dess till Ridderskapet och Adeln vid innevarande Riksdag afgifne Riksdags* Berättelse , af anförde skäl hemställt, att utom Riddarhus,LJtskottet, något annat Utskott aldrig hädanefter mätte i Riddarhusets öfra våning få begagna rum; så hada redan sistledne gårdag Constitutions Utskottet erhållit Riddarhus Utskottets tillstånd att fa under denna Riksdag nyttja det i nedra våningen befintlige, åt Musikaliska Academien förut upplåtne rpm, hvadan och då nu mera, endast det ifrågavarande Secreta Utskott'-rummet vore å Riddarhuset ledigt, hvilket ruin åter ensamt icke kunde vara till>äckligt för Rtviilnings Utskottet, som alltid arbetade pä tvenne Divisioner, Herr Grefven och Landt Marskalken af sådan anledning hemstälde, art Secreta Ut,kotts rummet mitte till Expeditions-Utskottets begagnande upplåtas.
De industriidkare, hvilka hittills varit förläggare för ortens väfvarebefolkning och jemväl under den sednaste tiden, med enskilda uppoffringar, låtit tillverkningen af bomullsväfnader fortgå, för att icke betaga nämnda befolkning dess snart sagdt enda utväg till arbetsförtjenst, se sig dock numera urståndsätta att dermed än vidare fortfara, helst afsättningen af dessa väfnader, oaktadt priset derå icke blifvit höjdt i förhållande till råämnets dyrhet, likväl så förminskats att de hopade lagren icke medgifva näringens fortsatta drifvande i den omfattning, att arbetarne deraf kunna egu full sysselsättning och såmedelst förvärfva en torftig utkomst för sig och de sina. Den stockning i näringslifvet, som sålunda inom orten uppstått och hvaraf de menliga verkningarne ännu mera ökas Bih. lill B. St. Prop. JY1 101. derigenom, att förlid ne års potatisskörd derstädes var af särdeles svag beskaffenhet, har redan bland den fattigare befolkningen spridt nöd och elände samt ingifver allvarliga farhågor för möjligheten att, utan understöd af allmänna medel, under den närmaste framtiden fylla de nödvändigaste hfnadsbehofven. Med åberopande af dessa förhållanden hafva Örby, Thorestorps, Surteby, Berghems, Sätila och Seglora pastoratsboer inom Marks härad, genom dertill å allmänna kommunalstämmor utsedde ombud, hvilka i hufvudstaden sig inställt, hos Kongl. Maj: t gjort underdånig framställning om en snar mellankomst från det allmännas sida till lindrande af den talrika, fattiga och arbetslösa befolkningens betiyckla ställning. Af de till Kongl. Majit ingifna, på husförhörslängderna grundade förteckningar öfver de personer inom ofvannämnda pastorat, som af väfnadsslöjden haft sin hufvudsakliga utkomst, inhemtas, att dessa personers antal uppgår till 10,470, deraf likväl 1,021 personer äro fabriksarbetare, till hvilkas underhåll fabriksegarne äro skyldige att bidraga.
Efter detta måls fullföljande hos Kongl. Svea Hofrätt, afdömdes detsamma der den 6 Maj 1851 på det sätt, att emedan det, emot hvad Gäldenären först i vadeinlagan hos Hofrätten påstått, destoheldre måste antagas, att med den af honom den 19 Juli 1844 å skuldsedeln på 3,000 R:dr Banko tecknade försäkran, att han för reversérade beloppet med utfäst ränta ginge i full och proprie borgen, varit afsedt, att han för hvad förskrifvet vore iklädde sig borgen såsom för egen skuld, som han inför Rådstufvurätten förklarat, att den 22 Febr. 1847, då han utfärdade sin omtvistade skuldsedel, han redan varit, till följd af borgensförbindelsens ordalydelse, från sin omförmälta borgen lagligen fri, hvilket kunnat äga rum endast så vida borgen varit ingången såsom för egen skuld, i hvilken händelse, jemlikt 4 § af Kongl.
Försäljningsmedel för kreatur, furage m. m 18,362: 83. Betäckningsmedel 4,153: -—• Anmärkningsmedel och restitutioner 419: 66. Balans till år 1860: Credit. Balans från år 1858: Utgifter: Medikamenter och sjukvård 1,496: 85. Transport och underhållskostnad för landtbeskällare 9,208: 69. Upphandling af inventarier och förbrukningspersedlar m. m 11,724: 96. Beklädnad till stallbetjeningen 3,768: 22. För hingstars underhåll på ridstallet i Upsala 872: 26. Balans till år 1860: Summa 60,374: 57, — 156 — § I Stuteriets spanmålsoch furage-räkningar visa, att den fasta egendomen dels i arrenden och dels genom eget bruk lemnat nedannämnde afkastning: Råg , 153 tunnor 244 kappar. Halm 20,026 » § 2. I fråga om stuteriets kreatur meddelar räkenskapen följande redogörelse: Behållning från Behållning år 1858. Tillkomst. Afgång. till år 1860. Vallack i 1. 1. Oxar 28. 28. Tjur :. i. 1. Under revisionsåret hafva från detta stuteri blifvit försålde 5 hingstar och i 4 ston till ett sammanräknadt värde af 8,498 R:dr. Högsta betalningen för försåldt hästkreatur utgjorde R:dr 910: — Lägsta dito » dito » » 121: — Medelpriset b dito » » 447: 26. § 3. De särskilda, räkenskaperna vidfogade redogörelserna för stuteripersonalens pensionsfonder upptaga dessa fonders behållning vid revisionsårets utgång på följande sätt: å fonden för stuteriets tjenstemän samt desses enkor och barn R:dr 30,996: 93g. å dito för stuteriets stallbetjente, deras enkor och barn » 485: 54. § 4.
BevillningsUtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af skiljaktiga beslut inom Respective RiksStånden, angående Stämplade Pappers-afgiften. XXXVI!. B. 275. XXXVIII. A. 23g. XLIII. B. 104. XLVI. A. 3o3. LI. B. 246. LII. A. 89. E. 89. — i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande angående Stora SjöTullsBevillningen. XLI. B. 338. XLVI. 292. XLVII. A. 241. 3oo. A. 3ot. A. 35p. A. 447. XLVIII. 3. A. 4. Lill. B. 236. LVI. A. 47. LVU. 3o9. LIX. B. 320. LX. Å. 29. LXVI. B. 69. A. 72. E. 72, 3o4- — i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets först afgifne Betänkande, om Tull å Spannemål. XLII. B. 74. XLIX. 27. A. 164. Lill. B. 123. LVI. A. 226. LXI. B. 115. LXII. A. 62. LXIV.E. 78. — i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande om befrielse eller lindring i Bevillningen för KronoLotsar eller Lotsdrängar. XLV. B. 45 r. XLVII. A. 194. L. B. 179. A. 281. LIV. B. 165. A. 214. —- angående Porto-afgiften för Inrikes brefvexiingen. XLV. B. 453. XLVIII. A. 36. L. U/179. A. 281. LVIII. B. 55. LX. A. 28. LXI. B. 115.
Presle-Slandet har en derstädes af Herr Professoren Grafström väckt motion blifvit till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet remitterad, i hvilken motion anföres: att den år 1832 i Haparanda inrättade högre Apologist-skola egentligen hade till ändamål att bereda tillfälle till inhemtande af allmän medborgerlig kunskap, förberedande för näringarne och industriel verksamhet; att detta ändamål visserligen vunnits, men att deremot i bemälde Skola saknades tillfälle att inhemta jemväl de kunskaper, som öppnade inträdet på iärdomsbanan och beredde en nödig embetsmannabildning, hvilket förhållande vore desto menligare, som Piteå stad, der en Trivial-skoia funnes inrättad, vore så aflägsen, att kostnaden för resan dit utgjorde ett hufvudsaklig!, binder lör de i Haparanda och landsbygden deromkring boende ynglingar att af samma skola sig begagna; att det vore desto mera nödvändigt, att i Haparanda Apologist-skola undervisning meddelades jemväl uti de ämnen, hvilka uteslutande tillhörde lärdomsskolan, som i trakten funnes en talrik Finsk befolkning, hvilken ej förstode Svenska språket, och bristen på prester och andre tjenstemän, kunnige i Finska språket, vore så stor, att, vid förhandlingar med allmogen af denna stam, tolk vanligen måste begagnas; att lararne i nämnde Apologist-skola väl sökt att på enskild väg afhjelpa den brist på offentlig undervisning, som i förevarande hänseende egde rum, men att sådant dock ej varit tillräckligt, utan behofvet af skolans utvidgning vid en tilltagande folkmängd allt mera låtit känna sig, serdeles sorn i de sednare åren lärjungarnes antal för hvarje år ökaLs, och skulle hafva tilltagit ännu mera, derest en lärdoms-class varit med skolan lörenad. I anseende härtill har motionären föreslagit, att en lärare måtte anställas i Haparanda Apologist-skola för de ämnen, sorn uteslutande tillhörIlih. till Ii. SI.
Må det tillåtas mig att anföra ofvannämnde insändares slutord: » Läggen blott icke dessa rader ifrån eder, utan att hafva fattat beslut att, med ert förslag och tanke i frågan, draga ert strå till stacken! Och sätten det genast i verket, att ej morgondagens glömska omintetgör stundens goda föresats. » välkommet: För att förse 100 stolpar 1 meter högt med ett skyddande öfverdrag, användes 2 kg amerikanskt harts, 3 kg stenkolstjära och 7 hektogr. ordinärt fett. Detta upphettas tillsammans i en järnkittel, hvarefter 4 hektogr. bränd gips och 4 hektogr. slammad krita tillsättas och väl inblandas. I denna heta blandning doppas stolparne hastigt 1 m. djupt och rullas genast i fin, ren sand, hvarigenom ett snabbt torkande, fast öfverdrag bildas. - Ett annat sätt, som användes i Norge, att åstadkomma varaktiga stolpar, är att ett stycke öfver jordytan borra ett hål i snedlutande riktning till stolpens midt och hälla kopparvitriol i öppningen, som sedan tillstänges medels en tapp. Kopparvitriolen sprider sig inom hela stolpen och förhindrar träsaftens jäsning, hvilken just är orsaken till förruttnelsen. D e minsta bidrag mottagas m e d tacksamhet. i Idun. Redaktionen. Stenia. Lilly. U p Veckan, Husmoderlig almanack. Maj. I början af månaden bruka sjöarne vara fria från is — detta är tecken till, att tiden för innanfönstrens uttagning är inne. Fönsterbågarne rengöras från pappersoch vaddrester, innan de flyttas till vindskammaren; de yttre fönsterrutorna tvättas och poleras, hvarvid hvar och en husmoder använder sitt eget bepröfvade sätt. — Äfven andra saker, som blifvit använda under vintern, såsom eldgafflar, lampor, pälskläder och yllepersedlar m. m. flyttas undan, lämpligt förvarade. Dyrbara ljuskronor skyddas för flugor medels lätta, luftiga öfverdrag.
Danco-Utskottcts älgärd höft Borgare-Ständer förekommit, att dä en enda Ledamots mening icke Lagligen kan werka ett emot Pluralitetens tanka stridande beslut, hade Herr Biskopen Friherre östörner8 bestridande och gjorde Protest emot Herr Ordförandens preposition, icke bordt medföra hinder för Utskottets öfrige Ledamöter alt stg pttra och med mälet behörigen förfara; altsä fann Ständct med anledning as RegcringS-Formens stadgande i dcft s6 §, akt detta ärende borde till Banco-Utskottct äler förwisas, och saken återställas i det skick, den war före Herr Baron KIorner8 anmälte protest emot Herr Ordförandens proposition, sä ätt Utskottet mä wara vbetagit att, efter omständigheterne, saken företaga och afgöra; önskandcs Borgare-Ständct, att ju förr dcft häldre den afgifwande Relationen mä warda till Riksens Ständers klans frän Banco-Utskottet öfwerlemnad. Och skulle genom detta Protocolls Utdrag Högloft. Banco - Utskottet af Ständets sälunda gjorde anmärkning och fattade beslut er häl! a del, samt de Re-> spcctivc Mcd-Ständen wördsanit och wänligen underrättas. Iste kuprg. kx krotocostci. Ist. keterron. S. D. Pä skedd anmälan biföll Ständct, att det af en serskild CommittLe författade och till Högloft. Lon - 1214 Den 2 Vctober. ConstitutionS-Utffottet öfwrrlemnade projekt lill cn Tryck» frihets-Förordning mö genom wälbemälte Utffotts försorg genast fö till tryckning befordras, hwarom wörd» sam och wänlig underrättelse ffulle meddelas genom det» ta Protocolls-Utdrag. 14c supra. Lx protocolio 14. peterson. S. D. I öswerensstämmelse med Högloft.