Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
H a n får d o c k allt för snart reda på, hurudan hans verkliga ställning är, o c h bringas nära förtviflan; det enda s o m ännu håller en gnista m o d vid lif hos h o n o m är Lisa, s o m älskar h o n o m, trots det att ej ens h o n själf nu längre kan tro på något giftermål d e m emellan. Emellertid får Olof veta, att faderns testamente icke kan vara laggilt; denna underrättelse mottages af hans far m e d oförställd belåtenhet, medan den hos hans styfmor bringar hennes brottsliga instinkter till mognad. H o n söker förgifta styfsonen, m e n hennes plan blir röjd, innan den hinner utföras, o c h den stackars kujonerade mannen blir nu för en gångs skull, under inflytande af sin vrede öfver hustruns brottslighet, herre i sitt hus o c h förvisar henne från hemmet, hvarpå Olof inställer sin tilltänkta sjöresa o c h förlofvar sig m e d sin Lisa. Samtliga de spelande löste högst förtjänstfullt sina uppgifter, en o c h annan rent af mästerligt. Fröken Rustan åstadkom en synnerligen realistisk bild af den leda bondhustrun, o c h hr Hagman som hennes beskedlige mes till man verkade o c k i D U N 1895 mycket trovärdigt. En verklig triumf firade hr dLWahl i Olofs roll, s o m låg utomordentligt väl för hans temperament, o c h likaså hr V. Lundberg i en biroll, » fattig-Johan », hvilken lian utmejslat till en på kornet träffad typ af dråpligaste verkan. Fröken Borgstre,ns Lisa, hr Adarnis Erker o c h hr L " véns pratsamme » skålknalle » voro o c k hvar l ö r sig förträffliga prestationer. Den fulltaliga o c h distinguerade publikens bifall var det allra varmaste, o c h sist framkallades författaren o c h hyllades m e d en präktig lagerkrans. Södra teatern har framfört ett tyskt lustspel, » Två vapen » af firman Blumenberg o c h Kaäelburg, hvars framgång dock torde bli föga långvarig, då det, tiots en och annan lustig scen, i det hela verkar banalt o c h tröttande.
Då ärendet emellertid enligt sin natur innefattar frågor, hvarom icke bör stadgas utan Rikets Ständers medgifvande, och förslaget derjemte i vissa afseenden är beroende på anvisandet af nödiga medel, samt dessa delar af förslaget icke lämpligen kunna afskiljas och särskildt behandlas; har Kong). Majit velat härigenom, för erforderlig granskning, i nåder meddela Rikets Ständer det sålunda utarbetade förslaget i Sammans. Stats-, Lagsamt Alim. Besv. o. Ekon.-Utslets Betänkande JV2 34. 3 sin helhet, och i sammanhang dermed, samt för den händelse förslaget, i hvad det afser erläggandet af premier för rofdjurs dödande, vinner Rikets Ständers bifall, utaf Rikets Ständer äska ett belopp af 50,000 R:dr årligen, att från och med början af nästa statsregleringsperiod såsom förslagsanslag till belöningar för rofdjurs dödande uppföras å Riks-statens 7:de Hufvudtitel; hvarjemte Kongl. Maj:t föreslår, att i sådan. t fall de nu befintliga jagtkassor inom de särskilda länen må öfverlemnas till vederbörande landsting att efter deras ompröfning användas; viljande Kongl. Majit efter emottagande af Rikets Ständers svar, företaga den slutliga pröfningen af frågan samt om Stadgans utfärdande i nåder förordna;» varande den nådiga Propositionen åtföljd af dels det deri omförmälda förslag till ny Jagt-stadga, dels de i Stats-Rådet och Högste Domstolen i ämnet förda protokoll, hvilka handlingar blifvit i tryck bland Rikets Ständer utdelade.
Man smickrar sig, måhända — nekom det ej — icke utan all sjelftankbarhet, att på detta sätt få, med trollkraftiga lättfattligheter, för inbildningsförmågans väldanade sinnes-gåfva, framställbargöra den egenkraftigt odlingsbara fullfärdighet, som stämplar känslodaningen och tankevidden hos sammanhängiga tänkare och öfvertydliga vältalare. — Förundre man sig ej öfver denna Svenska, och vågom ej kalla den barbarisk! Görom dess uppfinnare rättvisa. Är * Läsaren behagade observera att alla här förekommande uttryck aro hemtade ur Svenska Akademiens handlingar. Ins.ligen hafva de trott, att en sådan språkodiing, genom sin aktiva frihet, skulle kämpestarkt bekraftiga Smakens antag-liggörelse, och upplyfta nationerna undan dårskaper, laster, villor och brott till den förståndsriktigaste förnuftsmessighet och gerningsdrift i vitterhetsyrket. Och hvad är väl mera nyttiggörande i sinnesnaturens (Örståndsvidd? Florilegium. Då genom denna akademis inrättning smaken stadgas och utbredes, skola de allvarsammare vetenskaperna vinna en gladare drägt, mera älskansvärdt skick; — slöjderna drifvas med en lättare hand, sederna antaga mer ärbarhet etc. (Sv. Ak. Handl. ) Utländingen skall med förundran lära känna ett folk, värdigt att täfla i Smak och Snille med det nya Athén — och Svenska snillets skicklighet, så till vackra som allvarsamma yrken (s. 50). Den förste Gustafs tunga flöt som en ren och strid åder. Biskop Olof Celsius. O, att denne skalden (Voltaire) ägt så snyggt hjerta, som hans penna var förträfflig! Celsius. (Rektor Murberg. ) I Sv. Akad. igenkände jag det lyckliga och mognade snillet, sammansökt att stadga och utbreda smakan. (2. d. s. (Zibet. ) Och månne vissheten af sanningar är allena måttet af deras värde? (Leopold. ) Det gifves ett yrke etc. Detta yrke är skådeplatsen, uppfunnit af jordens välgörande snillen, skyd
Utskottet får vidare tillstyrka, att, på sätt Kongl. Majk äskat, öfverskottet af de indelningsräntor, som förut ingått ensamt till rusthållare vid södra bataljonen af Bohus läns regemente, må, till betäckande af de, genom bataljonens år 1851 än vidare på 10 år medgifna förändring till roteradt infanteri, för Statsverket uppkomna kostnader, varda, såsom hitintills och så länge omförmälda förändring kommer att fortfara, stäldt till Kongl. Maj:ts nådiga disposition. 31:o. Beträffande öfriga till 4:de Hufvudtiteln hörande ordinarie anslag, uti hvilka någon förändring hvarken blifvit af Kongl. Majit äskad, eller eljest ifrågakommit, får Utskottet hemställa, att dessa anslag måtte i den blifvande nya Riks-staten uppföras till oförändrade belopp, på sätt hosföljande tabell Litt. C. närmare utvisar; kommande i följd af hvad Utskottet uti förestående punkter föreslagit och, sedan anslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. för Departementets Kansli-expedition, som för närvarande utgör 2,894 R:dr 32 öre, blifvit för summans jemnande minskadt med 24 öre, Hufvudtitelns samtliga till ordinarie statsregleringen hörande anslag att uppgå till 8,719,380 R:dr Riksmynt eller 32,480 R:dr utöfver hvad nu gällande Riks-stat upptager. Innan Utskottet öfvergår till framställning af de extra anslagen under denna Hufvudtitel, har Utskottet ansett sig böra anmäla tvänne särskilda motioner, innefattande allmännare frågor, angående landtförsvarets ordnande, hvaröfver vederbörande Riks-Stånd genom remisser infordrat Utskottets yttrande. 32:o.
Den siste talarens eget yttrande torde hafva öfvertygat R. o. Ad., att jag icke irrat mig, emedan han sjelf vitsordat min framställning, att rättigheten till krogars anläggning numera icke utgör något privilegium för R. o. Ad., och att då ens sätta i fråga upplifvandet af i4 §• i privilegierna, synes ej lämpligt. Ty om äfven R. o. Ad. skulle bifalla Utsk:s förslag att afsäga sig den ifrågavar. rättigheten såsom ett ännu existerande privilegium, är det icke gifvet, att de 5 sammanstämmande röster, som erfordras för privilegiers upphäfvande, skola utfalla på samma sätt; PresteStåndet, som alltid visat sig ömtåligt om alla slags privilegier, skulle måhända kunna afslå förslaget. Jag inser således icke, hvartill det skulle tjena, att R. o. Ad. afsade sig Dea io April e. m. iaS en rättighet, af hvilken alla andra redan dc facto äro i besittning; och hvad den omständigheten beträffar, att K. M:s Bef:hde icke skola kunna förvägra anläggandet af krogar å säterioch frälsejord, har väl en sådan tydning sedan 1809 blifvit på åtskilliga ställen practiserad, men icke öfverallt, utan en del K. M:s Bef:hde hafva ansett sig oförhindrade att efter omständigheterna pröfva alla sådana ansökningar. Gr. Horn, Claes Fredr.: Sorn jag i egenskap af ledamot i Oecon.Utsk. handlagt denna fråga, torde jag få upplysa, huru Utsk. betraktat den. Utsk. har nemligen ansett rättigheten till krogars anläggning såsom ett ännu för R. o. Ad. personelt existerande, men icke med jorden förenadt privilegium, i likhet med åtskilliga andra personella privilegier för R. o. Ad., som icke äro upphäfna, såsom rättigheten att dömas omedelbart af Hofrätt, tolfringningen och dylikt. I följd häraf har Utsk. ansett den ifrågavar. rättighetens upphäfvande bero på ytterligare concession af R. o. Ad. Gr. Cronhjelm:
Det modwliga hjiirtat han liingtat ~ f t e r fanns endast for de egna fauoiljemedlemmarna. Ha11 ficlr st; utanfiir. Denna sida af koinlig sjalfviskhet iir ingalunda ovadig p i v5r jord och iir hiir sannt tecknad; vi Irliqna dtlt varmastc medlidau (k incd detta stackam x nndras barn D. () fverdriftor f ijrekomma dock i beriittelsens yttre anordningar. Det iir ~ i i l t. es. bra o~mnolikt, ntt en svenslr priistfru, hon mB nu for iifrigt vara huruditn sonr helst, icke ens liter duka for en nykornme~~:: djjunkt. Som ctt slags motivering for hennes sjiilfviskhet fS vi vidurc veta, ntt hon !&gt;var liemnla i latinet och att hon talnde fyra, fem spr5k och at,t bon varit liirarinna i en flickslrola~. J a g tror, att allt detta har bra litet med hennes sjglfviskhet att gora. Den i kvantitativt hiinseende mest hetydande bertittelsen fir ~Styfrnodern)) - den upptager niistan en tredjedel af boken. XQot storre viirde kunna vi l i k ~ i i l ej tillmiita den. Den 18.iiriga Siri iir faderoch nloderlos och diirtill fnttig, s l att hon lniiiste forsijrja aig sjiilf. Hon annonserar i Idnn - Inen hon kan cj antaga nligon af de platser, som erbjudas henne; arbetet iir fiir tungt, och i stallet gifter hon sig med galnle farbror Z., diirtill nppmanad af sin moster. Hennes styfson &amp; r en ung, ~lskriird kandidat och s l iir konflikton fiirdig.
Ridderskäpet och Adelns upply6te bedömande och får jag vördsamt anhålla om remiss häraf till vederbörligt Utskott. 644 t>en 7 Hfartii. Herr Ehrenstam, Samuel Gurtaf: Vid ifrågavarande motion, påminner jag mig hafva åberopat verificationer till uppgiften om Statens förluster, genom ojemn Spaonemåismätning: och jag anhåller nu, att få desse verificationer bestående uti allmänna MagazinsDirectionens KammarContoirs s:ne original intyg, öfverlemna, med den ökade upplysning i ämnet, att1 då nästlidne 1822 års Magazinsräkenskaper blifva tillgänglige för granskning, lärer det årets lika beskaffads föiluster ändock öfverstiga dem jag redan anmärkt. Under det min omtanka sysselsatt sig att kunna undanrödja ojemn Spannemälsmätning , såsom rätta upphofvet till Transportförlusterne, har äfven min tanke varit fästad, vid Spannemålens blotta beräkning efter vigt. Men då jag icke kunnat utestänga de stora hinder, hvilka sjelfmant erbjuda sig deruti: att Svenska Jordeboksräkningen då skulle komma att omskapas: att SpannemAlens godhet väl kan erfaras af dess tyngd; men aldrig gradvis bestämmas uti jemförelse med något mål: att Spannemålsvägning, utan förutgången mätning påkallar dubbelt mera tid och arbetskostnad: att särdeles den oriade Spannemålen, varierar så mycket uti vigten efter olika ålder och årstider, att knappast någon rättskaffens grund, Den 7 Martti. för uppbördsmannens skyldighet dervid skulle kunn* bestämmas: att blotta vigtens antagande uti Spannemålsrörelsen obestrideligen föranleder den snikne, att underhålla och kanske möjeligen tillsätta Spannemålen med sandaktiga tunga ämnen; och ändteligen, att Sveriges allmoge, skulle påtvingas, emot deras vana, att förskaffa sig våra kostsamma våghållancer och vigter» si har jag vid öfvervägande af allt detta, ansett mätning af Spannemål böra företrädesvis bibehållas, med det absoluta h»n: der för missbruk, som jag redan föreslagit, och som (jag bör hoppas denna rättvisa) icke lärer dömas, innan det varder undersökt. N:o io.
Det bör i sanning väcka förundran, att under det hvarje Landets innebyggare inser och bläste erkänna Krono-Betjeningens oumbärlighet, under det han påfordrar hans biträde till skydd' eller hjelp vid hvarje påkommande händelse och ser hans verksamhet oafbrutet' fortgå det ena året efter det andra, man likväl med ett slagshatfullhet och* ovilja, betraktar dem endast som Bondens plågare och vill beröfva dessa tjenstemän alla anspråk på Samhällets omsorg om dess helioder, icke inseende att det ligger i naturen af deras befattning att utfordra det allmännas rätt då det kommer i strid med det enskildtas. Det är under sådana förhållanden, som hvarje Läns-Styrelse, hvilken nitälskat för allmänna ordningens vård, sett sig nödsakad att genom municipala anstalter söka ersätta hvad samhäUsmrättningens ofullkomlighet lernnat ohulpen Sålunda hafva, äfven inom detta Län, Byordningar blifvit utfärdade, Byålderman tillsatte, och särskildta Polisförfattningar i olika Socknar, med fästad t afseende å locala förhållanden, föreslagne och antagne; Men dessa mått och steg äro i allmänhet otillräckliga , i brist på controll öfver efterlefnaden. Folklynnet är ock visserligen icke ännu mognadt för införandet af municipala anstalter. I Vissa Socknar, der nitiska och upplysta Pastorer förstått med klokhet ananda tillämpningen af dylika åtgärder, hafva de medfört någon nytta; 1 längden har den alldeles förfelats. Det ligger ock i naturen af enskifta öf^erenskommelser, att man tror sig lika frivilligt kunna glömma eller frånträda efterlefnaden som man ägt åtaga sig den, hvarföre ock dylika öfverenskommelser sällan hinna öfverlefva sin egen verkställighet; och i allt fall kan man icke förvänta af den enskildte, att han skall ikläda sig det förhatliga kallet att vara väktare öfver sina grannars hemseder och enskifta ehaad. Det fordras, utan tvifvel, härtill den offentliga myndighetens anseende och tvång, hvarförutan alla beslut och tillgöranden stanna vid fromma öUskn stone ingar.
Masts nädigsta propositioner, förordnade trenne Utffott, för ändringar i Lagens stadgande i wista delar, ti! Bewillningens öfwerseende och pätänkta Oeconomista anstallter, komma at hädanefter utgöras af tolf Ledamöter af detta Ständ; hwarom de öfriga rekpeKive Ständen'skulle genom utdrag af protokollet manligen underrättas, kkt lupr». Lx protocnllo. t^ars LeZertkröm. Utdrag af ?»-oroco//-r, haltet hos Hederwärda Bonde - Ståndet i Morrkoping den 19- Martii 1822. Bonde-Ständet, första gängen samladt under en ung Konungs Spira, har af Kongl. Majtts Tal frän Throncn 54 och den Berättelse om Rikets tilständ Han lätit Ständerna föreläsa, blifwit uprördt af twänne olika känflor - saknaden af en Stor och älskad Konung och glädjen öfwer den omwärdnad, hwarmcd Kongl. Mant ester desi tilträde til Regeringen omfattat Sit Folk, Riket och alla näringar. Den rörelse, hwarmcd Kongl. Mant omtalat desi förlust af en huld och älskad Fader, har ej annat kunnat än uplifwa de smärtande känflor som hos et troget folk wiiade sig wid den rysliga händelsen, dä Riket oförmodadt mäste sakna den Konung, som länge bort glädja sina undersätare, och af hwars höga och fvrträffeliga egenskaper Riket wäntade den styrka och sällhet, hwarpä han outtröttcligen arbetade. Ä andra sidan äter — underrättade om det tilstand, hwari Kongl. Majit emottagit Riket och hwad Kongl. Mant under en mängd af olyckor och swärigheter förmätt uträtta til Rikets bestånd, Statswerkcts förkofran och Näringarnas upmuntran och understöd, hafwa ofelbart samteliga Rikets Ständer blifwit intagna af förundran, glädje och den wörduadsfullaste underfätcliga tacksamhet. At inför Kongl.
I afseende å det gjorda yrkandet, alt, vid faslställandet af den nya roteringen, måtte fästas det uttryckliga vilkor, alt rotarne aldrig må kunna åläggas att uppsätta manskap, utan årligen betala vacance-afgift, som inginge till understöd för den gamla roteringen, så anse Utskotten detsamma ega serdeles stöd i den erkända nödvändigheten, att roteringsbördan blifver lättad; men Utskotten tro sig nu icke kunna uppgifva något tjenligt förslag för bringande i verkställighet af ett sådant användande utaf de inflytande rotefrihets-medlen, enär detsamma måste uppgöras med behörigt afseende på olika hårdt roterade landskaps olika behof af lindring uti sin rotering, samt då de föreskrifter, som deri böra meddelas, måste vara grundade på en speciell och local kännedom, hvilken säkrast kan förväntas hos den verkställande-magten; och inskränka sig Utskotten derföre til! en hemställan, att Rikets Ständer må hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, då Rikets Ständer, för deras del, ansåge den gamla roteringen i Riket behöfva understöd, hvartill den nu åsätta nya roteringen i Rikets Ständers tanka, lämpligast torde ku nna användas, så mycket heldre, som Rikets försvarsverk ej lärer kräfva någon tillökning uti indeldta armeen, sedan Statssamt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N',o 204, 5 beväringsmanskapet blifvit att påräkna, Kongl. Maj:t måtte täckas vid nästinträffande Riksdag meddela Rikets Ständer, huruvida Kongl. Maj:t en sådan åtgärd i Nåder gillar och, i den händelse Kongl. Maj:t härutinnan delar Rikets Ständers åsigter, huru och på hvad sätt tilldelandet af detta understöd tjenligast skall kunna verkställas; hvarjemte, och då det synts tvifvel underkastadt, huruvida de nyhemman, som nu blifvit roterade, men ej förut erlagt rotefrihets-bevillning och således varit från rotering alldeles befriade, skola betala en lika rotefrihetsafgift, som de hemman, hvilka förut varit rotering underkastade och derföre utgjort rotefrihets-bevillning, Utskotten anse sig hera hemställa, att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t anhålla, det Kongl. Maj:t täckes meddela Rikets nästsammanträdande Ständer Dess Nådiga tanka i berörde hänseende.
Vi nämna utom de redan sagda endast följande: Lisa i » Ärlighet varar längst », Suzanne i » Sällskap der man har tråkigt », Anais i » Debutanten o c h hennes fars, lady Teazle i » Skandalskolan », Abigael i » Ett glas vatten », Marcelle i » Falska j u - veler », Marie i monologen » Vid vaggan », Puck i » En midsommarnattsdröm », - Pernilla i » Henrik o c h Pernilla », Geneviéve i » En parisare », Jeanne i » Lilla syster », Gerda i » Sveas fana », Bettina i » Abbe Constantin », Pepa i » Råttan » o c h många andra. Den långa raden afsluta vi med nämnandet af Siri i » I telefon », en af hennes populäraste framställningar. Det är o c k i denna roll, som vi här tagit oss friheten presentera henne för våra läsarinnor. Der inne vid en Venus ljus och fager, i sorlet från en spelande kaskaden grekisk flicka låg pä knä och bad om evig ungdoms skira sommardager. Fru H. är sedan år 1881 gift med den uppburne skådespelaren vid samma teater I tidens svall har hennes dröm förgått, och vilda örter spira fram ur inullen der uppe på den forna tempelkullen; Jag tänkte då samma en murken på den fjerran sommardag, sol skall nå med samma flöden lemning frun den tid, som är. I en korintisk trädgård mellan lager och mullbärsträd med dunkelgröna blad ett doriskt tempels hvita pelarrad en dallrande och luftig strimma drager. men orörd af förgänglighetens lott ler marmorbilden än i fröjd mot dagen. af oförvansklig ungdom stråla dragen. Om de ungas kärlek. Efter Matias Skards föreläsning i Stockholm den 21 oktober. " D e lumpnaste beräkningar, d e tarfligaste hänsyn läggas till grund för äktenskapliga förbindelser, o c h d e n handel, som drifves, står o m grannens gård o c h den rika arftagerskans penningpåsar, m e n i c k e om hjertan o c h sann, lefvande kärlek.
Vid afgifvande af sitt utlåtande N:o 29, i anledning af väckta motioner örn Smålands hussar-regementes afsittande, emot erläggande af häst-vakansspanmål, hafva Utskotteu redan fästat uppmärksamheten dervid, att de om häst-vakans-spanmåls erläggande slutade kontrakter fortfara vid lif-regementet för 500 nummer och vid Smålands kavalleri för samma nummerantal till och med 1871 samt vid Östgötha och Westgötha kavallerier, för 1,000 nummer livartdera, till och med år 1870, äfvensom att södra bataljonen vid Bohus läns 6 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande j N;o SS. regemente blifvit på 10 år förändrad till infanteri; i anseende hvartill Utskotten, som icke vågade tillstyrka en ytterligare förminskning i kavalleriets styrka, hemställde, att frågan om Smålands hussar-regementes afsittande måtte förfalla. Af enahanda skäl, som till stöd för berörde, af riks-stånden godkända, utlåtande blifvit anförda, hemställa Utskotten, att ifrågavarande motion måtte förfalla. Stockholm den 17 Juli 1848. Ank. till Exp. Utsk. elen 18 Juli, kl. 2 e. m. Utlåtande} i anledning af väckt fråga om befrielse för rusthållare att förse manskapet med gevär och öfrige vapen. Inom Hederv. Bonde-ståndet har riksdagsfullmägtigen Ephraim Larsson från Elfsborgs län uti en till Stats-utskottet remitterad motion yrkat, att rusthållarne inom riket måtte, i likhet med rotehållarne, befrias från skyldigheten att bekosta manskapet exercis-gevär och öfrige vapen, samt att denna befrielse måtte ega rum, ehvad manskapet är afsutet eller icke.
&lt;JCu-t Kan m i n h v i t a &amp; tv £Eå j; e * ten t nögtiSfW&amp;icli eBeunStat j-ag pta&amp;ten ocfi gfånAen, — SDå aoattnat a j; öt m m %licK, 8n * oln3el! - Betaget mig 6anSen, Slå (ij.ePp göt mitt ttKotånS Utaj;. St-fc Aovnncn vui mi / Dnatt6ti / 3 ^j-ag ånge » t6&amp;al !j; t&gt;an3e uaå-natj £R.u / n3t om m i a a t tu. * tna3 ocK j; ti3, © c h aj-efj; ingenting t,aKnaA t JFait iomnen mig ojWtgaj;. SDet gåt någon öj ?ue-t nitn g-taj;. ^ag uanStat på H-u-tRogåtS Han mtna oteg ej, oanSa 9 * tån Kulte j ?otutan t&gt;åt3. J ' £oem o&amp;aUE - Hat lun-Ea? JCa-n f i a n 3 a pa m i n t&gt;an3tmgoAtaj; jf-ag oj-eEj: gåt oj:i&gt;et ntwv gfcaj;. » a t m e a * cjua|. SDet gå-t - någon, XCJC ö| / uefc m m g-fcaj:. J. jr * Ttuiim. Utan lifsmål. m a l m ^ffj^rån rummen ned inunder trängde Iju^JT^s, det af pianomusik, sång och små c^ * * skrattsalvor upp till Karins kammare. Den var inredd på vinden med utsigt öfver åkerfält, små skogsdungar och landsvägen, 5 P r e n u m e r a t i o n sker: I landsorten: å postanstalterna.
1781 Första Hufvud-Tituln hit öfverflyttade Xönings-beloppet för Kongl. XifDrabante ■ Corpsen, fordrats nytt penninge-artdag af R:dr 432,804:14.11. Hvarförutan följande nya utgifter un de c denne HufvudTitul nu blifvit beviljade, nemligen: Tillökning å Beklädnads-anslaget för Xif Drabante - 570: Ny Xön för Cotnmendant å Vaxholm 550: Förhöjning å Krigs - Acadeiniens Stat i af-, giften fö'r de Gratis - Cadetter, sorn å Statens bekostnad Underhållas, utoiri förvandlingen af de under Civile Xärarnes Fenninge - Höner heräknade 260 Transport 423,954:14.11. Stats-Utskottets Betänkanden, Transport 4 2 3,924? j4. 1 i - T:r Spannernåt, till ordentligt Spanmåls - inslag, lika med för Civile Siaterne Fyllnad i Aflöniitgs - Summan för Ra* taillnns Läkarne vid indeldte Begementerne <* * •* Ijön - tillökning för Gemenskap och Spelet vid Vermlands Fält - JägareRegemente - Inqvarterir. gs - Penningar för Flut* torne ,* • * Arfvode at Båtsmans-CompagnieCheferne , - ■ » - Ersättning till Amiralitets Krigsmans - 1,600! —- *'r" 7ii; 5. 4< 1,244: 17,166: 32, — .3,300? — Transport 447»346: 4. 3- Statis-Vtskottets Eetänkandm. 3. husCassan för Lastoch Arm* penqirigarne fran Pommern 3,000 Arfvode ät Läraren vid Skepps holms Församlingens Schola - 120: