Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition, N:o 7. infordrat uppgifter å de summor, sorn genom löne-innehållningar af meranämnde beskaffenhet under de sednare åren till samma pensionsanstalter influtit; utvisande desse uppgifter, alt årliga inkomsten af ifrågavarande lönebesparingar, beräknad efter medeltalet af 10 på hvarannan följda år för arméens pensions-kassa och civilstatens pensions-inrättning, samt af 5 år för amiralitets-ki igsmans-kassan, hvilken sistnämnda endast från och med år 1841 varit till vacansoch liggetids-besparingars uppbärande berättigad, utgjort: för arméens pensions-kassa 32,547: 37. i. uti hvilken summa jemväl inbegripas de s. k. observationsmedlen, som dock hafva afseende icke blott på förenämnde löne-besparingar, utan också på andra kassans tillgångar. — Och då dessa uppgifter synts Kongl. Maj:t en i möjligaste måtto tillförlitlig grund för beräknandet af den nämnde pensions-inrättningar genom nådårssamt förslagsoch liggelids-besparingarne tillHutne inkomst, för hvars upphörande ersättning bör, derest löne-innehållningarne försvinna, åt dessa inrättningar beredas, vill Kongl. Maj:t härmed hafva åt Rikets Ständer öfverlemnat alt för omförmälda ändamål å riksstaten, i jemna tal, uppföra de efter ofvanberörda beräkningsgrund erforderliga anslag, nemligen: för arméens pensions-kassa R:dr 32,000 banko för amiralitets-krigsmans-kassan —. 4>3oo — samt för civilstatens pensions-inrättning — 1 1,000 — eller tillsammans R:dr 47>3oo banko. Skolande de från bemälde direktioner inkomne uppgifter och utlåtanden, jemte samtliga öfriga detta ärende rörande handlingar, tillställas det Utskott, till hvars åtgärd frågan kommer att af Rikets Ständer hänvisas. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. S. A, Munthe. Kongl. Maj:ts Aud.
Notarien var liten och kutryggig med ett allt mera sällan finna odlad på denna scen — hår och skägg, som stötte nästan i grönt. Det det stora tragiska skådespelets. Också kan ej försyntes på hela hans ödmjuka uppträdande, att nekas att uppförandet af Lessings » Emilia Galotti » han fruktade sin chef som ett öfvermäktigt väsen. egentligen endast kunnat bekräfta, hur de inom I skolan sutto flickorna nytvättade och välklädda andra områden så dugande krafter, öfver hvilka och väntade på det högtidliga ögonblick, då biteatern förfogar, ställa sig tämligen främmande skopen skulle träda in i salen. Kerstin kände sig inför det s. k. stora dramats uppgifter. » Emilia nervös. Om han inte skulle bli belåten! Om Galotti » är dock, på samma gång som en karakflickorna af pur rädala skulle dumma sig! täristisk sedemålning från den upplysta despotiens Slutligen, efter lång väntan, anlände biskopen, tidehvarf, ett tekniskt välgjordt verk, som ännu åtföljd af prosten och notarien samt skolrådsmedverkar så föga föråldadt, alt det oaflåtligt håller lemmarne. Efter dem kom en hel skock af förpublikens intresse spändt. samlingsbor, mest kvinnor, som stodo där och Ärliga bemödanden samt rutin kännatecknade nego, bara biskopen såg åt dem. Han bar sitt emellertid såväl hr Örtengrens Odoardi Galotti kors kring halsen, och på vänstra sidan af den som hrr Personncs Marinelli och Skånbergs svarta prästrocken glittrade nordstjärneordens prins. Hr Palme spelade Emilia Galotlis lycklige kommendörsplaque Barnen stirrade, så att de brudgum med den mest tragiska uppsyn — han icke kommo sig för att sätta sig, fastän biskopen tyckes bli allt mera dystert anlagd, hr Palme! gjorde upprepade tecken därtill. Han hälsade De kvinnliga uppträdande fingo utan gensäaelse nedlåtande på Kerstin, som bugade sig så sirligt, mera af äkta känsla ur sina uppgifter, i synnerhet som hon engång lärt sig i dansskolan, och han framstod förtjänstfullt fru Fahlman i den eldiga började halfhögt samtala med henne.
Mom. skulle, för att motivera ändamålet, få följande lydelse: "Utom Fahlu bergslag 'åge och de öfriga bergsbruken, hvarunder inbegripas de af styrelsen öfver bergverken priviligerade inrättningar till förädling af mineralrikets producler, att till BorgareSt. sända fem fullmägtige ; och vare såsom valberättigad och valbar att anse hvarje ofrälse bergsbruksägare, som minst 3 år vid början af det år, för hvilket vallängden uppgöres, innehaft sådan bergsbruksinrättning, hvars årliga tillverkn.svärde i medeltal för 5 år uppgått till minst l5oo r. dr, icke någon beställning i Rikets tjenst innehafver samt icke heller som borgare eller bergsmanshemmansägare, eller under annan egenskap, något RiksSt. förut tillhörer. Styrelsen öfver bergverken upprätte ock, för sådant ändamål, en hufvudlängd öfver de valberältigade bergsbruksägarnes röstetal, grundad på de fem sislforflutna arens tillverkn.-svärde, enligt fastställda tiondejerns och hammar skatts-taxorna samt, för annan tillverka., efter de i hufvudstaden allmänt gängse pris; dock med iakttagande deraf, att, vid ytterligare förädling af eljest beräknad produet, den sednares värde af dr ages från den förädlade varans; och galle, med undantag för nya tillkomna verk och inrättningar, denna för brukens röstetal uppgjorda längd, hvarefter bergsbruken skola, med nödigt afseende å brukens läge och länens indelning, i fem valdistricter fördelas, och f örnyas samma längd sedermera hvart S.le år. Särskild personel
Då uppträdde landels ungdom till strid emot förtrycket, och just denna ungdom visade sådana prof af tapperhet, att det Fransyska väldet måste gifva vika. Det var landtvärnet, å sina mössor bärande valspråket: ”för Gud och fäderneslandet”, som utförde detta storverk och jag har sjelf flera gånger varit ögonvittne till deras tapperhet. Det var således icke underligt, att efter krigets slut försvaret inom Preussen grundades helt och hållet pä landtvärn. Jag anhåller att likväl få fästa uppmärksamheten deruppå, att Preussiska arméen nu torde vara helt annorlunda, än då dessa trupper lifvades af fosterlandskärleken och hatet mot förtrycket. Då fanns en stam för denna beväring, hvilken stam var pröfvad under krigen; men numera finnes ingen annan stam än den, som tillkommit genom sjelfva bevärings-systemet. Hr Stjernsvärd vill gifva vårt land ett sådant försvar, men jag betviflar, att det någonsin blifver antaget. Han utgår från den satsen, att stammen skall tjena vissa år, så att den efter 10 års förlopp får vissa förmåner och efter ytterligare 10 år andra, samt än ytterligare 10 år de största förmånerne. Jag hemställer, huruvida en sådan stam, fördelad i garnisons-orter och i kaserner, är tjenlig att inympa på sig landets unga försvarare, och huruvida den egentligen kan blifva tjenlig för att utgöra arméens kärna. Uti Preussen inflickas icke landtvärnet uti stammens leder, utan utgör särskildta reg:ten och corpser. Helt annat är förhållandet i Sverige; här hafva vi, Gudi lof, en stam, som äfven i utlandet anses vara den förträffligaste. Blir denna stam tillräckligt bildad, tror jag att, i farans stund och då fäderneslandets intressen påkalla dess kraftiga försvar, man inom denna stam finner de bästa ledare för beväringen. Jag vill äfven hafva nämnt, att denna beväring redan från barndomen är införlifvad med den indelte Svenska soldaten, enär denne sednare vanligen är uppfödd i samma ort, hvarifrån beväringen utgår.
Jemte meddelad upplysning, att kursen å de obligationer, som utgåfvos för ifrågavarande lån, straxt höjdes till 99 procent och uppsteg till pari innan obligationerne ännu hunnit förfärdigas samt derefter i Hamburg städse noterats öfver nominalbeloppet, hvarmed Fullmägtige anse hufvudsakligen ådagalagdt, att någon mera märkbar skadlig inverkan på Svenska Statens kredit icke blifvit genom detta låns upptagande åstadkommen, helst det prisfall, som under tiden åkommit öfriga Stats Utskottets Utlåtande J/S 29. 73 öfriga Svenska statsobligationer varit gemensamt jemväl för andra Staters publika papper, å hvilkas gällande pris det Svenska temporära statslånet icke kunnat utöfva något inflytande, framställa slutligen Fullmägtige åtskilliga erinringar mot de grunder, som blifvit följda i de af Revisorerne framlagda beräkningar angående lånets räntefot, som, för år beräknad, af Fullmägtige uppgifves utgöra R70& procent, dervid likväl å rabattbeloppet beräknats ränta på ränta; hvaremot, om enkel ränta å detta belopp beräknas, årsräntan för hela lånet endast komme att uppgå till 7,518 procent. Då Stats-Utskottet, genom hvad sålunda nu blifvit anfördt, framlagt en nog utförlig redogörelse för Fullmägtiges åtgärder och beslut i afseende å det af dem upptagna temporära lån, har denna utförlighet närmast varit föranledd deraf, att hufvudsakligen enahanda anmärkningar, som af Revisorerne blifvit gjorda, redan hos Fullmägtige framhållits af de ledamöter, som icke delade pluralitetens åsigter och hvilken skiljaktighet Utskottet alltså funnit sig böra med skälig fullständighet återgifva. Denna olika mening har i främsta rummet gällt det omtvistade företrädet mellan de tvänne anbud, som gjordes, det ena af Schröder & Comp. å en tillfällig kredit och det andra af Skandinaviska Kredit-aktie-bolaget å ett temporärt län. Om begge dessa anbud torde kunna sägas, att de hvar för sig företedde olägenheter och att de finänciela vilkor, som dervid betingades, voro betungande. Svårare torde blifva att afgöra å hvilkendera sidan de minsta olägenheterna funnos.
„ 3,359: saml lorrie kunna llär ulsöras lill 3,300: 4,491,230: livilka, enligt 60 ^ 1 kegerings-sormen, Nlgä säsom bevillning. 26:o 5/o-77l//v-//lec//6n. Lrullo-inkomslen ä clessa meclel Iilek viri se^nasle 8lals-regleri!ig kieräknacl all för 1842 oell soljamle ären, som regleringen omsallacle, utjaga lili 2,990,000 K:6r. „ 3,713,692: 1840 .. 3,513.211: >. 1841 .. 3,892,959: .. 1842 4.044,494: villigt serskilcl frän lullverket inlorclrac! oell me33ela3 ii^^rgisl, liar 1>rullo-lu!I-inkom8len för är 1843 kesligil sig lill . k:3r 3,706,909: lVIeclium as 1l6iöi3e sex ärs inkomster utgör omkring 3,794,<X10 k:3r, Iivilkel kelo^sl, unäer sörulsältning, all luil - Iransport 4,491,230: 70 /HZ-/.
Så har blifvit stadgadt, bland annat: alt om särskilda upplåtelser skett, den njuter företräde, för hviken först sökes inteckning; att om inteckning för särskilda upplåtelser vid samma ting sökes, den äldsta upplåtelsen skall gölla; att om, innan lagfart sökes af den som eganderätt till jord förvärfvat, inteckning blifvit sökt i jorden af den, till hvilken förre egaren upplåtit nyttjanderätten, öfverlåtelsen af eganderälten icke lägger hinder i vägen för inteckningen, utan må nya egaren, för hvad han förlorar, hålla sig till sin fångesman ; samt att om vid samma ting lagfart och inteckning sökes, inteckningssökanden skall vika för den, sorn eganderätt förvärfvat. Då innehafvare af nyttjanderätt till jord å landet således blifvit beredde en möjlighet att förskaffa sig säkerhet för nyttjanderättens bestånd, har deremot, på sätt ofvan är anmärkt, den som förvärfva!- nyttjanderätt till stadsfastighet, ej någon utväg i sådant hänseende. Behofvet deraf blir emellertid med hvarje dag allt större och större — ju mer industri och näringar vexa och förkofras, desto mer vexeldetta behof. Näringsidkaren kan nu ej våga i en hyrd stadslägenhet nedlägga den kostnad, som för hans rörelses ändamålsenliga bedrifvande är af nöden ; och den som lyckats få hyra en för sin rörelse passande lokal, kan ej vara förvissad att få behålla densamma under beräknad tid eller emot beräknade vilkor. En försäljning kan korsa alla hans beräkningar; och en hotelse derom bar ock understundom begagnats för hyrans stegring, hvarpå hyresgästen hellre ingått, än att nödgas flytta sin rörelse från en lägenhet, hvarest den bedrifvils med fördel. Men om än rättvisa och billighet mana lagstiftaren att bereda hyresgästen ett skydd i omförmälda hänseende, synes likväl detta skydd ej kunna utsträckas till lika tid som i fråga om arrende af jord å landet.
Den andra donationen består af frälseutjorden Thylcetorp och frälseqvarnen Byqvarn, hvilka är 1795 anslogos ”till inrättande af ett nytt kollegat vid Söderköpings skola,” för att bereda ungdomen tillfälle att erhålla undervisning i skrifoch räknekonsten, ”äfvensom i de mest nödvändiga lefvande europeiska språk, tyskan, ”franskan och engelskan, samt. om tiden sådant medgåfve, i de första grunderna af ”kemien.” Förmedelst denna donation erhöll skolan år 1809 en ijerde lärare, men genom Kongl. Brefvet den 1 November 1839 förordnades att den förutvarande lär doms-skolan - Kongl. Maf.ts Nåd. Skrifvelse NI 77. 9 doms-skolan skulle förvandlas till apologisti med rektor och en lärare samt kantor. Emellertid har endast afkomsten af Thyketorps utjord, för närvarande utgående med aderton tunnor spannmål och med Tvähundratjugosex Riksdaler Åttatio öre, inberäknad i lönen för en lärare vid Söderköpings skola, blifvit af statsverket disponerad. Genom besparade arrenden för frälseqvarnen har bildats en kassa, hvarmed det år 1809 färdigblifna och endast för den såkallade Forsemanska klassen bestämda lärohuset underhållits. Sedan ny skolhusbyggnad befunnits nödvändig, har nämnde kassas behållning, hvilken vid 1858 års slut uppgick till Tvåtusen Sjuhundra Åttatio t re Riksdaler Sjutiotvå öre, äfvensom afkomsten af frälseqvarnen till och med år 1862, jemlikt Kongl. Brefvet den 16 Juni innevarande år. blifvit till Söderköpings stad upplåten mot vilkor, att nytt ändamålsenligt skolhus blifver före början af höstterminen 1861 uppförd! och inredt. Inom SI kurtt .stift: 8:0 högre elementar-läroverket i Skara. Modeist testamente den 29 Juli 1805 skänkte P. A.
Banko, deraf räntorne årligen utgå till stipendier, dels vid läroverken härstädes, dels vid akademierne. b) Wijkska fonden, stiftad är 1821 af framlidne Kansli-Rådet P. Wijk, till understöd för fattiga prest-enkor samt studerande. Den hade vid seduaste bokslut en kapitalbehållning af 45,979 R:dr 22 sk. 5 r:st. Banko. c) Lindbäckska fonden, stiftad af framlidne Prosten J. C. Lindbäck år 1823, för enahanda ändamål. Vid sednaste bokslut var dess behållning 3,572 R:dr 47 sk. 1 r:st. Banko. d) Grotteska fonden med ett kapital af 333 R:dr 16 sk. Banko, hvaraf årliga räntan ölverlemnas till stadens fattigvård; och e) Nobenschöldska donationen, till förmån för fattige borgare-barn, å 2,000 R:dr Banko. Den förvaltas af en Domkapitlets ledamot, en ledamot af Magistraten och en dito af Borgerskapets Äldste bland handlande. 9:o Under Domkyrko-Rådets förvaltning: a) Ekmanska fonden, utgörande 1,666 R:dr 32 sk. Banko, hvaraf räntan utdelas till behöfvande borgare-enkor och barn; b) Björkmanska fonden, 512 R:dr Banko, hvaraf räntan tilldelas sex fattiga enkor; c) Hanellska fonden 1,266 B:dr 32 sk. Banko. Räntan häraf tillfaller nio fattiga qvinnor; d) Scheweska fonden, 700 R:dr Banko, hvaraf räntau är anslagen till tvänne behöfvande enkor; och e) Grandinska fonden. Genom donationsbref den 6:te December sistlidet år, har Handlanden, vice Konsuln J. P. Grandin och dess fru anslagit 3,333 R:dr 16 sk.
N:o n5. 3» ning bjuda att* så vidt det med räntegifvares fördel kan förenas och icke genom allt för nedsatta lösningspris verkar till förlust för Staten eller till menligt inflytande på Spannmålsprisen i allmänhet, ställa förvaltningen af Kronans Spannmålsräntor sålunda, att så litet sorn möjligt deraf varder in natura levereradt, och atc, hvad för utgift af Spannmål in natura erfordras, genom éntreprenad-afhandlingar anskaffas. ”Summan af Kronans behållna Spannmålsräntor utgör årligen omkring 8'-booo Tunnor Håg och Korn, hvaraf, under vanliga förhållanden, icke fullt två tredjedelar in natura utgå, och erfarenheten härunder de senare åren visat, att, sedan de skattskyldige fått lösa efter rnarkegångspris, utan tillägg af forsellön, Ievereringen in natura aftagit, så att under fyra år, ifrån och med 1825 till och med 1828, tillsammans endast I I 4,74 3 Tunnor influtit, till minskning af Allmänna Magazins Fondens förlust på Spann ina Isrörelsen. I de Norra Länen, äfvensom i Vermlands, Nerikes, Hallands, Christianstads, Kronobergs, Blekinge och Gottlands Län, är Spann målsintraden af mindre betydenhet. Det hufvudsakliga utgår i följande 11 Län: Upsala Län Stockholms dito . < Nyköpings dito Calmara Län och ©land Jönköping» dito Malmöhus dito « Götheborgs dito , Elfsborgs dito , Skaraborgs dito Vestmanlands dito Stats-Verkets betydligaste Spamimålsutgifter förekomma i Stockholm, Carlscrona, Christianstad, Malmö och Götheborg.” ”Kongl.
Första följden blifver efter all anledning ett oerhördt fördyrande på många ställen af både kol och tackjern samt en i följd deraf betydligt högre tillverkningskostnad, hvilken synnerligast skall drabba sådana localer, hvarest tackjern i brist af malm icke kan tillverkas, och slutligen göra all stångjernstillverkning omöjlig för alla de på köpetackjern privilegierade bruk; ty hvarifrån skall tackjern köpas, då ingen säljare mera finnes, emedan bergsmannen, efter erhållen smidesrättighet, likasom hvarje annan klok bruksägare torde komma att inskränka sin blåsning endast till det belopp, som fordras för detta smides framlida underhåll. Häremot erioras väl, att de för nya smidens införande i bergslagerna fästade villkor äro af beskaffenhet att de svårligen kunna antagas, samt att de af mig befarade följderna således icke skola inträffa. Jag skulle instämma i denna åsigt, om bergsmännen i delta afseende insågo deras egen fördel samt rättade sig derefter; ty jag är fullt öfvertygad, Dea *8 April (.at - ho att tackjernsproductionen i deras liand fir och förblifvalika lönande, som stångjernslillverkningen för dem skall medföra förlust eller åtminstone mindre fördel. Men deras gång efter annan förnyade petitioner baroni bevisa tillfyllest, att de icke beräknat följderna deraf hvarken för sig sjelfva eller andra, och anser jag derföre vådligt att inleda beigsmansståndet på en för det så osäker bana, hvarigenom första grunden lägges till dess obestånd, och som förr eller sednare skall bringa del derhän, att icke längre kunna räknas bland sjelfständiga näringsidkare.
Memorial; angående verkställd omröstning i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut., rörande åtskilliga till Stats-regleringen hörande frågor. iifaJlej\**aK,' till. förbättrande af Hof-rätternes tjenstemän; 1 -i^j^tef^åil^hfle^Uöfrigt. af göromåiens bellö - och vaktbeljentes lönevifkor oi 1Ö1 Ju... I:a 'voteringen (enl. Mern. N:o 244, l:a p.). iifaffej\*‘aK," till. förbättrande af Hof-rätternes tjenstemäns 1. nVq^ovliJ JJWä.„r *i la* 6 Stats-Uttkottets Memorial, N:o 253. riga gång, ett reservations-anslag af 7000 R:dr, utöfver de af Kongl. Maj:t för ändamålet äskade medel, ställes till Kongl. Maj.ts disposition, alt utgå under den tid nästa Stats-reglering omfattar, röstar Ja; • Den, det ej vill, röstar , Nej. Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att icke bevilja nämnda reservations-anslag. Denna votering har utfallit med 67 Ja och 52 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens lydelse. 2:a voteringen (enl. Mern. Den, som bifaller, att den af Kongl. Maj:t för en Ingeniör-trupps bildande äskade summa, 17,500 R:dr årligen, må af Rikets Ständer beviljas, att uppföras med 13,586 R:dr å anslaget för Ingeniör-korpsen och med 3,914 R:dr å anslaget till försvarsverket i allmänhet, äfvensom att kostnaderna för truppens uppsättning må få af lörsta årets underhålls-anslag bestridas, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, hafva Rikets Ständer funnit det af Kongl. Maj:t för en Ingeniör-trupps bildande äskade anslag icke böra beviljas. Som denna omröstning utfallit med 63 Ja och 56
Hvad angår frågan om utförseln af Spannmål, får Utskottet i denna del åberopa de skal, söm ati dess till Riksens Ständer afgifne Betänkande^ - Den 5 Juli. kande, rörande förlägenheten i allmänna rörelsen, blifvit anförde. Stockholm den 4 Juli 1815. På Särskildta Utskottets vägnar. Er. Ruuth. Ludvic Mörner. Jac. Linström. Eric Ericsson. G. Klintberg. Uppläst hos Samtliga Hiks-Ständen den j Juli. Riksens Högloft. St anders Stats-Utskotts Betänkande, angående sättet, att controllera de till Riksgälds-Contoive t från Länen inkommande Stihl mariska Redogörelser för Allmänna Bevillningcn och öfriga RiksgäldsContoirets Ronder. Vid granskningen af Riksgälds-Contoirets •Räkenskaper har förekommit, huruledes egentliga control-len derå, att allt livad som utaf RiksgäldsContoirets Fonder från X.änen levereras, varder till redovisning uti Riksgälds Contoirets Räkenskaper behörigen upptaget, mäste sökas uti de Summariska Ars-redogörelser, hvilka från lands-Contoiren inkomma; hvarföre, och dådet är af ganska mycken vigt, att dessa redogörelser med yttersta noggranhet varda författade, men hvilket Den 5 Juli. hvilket endast genom jemförelse med Landsböckerna skulle kunna utrönas, Utskottet anmodat Herrar Fullmägtiga i Riksgälds-Contoiret, att inkomma med yttrande och förslag huruvida och på hvad sätt fullkomlig trygghet må kunna vinnas, att ifrågavarande Summariska Redogörelser till alla delar med Lands-böckerna öfverensstämma.
Dito Dito f [O] : d: 14. Dito. Beslöts ang :de en framställning till Riksens Ständer ang :de ett anmärkt mål f[o]1: » 16. Dito ' Uplästes ankomne Protokolls Utdrag och öfverlades om några vid Stats Råds Protocol lerne gjroda Anmärkningar f[o]1: » 20. Dito. Justerades förslag till Riks Acten — För slag till ändringar i Tryckfrihets Lagen ingåfvos af Herr Doctor Wijkman och Borgmästaren Kjellander f[o]1: d: 21. Dito. Ankomne Protocolls Utdrag lästes — Åt skillige anmärkningar vid Stats Råds Protocoller, äfvensom ofvannämnde af Beredningen utarbetade ämnen. Julii. d: 6. Julii T vänne Protocoll öfver Minister iella Ärenden inbegärdes. — Baron Cederström Jacob anmälte till åter upptagande förslaget angående omröstningen per capita. — Föredrogos Utskotetts Berednings Protocoll af d: 23. och 26. Junii innehållande redactionen af förändrade §§. i Grundlagarne. — Beredningens förslag till form för en anmälan i följd af Protocolls-granskningen samt tillägg i 81. §. Regeringsformen — äfvensom yttrande om Borgmästaren Kjellanders motion rörande ändring i Tryckfrihets Lagen, hvilka ämnen af Utskottet afgjordes f[o]1: Ett requireradt Protocoll ansågs ej behöfligt. Justerades: Vehicel till Redactionen ang :de de förändrade §.§. i Grundlagarne — Memorial angående granskningen af Justitiae Ombudsmannens Diarier. — Svar på Herr Thoms, Lundgrens, Lambergs och Anders Nilssons Motioner. — Herr Commerce-Rådet Santessons och Herr Assessoren Ugglas Memorialer ang:de föreslagne Grundlags förändringar uplästes f[o]1: Justerades Memorial: rörande 81. §. Regerings formen — Rörande Justitiae Ombudsmannens Instruction. — Ändring i 15. §. Riksdags ordningen.
Såsom en särskild förklaring öfver anledningen, hvarföre jag icke kunnat instämma uti Utskottens tillstyrkande, att genom lag tvinga alla enskilda föreningar, som vilja pantförskrifva jord, att ställa sig under Hypotheks bankens förmynderskap, hemställes huruvida icke ett motiv som hufvudsakligen föranledt Utskotten, likasom förut de Kommitterade, att framställa denna åsigt, varit en nog öfverdrifven föreställ - Sammans. Statsoch Banko Utskottets Utlåtande M 24. ning orin ofördelaktigheten af de särskilda föreningarnes iånetransaktioner och af de mänga särskilda lånens noterande i Hamhurger-tidningarne; en olägenhet hvilken dock lärer komma att ega rum äfven med Hypotheks-bankens lån och till en viss grad med samma följder, om dessa lån varda upptagna i särskilda serier, allt efter som behofvet deraf anmäics. I detta afseende torde följande omständigheter förtjena uppmärksamhet: Uti Hamburg noterades sednast den 16 i denna månad, enligt Liste der Börsenhalle för samma dag, de Svenska hypotheks-lånen med 4 procents ränta, som följer: Östgötha Hypolheks-förenings 93V4 procent Dito Dito andra serien 843/, » Wexiö Dito 88 » Dito Dito andra serien . 87 V4 » Wermlands Dito , . 88 » Dito Dito andra serien 85 » Örebro Dito • • . 88 d Dito Dito andra serien . 85 » Göteborgs Dito 88 » Dito Dito andra serien . Denna notering är visserligen låg, om man jemför den med hvad som betalas fö: statslån från åtskilliga andra länder; men den rälta jemförelsepunkten måste här vara den Svenska Statens egna lån. Det befinnes då, att å det under sista riksdag upptagna jernvägs-lånet uppgår den årliga ränteoch amorterings-afgiften med alla kostnader, om beräknadt efter 100 i kapital, till i det allranärmaste öfver eller under 5% procent, eller, om en procent afräknas för amorteringen, sjelfva ränteomkostnaden till 45/6 procent.