Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
att medel Bil. M 3 lill Kongl. Mnj:ls Nåd. Prop. J\s 1, om Statsverket 1859. 71 för omförmälda anläggnings tillvägabringande mätte beredas, men Lyckeby kronoqvarn dock bibehållas, för alt, vid inträffande händelser, kunna såsom reservqvarn vara att påräkna; och har slutligen Förvaltningen af Sjö-ärendena, som delar dessa af befälhafvande Amiralen uttalade åsigter, äfven förordat ifrågavarande anläggning med tillstyrkan, att det derför erforderliga anslag måtte af Rikets Ständer i nåder äskas.» »Nu lemnade framställning af detta ärende gifver vid handen, att Kronobageriels i Carlskrona ifrågasatta förening med en ångqvarn skulle, om den komme till verkställighet, hafva till följd ansenliga besparingar i utgifter. Dessa låta sig väl icke nu på förhand till ziffran bestämmas, men kunna, med beräkning af inbesparad transportkostnad och magasins-afskrifnings-procent, minskad åtgång af bränsle och handräcknings-biträde vid bageriet samt ökadt arrende af Kronoqvarnen vid Lyckeby, dock med säkerhet antagas att utgöra åtminstone 8,000 R:dr riksmynt årligen Fördelen af det föreslagna nya ångqvarnoch bageriverket ligger alltså, äfven orri frågan ensamt från ekonomisk synpunkt betraktas, för öppen dag; men detta verks anläggning är dock, i min tanke, jemväl af vigt i militäriskt hänseende, helst Carlskrona derigenom kan, i fråga om en dess garnisons oundgängligaste förnödenheter, brödet, blifva en längre tid i denna del mindre beroende af yttre förhållanden vid ett hastigt fiendtligt anfall eller en blokad, än fallet är nu, då, om gemenskapen med Lyckeby kronoqvarn blefve oförtänkt afbruten innan ett större mjölförråd hunnit inom staden uppläggas, de betänkligaste följder för denna Flottans hulvudstation deraf omedelbart skulle uppstå. Jag anser derföre denna fråga, jemte den om vattenledningen, hvarigenom åsyftas att försäkra stationen under alla omständigheter om erforderlig tillgång på drickbart vatten, vara för densamma af högsta angelägenhet, och tillstyrker följaktligen underdånigst, det Eders Kongl.
H. I fråga om Decharge för InterimsDirectionen öfver sisnämnde DiscontWerk. N:o 233, Litt. I. Om ÖfversteLieutenanten Tornerhjelms klagan, rörande liquiden af dess skuld till samma DiscontWerk. N:o 234, Litt. K. Om arfvode åt Öfver Commissarien Ek, för dess biträde vid Discontgöromålen. N:o 235, Litt. L. Om bevilljad befrielse från bysättning för ätskillige de förre Fi lialDisconternes Gäldenärer. N:o 236, Litt. M. Angående förre Handlanderne I. B. Kork och Jonas Ståhle beviljad befrielse från bysättning för skulder till Malmö förra Discont. Betänkandet N:o 224 lades till Handlingarne och af förestående dervid bilagde Utlåtanden blefvo alla bifallne, utom N:o 236, som till Utskottet återremitterades. S. D. Återremitterades LagUtskottets under N:o 77 afgifne Betänkande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, Bihang till R, S. Vtdr. <L 25 Junii 1823. angående Förändring i 1 Cap., 1 och IO § §. RättegångsBalken. S. D. e. m. Då LagTJtskotbets Betänkande N:o8i, angående minskadt antal Nämnd vid så väl Lagtima som Urtima Ting, nu ånyo föredrogs, fann PresteStåndet för godt bifalla det af Utskottet rramstälda förra Alternativet, enligt hvilket någon minskning uti det antal af 7 Nämndemän, som enligt 23 Cap. x §. RättegångsBalken minst fordras, för att utgöra Domfördt antal, och hvilket äfven i det nya Lagförslaget är bibehållet, icke kunnat tillstyrkas. S. D. e. m. Föredrogos å nyo och lades till handlingarne nedannämnde tvänne från Lagutskottet inkomne förnyade Utlåtanden, nemi.
M 25, i anledning af väckt fråga om förändrad grund för utmynlnifigen of Svenska silfvermyntet. S. D. Föredrogos ånyo i ett sammanhang meddelade Utdrag af dels Höglofliga Ridderskapet och Adelns, dels Vällofliga Borgare Ståndets Protokoll för den 18 innevarande månad, med inbjudningar till Preste-Ståndet att förena sig i bemälda Riksstånd» vid behandling af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 71, i anledning af väckta motioner i fråga om förändrade bestämmelser rörande mått och vigter samt justering deraf m. m, fattade sammanstämmande beslut, hvarigenom, med afslag å Utskottets första yttrande, sid. 20, antagits det i Herr hbergs vid Betänkandet fogade reservation framställda förslag. Med afslag å de gjorda inbjudningarne förklarade Preste-Ståndet sig vidhålla sitt i frågan fattade beslut och lade förberörda Protokolls-utdrag till handiingarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banko-Utskottets Utlåtande, M 26, i anledning af väckta motioner, angående skyldighet för Rikets Ständers Bank att till ett bestämdt pris utlemna omyntadt silfver; och Memorial, M 27, i anledning af det utaf 1860 års Revisorer väckta förslag om indragning af Bankens sedlar å 1 R:dr R:mt. S. D. Vid förnyad föredragning af medeladt utdrag af Höglofliga Ridderskapet och Adelns Protokoll för den 18 dennes, innefattande dels nämnda Riks-Stånds för Bih. till R. St. Prot. 1862 & 1863. 9 Sami. 32 250 Prot.-Vldrag den 28 Februari 1863. dess del faltade beslut, att Rikets Ständer skola sammanträda till gemensam öfverläggning rörande Stats-Utskottets blifvande utlåtande angående regleringen af utgifterna under Riks-statens femte Hufvud ti tel, dels inbjudning till de öfrige RiksStånden alt i samma beslut sig förena, beslöt Preste-Ståndet alt denna inbjudning antaga.
Civile Embelsoell Tjenstemäns inneslåen de pensioner:: i Delegarnes-fond . 260: å- ,798 års anslag . , 13: 36. — 3^3' 36 —- Civil-Staténs AHinäiina^ Enkeoch Pupil Fond . .. .. 4,352: 22. — Transport 5.-454- 38- 9. Stats-U skal tet t Berättelse ,\'".o .333, Transport 5,454: 38. g. Enskilda Enkeoch Pilj ill-Fondeii;* emot ränla 26,601: 44- P o, 35 Utgiller.- 1831 års anslag för afskedade Delegare D:o af i798 års fond D:o för Allmänna Enkeoch Pupill-Fonden Uppbörds* Arfvode Aflöning Diveise utgifter . Ränta å upplaget lån af Enskilda Eukeoch Piipil 1-Fonden . Utbetald ränta för ett Discont-lån Afskrifning . .• Inneståénde uppbörd. Behållning' bos Redogörarne, • levererade År 183a ’ . 6,889: 44* —* Bessier. -i „,983: 38. Uilånte medel. 670,750:' —• Observations-medel. Allmänna Enkeoch Pupill-Fonden. Debet. Tillgång vid i83i års början Års-anslaget Pensions-Inrättningens bidrag . Skuld vid årets slut: Skuld vid 1831 års början: Innestående Pensioner Pensioner till utbetalning Enskilda Enkeoch Pupill-Fonden. Debet. Ränta å ntlänte medel å gåfva af en Anonym 120: å Enke-Fondens behållning - 1,476: I(59& 9,i5o: i3. g. Balance den 3i December r83r. Innestående Pensioner . Balance frän år 183o. Innestående Pension .. r 47*■ Utgift. — Balance den 3r December r83r.
dan fram med ramarna i sidorna). MAJORSKAN (skarpt). Hvad ska det här betyda? LIDMAN (afsides). Majorskan! Ja, tant lilla, det betyder... (till Lidman). Se så, hjelp mig då! ken Aurore. AURORE (afsides). Jag darrar som ett asplöf (högt). LIDMAN (öppet, utan förlägenhet). Jag älskar FröMAJORSHAN. Hvad förslag? älskar! AURORE. Ja, tant; jag älskar också honom. MAJORSKAN (utom sig). Allt bättre och bättre. AURORE. Och derföre ser tant, så... MAJORSKAN. Derföre ska inspektorn på eviga mo mangen ur huset, och du kommer inte här ur rummet, utan som Luddes fästmö. LIDMAN. Ni drifver er makt nästan långt, fru Majorska; hvad har ni då att förebrå mig? om mitt namn inte är lysande, så vågar jag åtminstone tro, att jag gjort det aktadt och... på det sättet! en fattig utböling som hvarken MAJORSKAN (i vredesmod). Skäms ni inte att tala känner till far eller mor och till på köpet står med två tomma händer en riktig fantasimenniska som i stället för att drifva på mitt folk sitter med näsan öfver boken, som han vore riker karl; en så- dan der hyperbolisk figur, som Gud hjelpe mig inte att knipa en rik flicka, då kunde man slå dank hela gör nytta för maten! Det vore så vigt, Gudbevars, dagen, och ränna ifrån den ena bildningscirkeln till gon till qvällen; men se det ska jag sätta p för, så tén! den andra, och slabatera sin dumma persilja ifrån morsannt som jag heter Lucia Barbara Himlagunda Strut TIONDE SCENEN. AURORE. LIDMAN. MAJORSKAN. FASÂN (ifrån, FASÂN. Hvad i all verlden står här på? fonden). inte vill hörsamma Moses och Profeterna, den får MAJORSKAN. Jo, ser Kammarjunkaren, den som
Der upptagas aila ärender, som röra fält - fästnings - och belägrings-Artilieriet , samt Ponton - Staten, TygAmmunitions - och Bevärings - förråden , Styckebruk, Gjuterier, Gevärs • Factorier och Klingsmiden, samt Krut-tillverkningen, disposition och fördelning af Saltpetter-intägten , samt vården af de till Artilleriet hörande byggnader. består af Presidenten, Chefen för IngenieurCorpscn och en Civil Ledamot. Derunder lyda: Alla ärender, rörande så väl de nu befintelige fästningars med dertill hörande byggnaders underhäll, som nyas föreslående och uppförande, jemte dermed gemenskap egande ritningar, omkostnadsförslag och redogörelser, samt inseende Öfver de årliga fältmätningsarbeten och Kongl, Krigs-Archivet. Besorjandet om Fästningsoch Garnizons-orters förseende med ved och lysningsämnen, samt om fångars fördelning emellan fästningarr.e, efter localens medgifvande, eller bchofvet af arbetare. Utrednings - ceh Underhålls-Fördelningen består af: Presidenten, General - Intendenten och 2,me Civila Ledamöter. Ingenieur - Fördelningen *3S Denna Fördelning kommer att omfatta både Utredningsoch Underhålls - Departementernes nu varande göromål, sorn naturligen egna sig att vara förenade, som förr varit det och i fält vanligen alltid blifva det. Till denna Fördelning skall höra; Tillsyn att Armeen behörigen recruteras och remonteras. Omsorg derom, att Arméen förses med beklädnad, tross, utredning och sjukvårdspersedlar: Upprättandet af General - förslag öfver Arme'ens styrka och tillstånd 3 iakttagande af hvad i afseende på de årliga General-Mönstringarne, enligt gällande Författningar, å KrigsCollegii åtgärd ankommen Utrednings-Förrädernas förvaltning med dertill hörande byggnaders vård. Anskaffning af fästnings fångars förnödenheter, och tillsyn huru dermed hushållas. Tillsyn öfver Indeldta Arméens Trossbodar. Inseende öfver rigtiga uppfyllandet af Regementers och Corpsers åtagna beklädnads-passevolance.
Stats Ut kottets den 6 Juli afgifna, den 11 på bordet lagda och nu åter föredragna Betänkanden, angående: l:o sökt befrielse för Stockholms Stads Gassa fran den Stadens Krono Uppbörds-Verk åtföljande ordinarie aflöning och dennes öfverflyttande på Kronons Stat; samt 2:0 en till afskrifning i Riks Staten föreslagen summa , sorn blifvit RiksgäldsContoiret ersatt för afdrag å Bevillnings-Uppbörden i Stock» holms Stad. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm, S. D. Föredrogos å nvo Constitutions-Utskot® tets följande den 10 Juli afgifna och sedan den 11 på hordet hvilanda Memorial, med förslag till ändringar i Grundlagarna, nemi.: 1:0 i 4 §. Regeringsformen, tito i 28 §. 3:0 Den 14 Juth »152 350 i 37 §., 4:0 i 38 §■ » 5:0 i 56 §., 6:0 i 14 §» Riksdagsordningen, 7;o i 59 8:0 i 38 §«, och 9:0 i samina §., rörande omröstning inom Constitutions Utskottet; Hvilka alla förslag nu antogos att hvila p| bordet till nästa Riksdag , för den behandling » »,6 §. Regeringsformen föreskrifver. Ut supra» Ex Protocollo Carl Magn• Robsahm» S. D. L ät Borgare * Ståndet bero vid hvad Allmänna Besvärs* och Oeconomie * Utskottet, Uti särskildta Memorial af den 6 i denna må* nåd, hvilka den II lades på bordet, och nu å* ter föredrogos, sig utlåtit; 1:0 i anledning af återremiss uti frågan om Götha Canal Bolags-förpligtande till ersättning, när någon Rote Soldat i och för dess arbete blif® ver till Krigstjenst oduglig; och 2:o i anledning af väckt fråga om en fri Tackjerns-handel. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn.
I detsamma kom en prestfigur och sade till brukspatronen, att herrarne väntade på honom, för att gå ned och se på den nya rian. Men brukspatronen var nu med alla sina tankar så uppe i «Wedbergs» sista, att han bad presten säga, att han skulle komma sedan. «Men, herr brukspatron,» invände presten, «det är periculum in mora.» – «Jag ger fan, om det också vore pedikulum i sjelfva Stora Tuna,» svarade brukspatronen, och det blef omöjligt för presten, att föra brukspatronen på mera brukspatronliga tankar. Emedlertid hviskades här och der, att det skulle vara roligt att få höra lite sång. «Det vore,» menade man, «någonting som hvar och en kunde förstå.» Då steg ändtligen, efter många böner och mycket krus, fröken Alexandra sjelf fram, och började «Skjutsgossen,» och vid detta sublima stycke började alla gummorna smacka och lyfta sina ron i sofforna, och det blef en allmän förtjusning, ty detta var dock ett stycke, som man kände igen och kunde fatta. Och så var musiken slut. Och det var skada, ty vår brukspatron var nu en gång kommen i sjunde himlen, och ville på intet vilkor låta förmå sig att inträda i den åttonde – ladugården. Äfven han var en bland de många, som trängdes för att bringa sitt tacksamhetsoffer på fröken Alexandras altare, och råkade i trängseln olyckligtvis att trampa henne på foten. Det gjorde så ondt, att tårarne kommo henne i ögonen, och brukspatronen, som i anseende till sina tjocka sulor ej hade reda på tårarnes rätta orsak, anade icke att den var så låg, utan trodde tvertom, att det kom af de der «hopp hopp, se så, se så, låt gå, låt gå!» – med ett ord – han trodde att tårarne voro les beaux restes af den känsla, med hvilken Alexandra sjungit sin visa. Och hvad skulle icke detta verka på vår brukspatrons enthusiastiska själ? Alldeles utom sig, bad han Alexandra att för själ och pina sjunga «Söderlundskan».
Förmodeligen är det för bristande utrymme, i RiksArchivet, som man till den grad underlåter handhafvandet af denna stadga, att somliga Expeditioner, t. ex. Krigsoch Kammar, hafva oaflemnade dels Registraturer, och dels Protocoll för hela 4° åren tillbaka. Hvilken oreda och hvilka brister, som derigenom äfven tyras i Rikets allmänna handlingar, kan man lätt föreställa sig, och har jag äfven sjelf erfarit. Under de sednare åren har väl åt RiksArchivet blifvit upplåtit ett vid Logården beläget mörkt Källar-hvalf, hvilket förut varit af Kongl. KammarCollegium begagnadt; men som de handlingar, det därstädes förvarat, tagit skada, har RiksArchivet ej vågat ditlägga några af sina, af farhåga att se dem äfvenledes förmultna. 5 H. ta *7® Den i5 December e. m. Åt denna del af allmänna angelägenheter liar likväl en bättre omvårdnad slutligen blifvit egnad. Början gjordes af den ■verksamme KammarPresidenlen och ÖfverStåthållaren Grefve af Ugglas, som, efter eldsvådan på Riddarholmen 1802, genomdref uppförandet af KammarArchi vets byggnad, Under den nuvarande Presidenten har KammarArchi vet blifvit uppställdt och förtecknadt. Med en del af KrigsCollegii Archi v, med Bankens, RiksgäldsContoirets och Riddarhusets hafva dylika åtgärder blifvit vidtagna. La g Corn ilens arbeten hafva föranledt tryckningen och utgifvandet på allmän bekostnad af våra gamla Landskapslagar, Enskilda personers nitälskan och penningebidrag af en Skotsk-Svensk Adelsman, som döden nyligen bortryckt, hafva föranledt en bättre vård och början till utgifvandet p>å trycket af de medeltidshandlingar, hvilkas förra missöden jag nyligen omtalat.
Att göra visit på herrgården, dertill var jag dock för stolt, emedan dess dåvarande ägare, öfverste Stålheim, i mer än ett afseende visat sig sniken och hård emot vår familj. En eftermiddag gick jag efter vanligheten ut med min insekthåf och mina böcker och kom till ett ställe i en skogsdal, der jag ofta mina första barnaår suttit i min mors knä. Minnet af henne, som redan fyra år legat i den kalla jorden, grep mig varmt och jag lade min insekthåf bredvid mig i gräset. Jag vet icke, huru länge jag suttit der, försjunken i minnen eller betraktelser, då jag stördes af ett prassel och ett förskräckelsens utrop. Jag vände mig om och fick se en ung flicka springa fram ur skogssnåret invid. Hon var icke ensam utan höll i handen ett barn, som kunde ha varit fem år. Flickans steg hade varit vingade, om icke barnet fördröjt hennes fart. Jag hann icke tänka öfver eller efterfråga orsaken till denna skyndsamhet och den häpenhet, som stod att läsa i hennes anletsdrag, ty efter några ögonblick framstörtar ur snåret en varglo, tydligen i afsigt att kasta sig öfver de två. Flickan bemärkte mig och såg på mig med en blick, hvars mening tycktes vara: du kan rädda oss. I detta afgörande ögonblick minndes jag bjert hvad jag läst om vissa djurs feghet, isynnerhet deras af kattslägtet, huru t. ex. ett fruntimmer engång med ett lätt slag af en solfjäder skrämde en vild tiger. Jag störtade upp och då djuret icke var längre än några aln från flickan och barnet, stack jag ut min insekthåf och lyckades ställa den så, att varglons stora hufvud och hals blefvo innanför. Detta gjorde vederbörlig verkan, ty oaktadt odjuret genast bröt detta svaga stängsel, blef det dock ganska altereradt, tog en annan kurs och lomade af tillbaka i sitt snår. När flickan såg sig vara räddad, föll hon sanslös ned. Glädjen uttömde de svaga krafter, som skrämseln stegrat. Det lilla barnet miste icke sansningen, men kunde hvarken tala eller röra sig ur stället. Der var i skogsdalen tätt intill en källa.
— Efter hvad upplyst blifvit skola desse ifrån Artilleri-Departementets Cassa, såsom lån till Underhälls - Departementet utgifna medel kommit Mötes-Passevolance-fonden till godo, ehuru den, fastän verkliga gäldenären icke finnes i Artilleri-Departementets HufvudBöcker uppgifven eller antecknad. Väl har det blifvit Revisorerne meddeladt, att, jemnlikt Kongl. Maj:t Nådiga Bref den 25 Maji 1824, Kongl. KrigsCollegium skall, för betäckandet af tillfälliga brister i ett Departements tillgångar för året, ega att ifrån ett annat Departements behållning och öfverskott gifva lån; men Revisorerne hafva ansett en sådan tillåtelse icke lämpligen kunna åberopas till stöd för utlåningar till MötesPassevolanceCassan, oaktadt äfven den står under Kongl. KrigsCollegii styrelse och förvaltning, enär den öppna redo-visning, sorn för Stats-anslagen af Departementen ( 67 ) aflägges, i det Räkenskap erne och Lå n eli a ndl i n garne granskas af Rikets Ständer och deras ombud, ännu ieke eger rum för Mötes-Passevolancefonden, och således den säkerhet och Controli för Statsmedlens användande, antingen de emottagas directe från Statsverket eller genom lån ifrån ett annat Departement, som ligger i denna öppna redovisning, saknas i afseende på dispositionerne å Mötes-Passevolance-Cassans medel. I Revisorernes tanka hade derföre denna Cassa bordt af Kongl. KrigsCollegium förvaltas utan beröring med Departementens Stats-anslag.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om Pension åt framlidne RiksRådet Grefve Liljencrantzs Dotter Friherrinnan Tornerhjelm. Ifrån Kongl. Majits har Stats-Utskottet fått emottaga Nådig Proposition, af denaö sistl. Januarii, om beviljandet af Pension åt framlidne Herr Rikg-Rådet m. m. Grefve 4 Sami. 2 B. j q q 3 654 Steits-Utskottets Betänkanden. ZAljencrantzs Dotter Friherrinnan Maria Charlotta Tornerhjelm, varande denna Proposition af följande innehåll: Hos Kongl. Maj:t har Friherrinnan Maria Charlotta Tornerhjelm, Dotter af framlidne f. d. Riks-Rådet, Presidenten xn. m. Herr Grefve Johan Liljencrantz i underdånighet anhållit, att, såsom obemedlad, varda i Nåder förhulpen till en lifstids-pension af 5oo R:dr, att utgå från hennes Faders, för omkring y år sedan inträffade död; hvarvid Sökanden, jemte H err Riks-Rådets förtjenster af Riket, åberopat en honom af Högsalig Konung GUSTAF III gifven försäkran, att intet af hans barn skulle komma att lida nöd, äfvensom det i alla tider vanliga bruket af Pensioners tilldelande åt RiksRådens Enkor eller Döttrar, när beliofVet sådant påkallat. Ehuru, då Friherrinnan Tornerhjelm ar gift Kongl. Maj:t, ej kunnat bevilja henne, mot Pensions-Författningarne , någon större eller mindre årlig Pension, eller å ansökningen fästa annat omedelbart afseende, än att sökanden för hvartdera af de sistförflutne åren i Nåder tillagts en oafkortadgratifieation af 25o R:dr på Extra Utgifs-Fonden, finner dock Kongl. Maj:t Sig af förekomne beve - Stats-Utskottets lietänkanden. i G 55 kailde omständigheter uppmanad * ätt ej låta ensamt härvid bero.
Enahanda förhållande ege rum vid Sågar, som efter denna Författning till särskild Bevillning uppskattas samt gå minst fyra månader om året; och bör vid Sågar, der flere ramar nyttjas, en Såg med en eller två ramar jemföras med en Qvarn af ett eller två, par skattlagda stenar, samt Sågar med 3 ramar eller deröfver jemföras med Qvarnar af 3 par stenar och deröfver; börande sålunda Qvarnarnes och Sågarnes beskaffenhet i taxerings-uppgiften intagas. 2:o. Om Qvarn och Såg af berörde beskaffenhet äro så belägne, att de skötas af ,en och samma person, bör denne taxeras till afgift, beräknad efter stenarnes och ramarnes sammanlagda antal. 3:o. Uraktlåter egare af förenämnde skattlagde Sågar och Qvarnar att uppgifva någon såsom Mjölnare och Sågare, påföres likväl afgift efter 2:dra Art., såsom vore en Mjölnare eller Sågare uppgifven; dock alt egare af Mjölqvarnar med ett par stenar och Sågqvarn med ett blad, som sjelfve sköta Qvarnen och således icke hafva hos sig anställde Mjölnare eller Sågare, skola ifrån denna, för Mjölnare'och Sågare stadgade, Bevillning vara befriade. F) Bevillning af Fiskerier. §. 32. l:o. Sådane Fiskerier, som utgöra särskilde, i Jordeboken upptagna, lägenheter, utan all vara i hemmanens skattläggning inbegripne eller hafva i deras uppskattningsvärde ingått, taxeras lika med annan egendom, efter deras värde, hvilket bestämmes sålunda, att behållna afkastningen uträknas till capital efter Fem procent. 2:o. Krono-fiskeriers, samt flera dylika lägenheters innehafvare, hvilka endast erlägga räntan efter Jordeboken, betala Bevillning efter enahanda grund. 3:o. Höra dessa lägenheter under hemmanets skattläggning och hafva således ingått i dess värde, äro de från denna afgift befriade. G) Bevillning af Capitaler, Actie-Bolag, Associationer, Societeter, Cassör, Verk, Hy poth eksoch andra allmänna Inrättningar. §. 33. l:o.
Också ska jag säje, att j ag inte stort kruser för Dräng-Olle på herrgåln, fastän han sätter näsa i vädre på körkbacken om söndag era; och det s ka fälle inte bli s å l ångt tes jag kan sk affe mej klock e med peschaft och g å i stöfl er och kaloscher, så väl som han . Och jag för min del h åller mej inte för stort sämmer, än herrgålspigera, fastän di går med rutige nettelduksförklän och rosige selkeshalsduker och randige bombasängsklänninger. Nej, tack vackert! Och se den, som jag slätt inte niger för, det är Jan Hanssons Anna ve Sjön, fas tän ho gubevars! ser förnäm ut och svänger sej om söndagera i den der storpreckige klänningen, som ho feck åf Mamsell Lotta på herrg åln. Tal' inte om Jan Hanssons, för då blir jag rasande. Allts e'n ovänskapen ble mellan f ader Nämndeman och gamle Torper-Jan, har jag inte kunnat tåle hele det der trasfölje. Ja, s å är det nock med mej med. Var det i nte bra besönnerligt ändå, att den der fattige torperstackern våga' sätte sej opp imot f ader Nämndeman, som är s å rik och mäk tig? Han vi ttna' ju imot honom på tinge? Stina. Per. Stina. Per. Ja, ser du, saka var så, att fader Nämndeman råka' i hastigheta f älle en hop timmer på grannskogen, ser du , och det had' h an just inte rätt te, ser du. Men ing en skull' ha kommet på honom med'et, om inte den der förgiftige saten J an Hansson hade vittnat imot'n, och ställt så te, att fader Sven slu tligen ble öfverbevisad, och då ble det ett förbaskadt s petakel . Jojo, han höll ju på te komme in på arresten i Carlstad? Ja, det v ar näre som på ett hår. Men te slut ble det så, att han feck förlike saka med penninger. Uschiamej, så möcke han feck lägge ut!