Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Pbiladelphiska systemet kunna i sin tillämpning medföra några skadliga följder för fångarnes helsa, eller dylikt,så finnesingentingsom hindrar, att, i samma mån som man erfar dessa olägenheter, modifiera systemet, utan alt derföre förändra det i sin grund. I del nu framlagda förslaget är icke fråga om att lill en början använda det P h i ladel ph iska systemet för mera än de 2:ne lägsta straffgraderne, eller för en tid af högst 2:ne år, och för sådan tidslängd har man, så vidt jag vet, icke någonstädes funnit några vådor vid systemets tillämpning, tvertom har till och med Miltermaier, 204 Den 28 April. sora efter min tanka är (ien i dessa ämnen mest sakkunniga preson, som för närvarande finnes i Europa, men i allmänhet alldeles icke hyser någon förkärlek för det. Philadelphiska systemet, ehuru lian i sina skrifter yttrat den förhoppning, att penitentiärstraffen inom kort skola öfver allt uttränga de äldre straffsystemen — äfven Mittermaier, säger jag, har recommenderat, att allt straff bör hörja med på sin höjd 2:ne års Philadelphiafängelse. Då jag sålunda sökt visa, att, om man vill och nödgas förkasta kroppsoch skamstraffen, man icke har någonting annat att. välja på, än frihetsstraffen i penitentiär syftning, hvilket just utgör hufvudgrunden i det nya lagförslagets straffsystem, så har jag i och med detsamma besvarat det andra hufvudsakliga inkast, som man gjort emot samma förslag; nemi. att det icke vore bygdt på nog säker grund, hvilken anmärkt)., blifvit framställd af Hr Lagerhjelm. Ty det är mycket sant, alt allt, som är nytt och oförsökt, är till en viss grad osäkert; men då man är i behof af att införa någonting nytt och dervid väljer det bästa, som finnes att tillgå, sä kan man icke komma längre. Hr Lagerhjelms anmärkn. synes mig sålunda vara vederlagd i samma stund, som man erkänner, att man är i behof af någonting nytt.
Herr von l^sclrrs/, Ibure, Hof-Junkare och Häradshösdinge: Hwarjemte tilkännagafs, at Herrar LIe5korerne af Första Gasten icke an» 12 nu kunnat walsa Ledamot til sistdnakmda Utskott, emedan twänne af dem nu icke wero i Staden närwarande. Herr Lbrenlirale, som bliswit wald til Ledamot rikt Bewillnings-Utskottet, afsade sig det honom wifade förtroende. Justersäes krotooollsr af den 19. i denna manad» En Deputation fran det Hederwarda Bonde-Stan. bet, anförd af Riksdagsmannen ^onss ^scobston fran Roslagen, med lilkännagifwande, at Ståndet bisattit Ridderskapcts och Adelns beslut om en underdånig hemställan til Hans Majit angående något för Allmogen mindre betungande sätt til FangarS forrskaffande; hwar. öfwer LxkrsÄum krotocolli nu äswen aslemnades: Äfwenwal hade Ståndet funnit bäst wara at genom en stor Deputation, anförd af Herr Grefwen och Landt, marskalken, detta ärende hos Hanö Maj:c i underdä. vighet föredraga. Ptterlkgare en DepurLkion fran det Högwördiga Preste-Ständet, anförd af Herr Biskopen samt Ledamoten af Kongl. Nordstjerne-Oräen DoÄor Weiäem-in» som anmälte den tilläggning til det Högwördiga PresteStandcts förut i dag giorda tilkännagifwande, at Ståndet förenat sig med det Hederwärda Bonde - Ståndet i den propolikion, at genom en stor Deputation hos Hanö Majit i underdånighet föredraga de bagge frågor» na om straff för Konunga Mördare och om FangarS förande utan Allmogens betungande. Beswarades och aftradde. ^ustsraöss krolocollsrn» af den 20. och Lli benna manad.
Gillas Nämndens beslut, hvarigenom klyfning afstyrkt blifvit, ege den missnöjde att målet fullfölja, på sätt, som om lösnings-frågor i 11 ,5‘. sägs. Varder åter klyfningen af Härads-Rätten bifallen; då må häremot ej vädjas eller besvär anföras af annan, än den delegare i samma hemmansdel, hvilken ttllika väckt fråga om rättighet till lösen af den utklufne delen; men försummar delegare, du han vid Härads-Rätten hörd varder, att sådant lös - 46 Zagsamt Allman. Desv. och Ekon, Utsk. Betänkande, N.-o 3. ningsanspråk väcka, vare all vidare rätt till talan härom förlustig. 6 mom. Genom den här föreslagna sönderdelning af föregående moment, blir detta i ordningen det 7:de och anmäles till bifall, med iagttagande allenast af den förändring, som är en följd af Utskottens tillstyrkande vid 6:te eller att, i stället för |:dels mantal, införes: Då lagfart eller åbobref sökes å hemmansdel, som är mindre än hvad för klyfning utan undersökning är i 6 1 mom. med gifvet, eller ny äbo eller egare skall för sådan hemmansdel skattskrif vas, eller inteckning deri för skuld eller arrende begäres, vare sökanden skyldig styrka, när hemmansdelen blifvit ut k lufven, och, om sådant skett efter det denna Vår Nådiga Föro dning utfärdades, jemväl förete det beslut, som i afseende å klyfningen blifvit meddeladt. 9 talinder åberopande af de skäl, Herr Justitias-Canzleren Faxe i dess reservation framställt, anse sig Utskotten böra, i afseende på de hemmansklyfningär, hvilka hittills skett utan föregången undersökning och pröfning, tillstyrka bibehållande af den i 6 §. af nu gällande Förordning af den 19 December 1827, stadgade lösningsrätt; i anledning hvaraf Utskotten hemställa, att vid denna ett nytt moment måtte tilläggas, sä lydande: 2 mom.
Sedan intressenterna i nämnde bolag, jemlikt Kongl. Brefvet, den 23 Mars 1825, falt sig faeviljadl. ifrågavarande lån lill belopp af 12,000 R:dr, emot 4 procent ränta och 2 procent årlig kapilal-afbelalning, biel', genom Kongl. Brefvet den 15 Februari 1841, i Nåder medgifvel, alt den af lånet dä utestående summan finge ränlefrill innehafvas och kapitalet återgäldas med 500 R:dr årligen. DA säkerliets-handlingarne för della län förvaras i Kongl. Räntc-kammaren samt de årliga afbelalningarne dit ingå och tillgndoföras nuvarande 6:te Hufvud-titelns besparingsfond för jordbruket, handeln oell näringarne, hafva Revisorerne hemställt, alt beloppet uti den nya Riks-hufvudboken, som egde en särskild general-räkning för Ståts-kontoret, kunde till denna räkning ölverföras och der balanseras, samt alt ifrågavarande lane återstod alltså finge uti den så kallade förskotts-räkningen afskrifvas 3,910: Till innehafvare)) of Allequia fläradshöfdingeboslulle på Gottland, återstående 1,362: 24. I anledning af numera aflidne Häradshöfdingen 1 Gottlands norra härad P. J. Odmans derom gjorda underdåniga ansökning, har Kongl. Maj:I, jemlikt Nådigt Brel den 23 Januari 1836, med afseende å sökandens (vänne närmaste företrädares i tjernsten iråkade obestånd och då lill följd häraf deras sterbhus saknat all tillgång ali godtgöra de betydliga husröle-brisler, sorn under deras tjenstetid tillkommit å ifrågavarande Häradshöfdinge-boställc, samt enär sökanden ulan något sitt förvållande fått emottaga samma boställe i ett högst förfallet tillstånd så till åbyggnad sorn häfd, ehuru han, enligt författningarna, varit berättigad ali. Transp 3,910: ' Bill. till fl. St. Skrifvelse IS:o 61.
St. li/ra telegrafpersonalen, som samma år skulle ega rum, äfvensom motionären hänvisat til! det förhållande, att i England, särdeles i dess hufvudstad, den inrikes telegrambefordringen nästan uteslutande bestriddes af fruntimmer. Enär, enligt Utskottets tanke, Staten bör, i den mån det kan stå tillsammans med ändamålet af dess framåtgående i andlig och materiel utveckling, lemna utväg åt qvinnan att bereda sig den förbättring i ekonomisk ställning, hvartill hennes anlag och insigter kunna berättiga henne; och då nu inom landet finnes ett högst betydligt antal qvinnor, hvilka redan i följd af den omständigheten att männens antal understiger det andra könets, icke kunna erhålla den verkningskrets, som i äktenskapet är dem anvisad, anser Utskottet Staten ej böra undandraga sig att åt dessa bereda medel till förvärf; och det är endast i valet af dessa medel någon tvekan ännu kan uppstå. 1 detta hänseende torde det väl vara tjenligast att, i saknad af egen erfarenhet till en början taga ledning af andra länders, med hvilka våra egna förhållanden äro jemförliga. Men detta synes böra blifva Regeringens omsorg; och Utskottet anser Rikets Ständer, vid fattandet af sitt beslut i ämnet, endast hafva att tillse, att formen för detsamma ger uttryck åt den numera utbildade allmänna meningen rörande ifrågavarande vigtiga angelägenhet. I enlighet med hvad sålunda är anfördt hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anmälan, det Rikets Ständer för sin del anse tidpunkten vara inne att utvidga qvinnans rätt till anställning i det allmännas tjenst, och att Rikets Ständer hafva sig bekant, det qvinnor i andra länder med fördel användas vid telegraf-anstalter, post-expeditioner m.fl. dylika inrättningar, anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes vidtaga åtgärder, hvarigenom tillfälle beredes qvinna att erhålla anställning i sådan tjenstebefattning, som kan för henne vara passande, och till hvars skötande hon visar sig ega erforderliga kunskaper och skicklighet. istockholm den 29 Januari 1863.
Majit, enligt den gillade arbetsplanen, nu äskat till bestridande af kostnaderna för förberedande arbeten å östra delen af samma stambana, eller mellan denna banas utgångspunkt från vestra stambanan och Christinehamn, föreställer sig Utskottet, alt uppskjutandet under nu föreslående stats regi eri ngs-peri o d af de förberedande arbetena ä nämnde ban-del icke bör medföra någon tidsutdrägt med hela banans fulländning; hvadan och då vestra stambanan löre nästa Riksdag icke kommer att utföras till den trakt, der nordvestra banan skall från densamma utgå, samt följaktligen ej heller någon fördel för allmänna rörelsen är alt förvänta genom ett tidigare företagande af de nu löreslagna, jemförelsevis mindre betydliga, arbetena å ifrågavarande ban-del, anser Utskottet den dertill under denna Riksdag äskade anslags-suinma icke behöfva af Rikets Ständer beviljas. Utskottet finner sig således endast böra tillstyrka: 8:o att Rikets Ständer, för påbörjande af arbetena å nordvestra stambanan mellan Arvika och Norska gränsen, mätte anvisa eli summa af En million R:dr Rrut, under förutsättning att åtgärder samtidigt varda vidtagna för ali å Norska sidan möta och fort sätta denna jernvägs-anläggning. Sodra stambanan. k denna bana borde, enligt den uppgjorda arbetsplanen, under innevarande och nästkommande 3:ne år följande arbeten utlöras, nemligen: jernvägen frän Lund fortsättas och fullbordas till norra ändan af Finja-sjön, belägen på ett afstånd af 8’ mil från Malmö, hvartill skulle erfordras en anslags-summa af R:dr R:ml 4,365,000: den frän vestra stambanan vid Falköping utgående eller norra ändan af södrä jernvägs-liuien påbörjas och fortsättas förbi Jönköping åt den inre delen af Småland, med användande af ett Eåräknadt anslag af „ „ 3,750,000: varjemte baugärdarne vid Malmö och Lund fullbordas med en derför uppgifven kostnad af „ „ 260,000: Summa R:dr R:mt 8,375,000:
Börtzell uppläste i underdänighet till Justering det af honom pä Kongl. Maj:tS Nädiga befallning uppsatte Project till Kongl. Majus Nädiga Proposition till Rik. sens Ständer, angäende Förwaltningen af Kongs, och Kongs Ladugärdarne; Och täckteS Kongl. Maj.t i anledning af samtelige de nu närwarande Stats-RädetS Ledamöters underdäniga tillstyrkande, samma Project i Räder gilla och till Expedition anbefalla. lll stclsm ?rotc>coIIl U. 6. OLvclcvcsrät. Bihang. Nw 17, !8 Upp - Den 17 Aug. lior kidd. ock ^dela den z 8epr. rZicr, » I^reke-8rZnder den z Lorgsre-Ztänder den >7 - ^ Londe-Hräirdst den z Kongl. Maj:tS Nädiga Proposition till Riksens Ständer, om en serskildt Författning i wiste omständigheter, angäcnde Intetning i fast egendom. ^)os Kongl. Majit hafwa Riksens Ständer ivid sist öfwerständne Riksdag, uti underdänig skrifwelse tillkännagifwit, huruledes wid granskning af Lagens stadgande i 1. §.
Eftersom Hr Cederschiöld talar om konseqvens i handlingssätt, så vill jag framdraga ett exempel. En värd talare föll. gårdag erinrade R. o. Ad. derom huruledes vid 1828 års Riksdag fråga bade blifvit väckt om behörighet af Riddarh.- Direkt. att utlemna polett till en person. Jag minnes mycket väl denna händelse. Den frågan angick nemi., huruvida den ifrågasatta personen verkligen var adelsman eller icke, och resultatet blef, att R. o. Ad. förklarade att enl. grundlagen denna person icke var adelsman och att han på den grunden icke egde rätt till säte och stämma på Riddarhuset. Om nu denne ledamot hade under tiden väckt motioner här inom Ståndet och dessa skulle 142 Men 7 December. hafva blifvit uptagne, så hade ju den följden upstått att inom Riddarhuset motioner blifvit väckta af en person, som icke var Adelsman, ett förhållande, som mig veterligen förut icke inträffat och som per consequentiam rei icke bör inträffa, emedan de, som här väcka motioner ovilkorligen måste tillhöra delta Stånd såsom R. o. Ad:s representanier. Af delta exempel lärer R. o. Ad. täckas finna att Hr Gr. o. Landtm:s propos. är fullkomligt logiskt riktig och att den således bör vinna R. o. Ad. bifall. Frih. Raab, Adam Christian; Det var på grund af föreskriften i 21:a §:n Riksd.Ordn., som R. o. Ad. fattade det beslut, som förl. gårdag skiljde Hr Munck af Rosenschöld ifrån sitt ledamotskap inom Riddarhuset. I denna § slår att hvarje Stånd har pröfningsrätt, ”så väl i afseende på sådana Medlemmar, hvilkas Fullmakter ej blifvit godkända, som dem, emot hvilka, till följd af 14 och 18 §§, någon anmärkn. eger rum.” Det var på grund af denna föreskrift, som R. o. Ad. egde rättighet alt skilja 11 r Munck af Rosenschöld härifrån; men i fortsättningen af samma § heter det: ”och bibehålie emellertid den under ytterligare pröfning ställde Ledamoten "sin Riksdagsmanna-rätt.”
Passevolance till Trossens underhållande, så väl vid Cavalleri-Regementena, som vid Indelta elFeclive, lill Infanteri afsutne Cavalleri-Regementen 12,192:82, Generela Extra Utgifter: , , 1,274:42- Afskrifning h , % 620; — Balance till år i83i: Inneslående i Lands-Conloren 5,884: 20. 7. Ullånte medel . Utskottet har vid denna räkenskap icke funnit något att anmärka Allmänna Hingstrnedels-Jönden. 1831 års redogörelse derför, i Kongl. Kammar-Rätten granskad, tan anmärkning, visar följande förhållande i 3a Sluls-Ulskottets Berättelse N.-o 325. Debet: Balance frun är iS3o: Behållningar och Fordringar Ordinarie Inkomst: Af Kongl. Stats-Contoret anordnadt Extra Ordinarie Inkomst. — Balance till ur i83z: Summa Kdr 8,400: 3, Credit. Ordinarie Utgift: Compagnie-hingstars inköp 3oo; „ „ utförd ring 234: 8. — Underhållskostnad för hingstar af Norrsk race 119: 21. 4* Hingstmönstrings-koslnad 281: iG. — Skjutsoch rese-kostnad 289: 5. 6. Hingstpraemier . 4°°: Tractamenten och Skrifmaterialier . » 485: . 2,089: 2. ro. Extra Utgifter: Diverse . 2: Balance till år 183s Behållningar och Fordringar 3,587: 18. 2. Vid granskningen af denna räkenskap har ingen anmärkning egt rum. A n rf Stals-Utskottels Berättelse JV.-o ?n5. 33 Civ il-Departementet. Militich-Boställs-cassan. Tlufvud-boken för år 183r, sorn i Kongl. Kammar-Rätten blifvit gransbad ulan anmärkning, utvisar följande räkenskaps-förliåliande: Debet:
Lars Guslaf Holms Enka, Fru Anna Lovisa Löving, lill ett belopp af Ett Tusende femhundra lliksdaler Itiksmynt årligen, vid hvilken motions föredragning instämmande deruti 516 Prol.-Utdrag den 11 Juli 1860. inom Borgare-Ståndet blifvit yttradt; varande ett styrkt transsumt af den efter bemälde Justitie-Borgmästare hållna bouppteckning bifogadt. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades ett denna dag af Herr Julius Brun ingifvet bihang till en af honom väckt motion (N:o 5,) om erhållande af en Lag för flottningsoch flodrensnings-väsendet i Riket, hvilket bihang innehöll förslag till lag för flottningoch flodrensning. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Lag-Utskottets Betänkanden: N:o 31, i anledning af väckta motioner om föreskrifter till betryggande af besittningsrätt till last egen-dom och af intecknings-säkerhet, och N:o 32, i anledning af väckta förslag om meddelande af föreskrift derom, att arfskilten skola till förvar vid Domstol ingifvas. Frän Hedera. Bonde-Ståndet. S. D. En af P. Fr. Mengel från Upsala Län ingifven och i sednaste Plenum bordlagd motion om aflåtande af en underdånig skrifvelse med anhållan om förslag till stadganden för Kronogodsens framtida förvaltning och bortarrendering remitterades till Stals-Utskottet. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. S. D. D. Vid föredragning af Lag-Utskottets den 30 sisth Juni och 4 dennes bordlagda Betänkande N:o 33, i anledning af väckt motion om antagande af ny Konkurslag samt nya lagar angående boskillnad och urarfvagörelse, stannade Ridderskapet och Adeln uti nedantecknade beslut: l:o. Förslaget till Konkurslag. Ingressen och § 1. Biföllos. Åler remitterades. §§ 3—6. Biföllos. § 7. Återremitterades. § 8. Bifölls. § 9.
S. D. StatsUtskottets den 23 i denna Månad afgifna samt den 24 derpå följande uppläste och på bordet lagde Utlåtande, angående Friherre Staél von Holsteins motion, om JordranW sakningars verkställande rn. m., föredrogs nu åter och blef af Hederv. BondeStändet bifallet; hvarom Respect. MedStånden samt StatsUtskottet skulle vördsamt och vänligen underrättas. S. D. Vid föredragning af StatsUtskottets sedan sista plenidag på bordet hvilande Betänkande, angående de i Vallöf]. BorgareStåndet väckta motioner, om Postfrihet för Städernes Magistrater för deras Embetsbref, samt vid afsändande af Krono-uppbörden och Räkenskaperna med mera, blef detsamma, efter derom framställd proposition, till alla delar bifallet; hvarom Respect.' MedStånden och StatsUtskottet skulle vördsamt och vänligen underrättas. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 16 sisth Januarii aflåtna, samt den 271 samma månad på bordet lagde Betänkande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Memorial af den 22 sisth December, ifråga örn 78 Prat. Utdrag d, 2 Febr. t Sig, om liqvid med Discont Verkens egna Sedlar för lån och omsättningar, fann Ridderskapet och Adeln för godt att antaga berörde Betänkanden med den förändring, att äfven omsättningar af Lån skulle med Discontpapper få verkställas. Från Ilogv, PrestStdndet. S. DConstitutionsTJtskottets uti Memorial af den 1 (t nästh Januarii gjorda anmälan, att Utskottet icke trott sig vara berättigad! att till prutning upptaga den af Riksens Ständers Revisorer, uti deras Berättelse om Allmänna Magazinsln. rättningens förvaltning, gjorda och af Vällofl. BorgareStåndet samt Hederv. BondeStåndet lill Utskottet remitterade anmärkning, blef å nyo föredragen och af PrestStåndet gillad.
Dessa länder hafva nemi. haft erfarenhet deraf, alt den driftmuteriel, som skulle behöfvas för stora truppmassors förflyttande å jernväg på en gång och utan att de söndrades tili smärre delar, är så betydlig, atl anskaffandet deraf skulle öfverstiga jernvägsbolagens ressourcer. Det fordras I. ex. för att fortskaffa 1,600 man 9 å 10 lokomotiver, samt ett 6-pundigt batteri 3 lokomotiver. Nu är det föreslagit, alt den ifrågavar:de jernvägen emellan Orebro och Hult endast skulle förses med 9 lokomotiver och således fruktar jag atl den stora mililäriska nyttan af denna anläggning vid verkliga operation i fiendens närhet blefve ganska liten. Alt det är otjenligt att transportera trupper på jernbanor, som genomstryka sjelfva krigslhealern faller genast i ögonen, om man betraktar det fullkomligt försvarslösa skick hvaruti en trupp under en sådan transport skulle befinna sig i händelse af elt fiendtligt öfverfall. Lättheten för fiendtliga ströfkorpser eller en uprorisk landtbefolkning, l. o. m. för enskildte individer att genom några rails borttagande, stockars eller stenars kastande öfver banan o. d. m. försvåra och väsendtligen uppehålla en trupptransport, göra dessa slags kommunikalions-mcdel äfven otjenliga alt begagnas vid alla tillfällen der truppers ankomst på en viss lid måste tagas i beräkning. Dessa hafva äfven skälen varit hvarföre icke Österrike, under detta lands sednaste krig, i stort begagnat jernvägarne för sjelfva manövrerne, utan endast lill förskaffande af trosser, magasinerne, samt förtruptransport på längre afstånd från fienden. Jag vill nu återgå till den egentliga hufvudfrågan eller 1 punkten af Utsk:s utlåt. Härvid möter genast den anmärkning, som äfven af föregrde talare blifvit gjord, att StatslJtsk. vid behandlingen af denna fråga helt och hållet förbigått den financiella sidan af saken. Man har endast ansett sig böra tillstyrka Ständerna alt ikläda sig 29* 436
Fick den utsatte deraf svår kroppsskada; dömes till straffarbete på lifstid eller från och med åtta till och med tio år: ljöt han deraf döden; miste gerningsmannen lifvet eller dömes till straffarbete på lifstid. 6 § Den, som olofligen, med våld eller annorledes, bemäktigar sig annan och honom, emot hans vilja, ur Riket förer, så ock den, som utan föräldrars eller förmyndares samtycke, förer ur Riket barn, som ej fyllt femton år, ehvad det sker med dess vilja eller ej; dömes till straffarbete från och med två och med sex år. 7 §. Har den, som annan bortfört, efter ty i 6 § sägs, tvungit honom till främmande krigseller skeppstjenst, eller eljest i tvångstillstånd honom försatt; dömes till straffarbete från och med sex till och med tio år eiler på lifstid. Föröfvar man sådant brott mot annan utrikes, utan att hafva honom dit fört, såsom i 6 § sägs; dömes till straffarbete från och med två till och med sex år. 8 §. Den, som olofligen bemäktigar sig och från föräldrars eller annans vård skiljer barn, som ej fyllt femton år, ehvad det sker med barnets vilja eller ej, dömes, när barnet ej ur Riket föres, till straffarbete från och rr.ed sex månader till och med fyra år. Sker det för att begagna barnet till tiggeri eller att det eljest till vanart öfva; då skall till straffarbete från och med fyra till och med åtta år dömas. 9 §. Hvar, som olofligen, genom inspärrande eller fängslande, eller annorledes, berölvar någon friheten, dömes till straffarbete från och med sex månadertill och med fyra år. Har, genom sådant brott, friheten varit öfver år och dag någon beröfvad, eller har den, mot hvilken brottet begicks, lidit svår misshandel medan han in spärrad var; då må tiden för straffarbetet till sex år förhöjas. 40 §.
Herr Ljungbergs, As 159, angående Upsala universitets förläggande till hufvudstaden, m. m.; Herr Lallerstedts, As 207, om anläggande af en undervattens-telegrafledning emellan Skåne och Preussiska kusten samt bestridandet af kostnaden derför: Herr Wal/enbergs, As 210, om förberedande åtgärder till Manufakturdiskontinrättningens och dess allmänna lånerörelses upphörande; Herr Ascham, M 292, om Ekesjö stads befrielse från framtida underhållsoch byggnadsskyldighet för dervarande elementarläroverks hus och kostnadens bestridande ur stiftets byggnadskassa; och Herr Bergers, As 301, om upphörande af skyldigheten att vid jernoch ståleffekters utförsel sjöledes ur riket låta desamma å metallvåg upplägga och väga, m. m. S. D. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades motioner, väckta: af Herr ljungberg, M 160, i hvilken Herr Witt instämt, med särskilda förslag till stadgande!) rörande skogsväsendet, äfvensom till förnyad jagtstadga, jemte i anledning af samma motion afgifna yttranden; och af Herr Eneqvist, A/s 277, om bildande af en pensionsanstalt för Svenska handelsflottans skeppare, styrmän och öfriga sjöfolk samt anvisande af medel dertill; i hvilken motion Herrar Grape, Trägårdh, B. och Trägårdh, S. instämt. S. D. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades Herr Swartz' motion, As 290, angående vissa ändringar i Kongl. Förordningen om kommunal-styrelse i stad den 2! Mars 1862, jemte i anledning af samma motion af - Prol.-Utdrag den 3 December 1862. 101 gifna yttranden; och skulle vid denna remiss uttryckas Ståndets önskan att Utskottet mätte sä skyndsamt som möjligt sitt betänkande i ämnet afgifva. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne utdrag af Höglofl.