Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af detta beslut, sådant det är Uppfättadt, synes vidare följa, att endast de Bruksägare, som icke iakttagit praescriptionstidett för anmälan till skatteköp, men icke de , hvilka Väl densamma reservationsvis iakttagit, men sedermera efter elen leinnade rättigheten, afsagt sig skatteköpet, skulle underkastas den föreslagna förhöjningen i Recognitionsafgiften, ehuru likväl meningen måtte vara, att sådant äfvert skulle gälla i afseende på de sistnämnde; detta borde sålunda också till förekommande af all oriktig tydning bestämdt uttryckas. Att såsom Utskotten föreslagit, ålägga skogarne en Recognitionsafgift i penningar, svarande mot de onera Recognitionshemman i orten böra utgöra, förekommer mig såsom nästart omöjligt, emedan all säker grund saknas för dess bestämmande Recognitionshemman skola deltaga i alla allmänna utskylder och besvär, såsöm rotering, skjuts, väghållning, publique byggnader, FjerdingsmaHstjenst m. m. och huru skall detta i penningar med den säkerhet, soni för en ränta vara bör, kunna mätas och värde - Den II Augusti t, m. 115 ras$, och denna värdering af auetoriteterne profvasv Nya framtida skyldigheter, sorn kunna tfemman åläggas, antingen i följd af Riksens IStähders beslut eller enskildta öfverenskommelsef, skola efter den antagne grunden äfven beräknas och räntan derefter för hvafje gang jeriikas. Det föreslagna stadgande! blir Således 'overkställbar! i förevarande fråga; jag afstyrker det på det högsta och tror, att något lämpligare icke finnes att föreslå, äri b vad den KottgU propositiönenj såsom ofvarinämndt är, innehåller. I öfrigt hafva Utskotten frångått Riksens Ständers beslut vid sista Riksdag, ätt inkomsterne genom försäljningen af Recognitiohsskogärne skullé användas till FörsvarsVerkets behof.
283 kubikfot 9 kannor spanmål, hälften råg oell hälften korn, utgörande i penningar efter 1858 års medelmarkegångspris 601 R:dr 87 öre R:mt, detta sistnämnda penningebelopp mätte i stället för 61 R:dr i länsmanslönen ingå med en jemnad summa af Sexhundra R:dr R:mt; samt Kammar-kollegium och Stats-kontoret sedermera i ämnet underdånigt yttrande afgifvit, hvarvid dessa Kollegier äfven tillstyrkt nådigt bifall till det begärda utbytet, likväl på del sätt att Länsmannens lön, 700 R:dr, skulle i staten upptagas att bestå endast af bostället Kärrebergs ränta och afkastning; så har E. K. Majit uti nådig Proposition af den 5 nästlidne Januari behagat föreslå Rikets Ständer att i utbyte emot nuvarande länsmansboställe N.o 1 Thorsjö måtte till boställe ål Länsmannen i Faurås härads södra distrikt från midfastan året efter det, hvarunder bytet kunde vara medgifvet, anvisas ofvanberörda till Statsverket indragna f. d. förste landtmätareboställe två tredjedels mantal N:o 3 Kärreberg, med föreskrift att i staten för länsmannen boställets årliga afkastning skulle tillsvidare och intilldess ny allmän uppskattning af landtstatens boställen kunde varda fastställd, upptagas till det af E. K. Maj.ts Refallningshafvande föreslagna belopp af 600 R:dr samt att, i följd häraf, den förut väckta frågan om utarrendering af bostället Kärreberg för Statsverkets räkning mätte förfalla, men sådan åtgärd deremot vidtagas med Thorsjö från midfastan det år, då detta hemman utaf aflidne Länsmannen Ringbloms sterbhusdelegare komme alt afträdas. Rikets
Skulle så vara, som han med en viss belåtenhet yttrat, att 3 Stånd redan bifallit Betänk:t, så tinner jag mig deraf uppmanad att till Utsk:t hemställa, att det för framtiden, vid algifvande af sina förslag, ville taga frågorna i något närmare betraktande, på det att rättsförhållanden icke måtte kränkas på det betänkliga sätt, som bär är i fråga. Jag vill ingalunda bestrida, att sockenmagasinerna kunna, på sätt Gr. Björnstjerna yttrat, förvaltas så att de blifva procenteri-inrättningar och sålunda öfverflödiga, men missbruk i detta hänseende kan och bör föranleda inrättningens upphäfvande, utan att likväl derifrån må hemtas anledning att på annan myndighet, än inrättningens egare, öfverlåta rätten att om dipositionen af deras egendom besluta. För öfrigt och i hufvudsaken har jag mot detta, likasom mot många andra Betänk:n från Ekon.-Utsk:t, att anmärka, att det är alldeles onödigt. Jag vill hoppas att Gr. Björnstjerna icke har den erfarenheten, att K. M:s Beflude icke äro benägna att gå kommunernas önskningar till mötes i hvad på dem beror. Visserligen ligger ännu en hake i författningen i så måtto, att den icke tydligen medgifver Iv. M:s Befh:de rätt att på kommunens derom framställda önskan upphäfva magasinerna; men jag tror mig veta att saken dock så blifvit förstådd inom ett och annat län. Jag anhåller om afslag å Utsk:ts Betänk. Ropen på propos. förnyades. Frih. Hermelin: Jag skall icke länge upptaga tiden. Het har sagts, att sockenmagasinerna vore en procentar-inrättning. Jag medgifver, att de icke alltid blifvit väl administrerade; men om det också händt, att lån utgifvits derifrån mot 4 kappar på tunnan, så vet jag dock flere ställen, der dylika lån icke lemnäs mot högre ränta än 2 kappar på tunnan. J)et är icke ovanligt, att en tunna råg på våren gäller 20 rdr och på hösten 15. Det blir således vida mindre, som låntagaren får återbetala, än hvad han lånat. Frih. Raab:
IV. R. 435. XX. B. 71. A. 112. — t\:o 6. i anledning af väckta motioner, att alla hemman, utan afseende å deras olika natur, må deltaga i Tingshus - ( 7 ) och Prestgårds-byggnad. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 7. i anledning af väckt motion, att halfva indelta Armeen må hällas vacant under fredstid, emot en årlig afgift, som vissa år användes till fond för en, i förening med folkskolor, inrättad arhelsanstalt för fattiga och obemedlade barn inom hvarje församling. IV. B. 161. A. 43g. — N:o 8. i anledning af väckt motion om förändring af Kongl. Förordningen den 27 October 1812, om utskrifningssättet och inrättningen af allmänna beväringsmanskapet. IV. B. 162. A. 442- — N:o g. i anledning af väckt motion om inskränkning af roteringsbesväret, till öfverensstämmelse med hvad de derom afslutade contracl bestämma. IV. B. 162. A. 444- — N:o 10. om beräkning af notariearfvode för de, såsom notarier, hos Utskottet anställde Cancellister. IV. B. 5i2. A. 584. — N:o 11. i anledning af väckt motion, att afstånden emellan gäslgifvaregårdarna i Riket måtte regleras. V. B. 373. VI. 4. VII. A. 18. — N:o 12. i anledning af väckt motion om förbud för utländska Djurförare, Taskspelare m. fl. att kringresa i Ri ket. V. B. 37 5. VI. 4. VII. A. 20. — N:o i3. i anledning af väckt motion, om minskning i soldatmålet.
Med Malmö är förhållandet annorlunda ; denna Discont hör ej utari genörii CdncourS kunna utredas* hvilket ifcke är fallet ined de bägge andra, Grefvé von Platen * Baltzar1 Bogislaus * iippläste följande: fjti fett för hela Riket så vigtigt ämne* söm det* hvilket förariledt Högloflige Riksens Ständers Statsoch BancolJtskottens gemensam^ fila Betänkande af den 3 Mats, är jag öfvertygad så mårtga uppl ysta re män ej lära unders låta yttra sin tanka, att nästan torde det vara öfverflödigt* Om jag uppehåller Höglofl. Ridderskapet Och Adeln med framställningen af nu; ha åsigter, hvilka jag så mycket helldreskulle behålla för mig* sdth, då jag här ej kån anhat än framställa min öfvertygelse* de måsté åtföljas af den för mig obehagliga känsla* att klandra frugten af den möda, hvilken alltid å^ ligger Utskottets Herrar Ledamöter Utöfver våra gemensamma Riksdagsmånna åtgärder, och hvarföre* då dessa mödor egentligen äröägnä-? de till vår upplysning uti Fäderneslandets äti* fcélagen betet * jag alltid skall finna itlig varå 148 Den 17 Martii, e. m. förbunden; min öfvertygelse i ämnet må för öfrigt vara hvilken den vill. Då emedlertid, under mina serskilta förhållanden, jag ansett 111ig alldeles ovilkorligen förbunden att yttra min mening, känner jag jnig åtminstone lycklig, att den ej är stridig emot hela sammansatta Utskottets förenade röst, sedan så många Ledamöter deraf, enligt hvad deras tryckta serskilta tankar och reservationer utvisa, varit af annan mening; äfvensom det är mig med säkerhet bekant, att ännu andra både muntligen och skriftligen reserverat sig, ehuru detta ej af Handlingarne synes; en omständighet, den jag tror mig böra anmärka.
Jfc, bör ansvara för redactionen af de Lagar och stadganden, hvarefter Domstolar hafva att rätta sig, så kan jag ej annat än instämma med Herr von Hartmansdorff i dess begäran, alt en sådan önskan, som blifvit föreslagen, till Kongl. Maj;t måtte framföras. Da den lemnäs till det afse.* ende Kongl. Maj t deruppå täckes fästa; inser jag ej något hinder för dess bifallande; likväl lärer ordningen fordra, att Betänkandet återremitteras, hvarföre jag derom anhåller. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Då Herr Grefvens oell LandtMarskalkens propo.' sition tycktes med tämmeligen allmänt Ja, hafva blifvit besvarad, att nemligen vid Utskottets Utlåtande måtte bero, lärer saken nästan kunna anses såsom afgjord. För min del får jag tillägga, att allt hvad sägas kan och sägas bör, synes mig redan vara sagdt i Utskottens Betänkande, hvarföre jag derå tillstyrker bifall. Herr Grefven och Landt Mar/kalken förnyade dess förut gjorde proposition om bifall till Lagoch Oeconomie-Utskottens ifrågovarande Utlåtande, hvilken proposition med Ja besvarades. Herr Grefven och LandtMarslalken tillkännagaf att Plenum komme kl. half5 till 6 i eftermiddag att fortsättas. Ridd. o. Ad, Prat. IV, Band, 56. 56a pen 57 Mnji J. bi. Föredrogs å nyo Statsoch Lag-Utskottets den 9 dennes under N;o i5o afgifne, samt den i5 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af väckte motioner, rörande HofRättens öfver Skåne och Blekinge ställande på Indragnings-stat, samt upphörande af en AdvocatFiscalen i Kongl. Götha HofRätt tillagd ersättning -för förlorade sportler.
alla andra mer eller mindre arbetade träd varor, ej specificerade, derunder inbegripna nedslagna tunnor samt ej specificerade svarfvareoch snickarearbeten, med eller ritan betsning, målning eller lakering Tvål: 1 par i 00 R:dr v. 25 1 6 1 parfymerad 1 skalp. —.— 12 — 12 0 andra slag 1 skålp. 3 — 4 20 — Tågvirke, njrtt Ull, okammad eller kammad: 9 grof Justk och Isländsk, eller annan härmed jemförlig 1 lisp. 1 skålp. 30 2 Tusell; se Färger. Tulanego; se Zink. Tutia; hänföres under Apoleksraror. Tyll, spels-; se Spetsar. Tyll, bomulls; se Väfnader, bomulls-. Tågvirke af förolyckade främmande fartyg; se Inventarier. Tälgslen; se Sten, ej specificerad, 36 Tullvärde. Banko. Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. B;dr 1 sk. r:st Ull, okammad eller kammad: all annan 1 skålp. B:dr sk. 6 r:st 40 Ur: fick-: * med guldboett 1 stycke 2 10 * andra slag 1 stycke 32 — . 5 vägg-, och studsare: ° af bronz, tullbehandlas som metaller, sammansatta, ej specificerade, arbetade. a andra slag 1 skålp. 1 20 delar af ur, ej specificerade 1 skålp. 1 30 * Vanilj 1 skålp. 3 12 Vitriol: grön 17 lisp. 3 — 8 andra slag . 1 skålp. 1 — 1(30 Wannar och åkdon: * tvåhjuliga, samt trillor, droskor och slädor 1 stycke 40 400 — a öfriga slag 1 stycke 100 — 40 antar, tullbehandlas lika med strumpor. * TVatten, mineraleller helsö-, krusen och buteljerna inberäknade 1 kanna 4 Urband oell urkedjor af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen; se Slöjdevaror, ej specificerade. Ui'glas; se Glas, ej specificerade.
Ständers bifall för hvad af Riksdags-Fullmäg• tigen Eric borberg så i ena som andra a/seendet hemställdt blifvitr, Stockholm elen 35 Juni! 1839, STOCKHOLM, Elméns och Granbergs Tryckeri, i8ag. Stats-samt Allm.Besv.o.Oec.-Utsft. Uti. Nio^i, t N:o 4l. Ankom till Exp,-Utsk. <1. 7 Julii tgjg Utlåtande, i anledning af ånyo fram' ställd begäran om Herjeådalens återförläggande under Gefleborgs Län. Tin Statssamt Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottens gemensamma handläggning liar Hedervärda Bonde Ståndet remitterat ett Memorial, af Riksdags-Fullmägtigen Eric Andersson Bäng, hvaruti den önskan yttras, att då, Motionairen veterligt, någon åtgärd ännu icke blifvit vidtagen, i anledning af Rikets Ständers vid 1823 års Riksmöte hos Kongl, Maj:t i underdånighet gjorda hemställan om Herjeådalens åierläggande under Gefleborgs Län, en förnyad underdånig anhållan derom nu måtte beslutas, k . ' Vid detta ärendes företagande till pröfning, hafva de förenade Utskotten inhemtat, att, sedan Rikets år 1823 församlade Ständer, med anledning af Riksdags-Fullmägtigen Eric Andersson Bångs då likaledes väckta Bilt, till Riki-St.
Riksdagsordningen, hvari stadgas om OpinionsNämnden, skola alldeles utgå. Jag liar redan yttrat min mening vara, att så - \ 4o Den a3 Februari i f. m. dant ej bör bifallas; men om Ridderskapet och Adeln anser desse §§. böra försvinna, så faller af sig sjelf, att 104 §. RegeringsFormen måste omarbetas. Jag tror derföre det rätta vara, att Proposition göres först till bifall eller afslag å Kongl. Maj:ts hemställan, att 1 o3 §. RegeringsFormen och 64 §• Riksdagsordningen må utgå, och sedermera, i fall detta bifalles, om någon omarbetning af 1 o4 §. RegeringsFormen anses nödig i afseende på OpinionsNämndens afskaffande. Jag anhåller, att en sådan Proposition på Konungens förslag måtte framställas. Herr Cederschjöld: Jag instämmer med den siste värde Talaren i anhållan, att Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa Proposition på Konungens förslag om OpinionsNämndens afskaffande. Annars kunde en och annan Ledamot lätt förvillas, emedan den, som ville bifalla förslaget skulle ropa Nej vid Proposition till bifall på ConstitutionsUtskottets utlåtande. Jag anser ingen annan Proposition böra göras, än till antagande eller förkastande af Konungens förslag. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde derefter, om Ridderskapet och Adeln fann för godt alt bifalla Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om OpinionsNämndens afskaffande, sami i följd Den 23 Februarii f. m. deraf uphörande af io3 §. RegeringsFormen och 64 §. Riksdagsordningen, oell omarbetning af 104 §. RegeringsFormen. Ropades Nej. Coustitutions-Utskottets Förslag till Grundlagsförändringar 3 i anledning af Serskilta Utskottets Betänkande om ny reglering af StyrelseVerken. RegeringsFormen. 5 §.
3:o att nedannämnda till Amiralitets-krigsmans-kassan anslagna inkomster skola för statsverkets räkning uppbäras sålunda, att i de fall, då avancements-penningar nu böra till kassan utgå, tillökning kommer att ega rum i karta-sigillata-beloppet å fullmakter, konstitutorialer och förordnanden, samt att passagerare-afgifterno böra utbytas mot förhöjd karta-sigillata å pass till utrikes orter, äfvensom att, i sammanhang härmed, Bevillnings-utskottet må erhålla uppdrag, dels att till Rikets Sländer inkomma med förslag till närmare föreskrifter i och för verkställighet häraf, dels att, vid upprättandet af kalkyl öf ver statsverkets behållna inkomst af karta-sigillata-medel, taga i beräkning den nu ifrågakomne tillökning derå.” Vid tollie punkten, angående Lappmarks ecklesiaslikverks medel, af Friherre Stjernstedt, A. W., under åberopande af Doktor Stenhammars, vid Stats-utskottets ut låtande N:o 51, Litt. A, angående denna punkt, afgifna, reservation. Ank. till Exp.-Utsk. d. 4 .luli 1851, kl. 1 e. m.
N:a 3, med förslag lill lag för offentliga bolagsbanker. Hr Stuart, Garl Gust.: Sedan B. o. Ad. nu genomgått 2 cap. af TJtsk:ns förslag till lag för enskilda banker, anhåller jag vördsamt, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes göra propos. på 19 § i Gr. Frölichs reservation, sorn rörer delägares i actiebank ansvarsskyldighet för den summa, hvartill han sig tecknat, och anhåller jag, att, sedan denna § blifvit föredragen, få yttra mig i frågan. 19 § af Gr. Frölichs förslag upplästes. Hr Stuart: Enligt 2 § of ifrågavar. lag skall uctiebank vara grundad på hvarje delägares ansvarighet för den tecknade actiesumman. Jag fruktar dock, att detta stadgande endast kommer att blifva en meningslös ordforrnel, såvida icke actieägarne åläggas att skriftligen förbinda sig till denna ansvarighet för teekningssumman. Vi sakna icke erfarenhet af ett dylikt förhållande, helst vi alla alltför val känna det stora bolag, i hvilket man ej kunde få någon reda på actieägarne, då fråga var om tillskott å deras adier; och det var endast genom beviljandet af en ökad belåningsrätt uti R. St:s Bank, som man lyckades framlocka de ytterligare tillskott, hvilka varit oundgängligen nödiga för att ernå det med bolagets inrättande afsedda ändamål. Det är till förekommande af de förluster för bankernas fordringsägare, hvilka bankbolagets uraktlåtenhet att verkställa föreskrifna inbetalningar skulle kunna medföra, sorn Utsk:ns minoritet ansett, att ett stadgande i privalbanklagen borde införas, hvarigenom actieägarne ålades skriftligen förbinda sig att ansvara för deras tecknade actiesumma. Ett sådant stadgande svnes mig numera vara så mycket mera angeläget, som R. o. Ad. ogillat den föreslagna § ang:de terminerna för teckningssummans inbetalning. Enligt det beslut, R. o. Ad. sålunda fattat, är bolaget endast skyldigt att i allmän vård leverera a5 proc. af actiesumman, innan bankrörelsen börjas.
153 utstakade grunder, och berörde vexling, enligt samma Ordnings-Stadga, under flera år fortgått; har Utskottet, i stället för berörde §., föreslagit det stadgande, punct 17:0 utvisar. För den förändring af §, 155, punclen t8:o, innehåller, åberopar Utskottet Betänkandet N:o 35; i följd af hvilket §. 156 blifvit omredigerad, enligt punct 19:0, samt §. 157 är vorden, såsom upptagen uti punct 18:0, helt och hållet utesluten. Slutligen har Utskottet skolat tillkännagifva, alt, ehuru Rikets Ständer, med bifall lill Utskottets derom afgifne förslag, antagit ett förändradt myntsystem , hvilket af Rikets Ständer blifvit uti aflåten underdånig skrifvelse lill Kongl. Maj:ts Nådiga Sanction öfverlemnadl; men hvarå Rikets Ständer ännu ej fått emottaga Kongl. Maj:ts Nådiga Svar; Utskottet, — sådant oagtadt, och enär Riksdagen redan är långt framskriden, — vid upprättandet af ofvanstående reglementariska föreskrifter, icke iagttagit de förändringar uti desamma, som ifrågakomme för den händelse Kongl. Maj:t täckes i Nåder gilla förrberörde förslag till förändradt myntsystem. Stockholm den 24 Maj 1841 - Banco-Utslcotlets Memorial, ]Sf'.o i83» iS Nro 183. Ank. till Exp.-Utsk. den 28 Maj 1841, kl. 9 f. m. Memorial med förslag till åt shillige förändrade föreskrifter uti 6:te Artikeln 1 :sta och 2:dra Afdelningarne af nu gällande B ane o-Reglemente.
Åtminstone utvisade 1825 års Tullräkenskaper, om jag icke minnes orätt, vissa icke obetydliga licencer för Utrikes StatsMinisterns bord lill besparing i kostnaderne för hans lefnadssätt med de utrikes beskickningarne. Jag kan således icke finna, att behofvet vid denna Riksdag påkallar någon partiel förhöjning för de 2:ne StatsMinistrarne, utan att dermed kan dröjas, till dess vi få se StatsRådet organiseradt i full öfverensstämmelse med Grund - 42 H. 8* ii6 Den a3 September f. m. lagen, och alla Stater uppställda på samma fasta sätt, som under vära fordna Konungar, hvilka sjelfve lade handen vid Regleringen t. ex. Carl XI, hvars Stat orubbadt varade i 80 år. På dessa skäl finner jag mig föranlåten, att rösta emot den föreslagna förhöjningen i denna punkt, likasom jag kommer att rösta emot alla de partiella lönetiliökningarne. Herr Anckar swärd: Min mening har ingalunda varit, att, på sätt Friherre Cederström yttrat, vilja gifva Embetsmännen blott bröd att äta; i consequence hvarmed de också skulle få endast vatten att dricka; på en sådan regime af vatten och bröd vill jag ej sätta dem. Men till svar på Friherre Cederströms anmärkning, länder det lätt bevisliga factum, att alla colonial-varor sedan 1809 fallit till den enorma grad, att nedsättningen i priset utgör öfver 5o procent; att priset på kläden, kött, ost och victualier, äfven sedan den tiden fallit. Dessutom torde jag få framställa en annan anmärkning, till behjertande af landtmannens ställning. Då i8a3 års Statsreglering uppgjordes, hade 5 lyckliga år consecutift föregått; men efter den tiden har ett svårt missväxt-år inträffat, som ännu hänger så svårt efter, att afskrifningar måst hos Rikets Ständer anmälas för erhållen undsättningsSpanmål, och äfven innevarande år är mycket oroande.
M:s disposition för dylika ändamål i allmänhet. Taflan har i sådant fall alltid en chance att blifva inköpt; sedan pröfning nemi. föregått, Ställes jag åter i alternativet att antingen oförändradt bifalla eller genast afslå Utsk:s tillstyrkande, så nodgas jag, för principens skull, göra det sednare. ITr Björnstjerna. Oscar Magnus: Då jag begärde ordet, var det för att tillkännagifva mitt ogillande af det sätt, hvarpå denna fråga behandlats, isynnerhet af den talare, som på ett så besynnerligt sätt sammanrört »själsqval» och »hummerklor.» —Jag vill nu blott fästa upmärksamlieten derpå, att denna tafla icke kan vara oss så främmande som raan låtit påskina, emedan den förra året var exponerad bär och beskådad af tusentals personer. Motionären är dessutom en auktoritet, emedan han är Ordf.-de i Svenska Konst Föreningen, den institution, som i vårt land på sednare tider mera än alla andra befrämjat de sköna konsterna. Jag skulle således vilja bifalla motionen, om jag ej ansåge orätt, att R. St:r direkte inläte sig i transaktioner med enskilda. Jag förenar mig således med Frih. Cederström. Den 24 November e. m. T2T Hr Hjerta: Jag är rätt ledsen att hafva väckt den siste talarens misshag genom mitt förra yttrande; men om jag anfört cn fransk tidnings yttrande öfver en af Larsson i Frankrike exponerad tafla, sä må det ursäktas på den grund, att hvarken motionären eiler StatsUtsk. lemnat den ringaste beskrifning på den till inköp föreslagna taflan. Hr Bildt liar yttrat, det StatsUtsk. ej kunnat bedöma taflans värde, och således ej heller inlåta sig i något omdöme deröfver. Men just deri ligger ett giltigt, skäl att gå tillväga på annat sätt än Utsk. — Dessutom skulle, om denna motion nu birolles, R. St:r säkerligen vid hvarje Riksdag få på halsen en mängd motioner af samma syfte, ty det är naturligt att det skulle ligga konstnärerna om hjertat att få sådana i Stånden väckta, äfven om de icke alla hade utsigt att vinna bifall.
För dem är hamnen vid det aflägsna Motala, som ligger vid yttersta ändan af denna fruktbara slätt, ingalunda tillräcklig, och hvad Borgholms hamn beträffar, så är den så liten att den icke kan rymma mera än kalkskutorna och de skutor, sora föra sten från skifferbrotten. Den är för liten, och när den anlades för Götha cnnals räkning, afsågs dermed endast transporten af sten, skiffer och kalk för Götha canals behof. Vidare och hvad sist beträffar huru mycket Staten skulle göra för denna hamn, så äro 48j°oo rtdr i kostnadsförslaget beräknade, och deraf har orten åtagit sig 18,000 r:dr jemte förbindelse, (jag tror icke att det skall vara många af de uppgjorda förslagen, som innehålla detsamma) jemte förbindelse, säger jag, att erlägga den öfverskjutande kostnaden för företaget. Men detta understöd, detta bidrag är ingalunda bortkastade penningar för Staten. Staten äger der på stället något, hvaraf inkomsten motsvarar och öfverskjuter hela denna kostnad. Det är Wadstena gamla slott, som för närvar, står alldeles obrukbart och onyttigt till annat än några få delar, som användas till spanmålsupplag, och några rum till förråder för Lifgrenadierregttena. Resten står obegagnad, men genom denna hamnanläggning och i sammanhang med den, hafva också deltagarne i hamnanlaggningsförelaget förbundit sig att i sådant fall sätta i ordning flera magazinsrum för spanmålsupplag, som då i så mycket rikare mått skulle komma att äga ruin i staden, och de hyror, som man då kunde hafva af Wadstena slolt, skulle säkerligen gifva en afkastning, som motsvarade räntan på 3o,ooo r:dr, och lemna ganska betydligt derutöfver. Direct är det kanske icke något af anslagen, som så bestämdt gåfve räntan tillbaka åt Staten jemte den säkerhet för arbetets fullbordande, som detta, och detta synes äfven vara ett ganska talande skäl för ifrågavar. anslag. Om man skulle anse Motala, hvars hamn likväl icke Den »7 Bl a r s c, m. 447