Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom Balance, Uppbördsmånnen till godo, utan ock deri förändring att Räkenskapsåret blefve beråknadt från och med den 1 Januari i till och med den 31 December för året 1815 och* föl» jande åren efter den nya methodens antagande, men intill dess skulle Riks-Hufvud-Böckernes Uppgörande, för åren 181 o till och med 1814» enligt de af honom afgifne så kallade upplysande calcnler, grundas på Omslut af Lands-och Militiae-Råkenskaperne, hvarigenom derutur skulle dragas, hvad under de fyra forsta månaderne afc Calender-året ingått för det föregående, och i Riks-Hufvud-Boken upptagas såsom Stats-Inkomst det år, för hvilket Bok slutades, I anledning häraf, jemte Stats-Commissarien Widegrens särskilda underdåniga anmålan, af dess hos Riksens Stånders Stats-Utskott, efter Eders Kongl. Maj:ts nådiga tillåtelse uppgifne och i visse delar närmare utvecklade method, blefvo, genom ofvaiiåberopade nådiga skrifvelse, Kammar-Collegium och Stats-Contoiret samt Kammar-Råtten anbefaldte att, öfver de sålunda foreslagne föråndrade Räkenskapsmethodernes användbarhet och nytta, afgifva underdånigt unlåtande; hvarjemte, då Eders Kongl. Maj:t i nåder inhämtade, att en längre tid kunde förbigå, innan berörde fråga om en allmän förändring i de förut faststålde methoderne , för så val Militiaesom Lands-Råkenskapernes och Hufvud-Bokens uppgörande kunde, efter erhåll - So •Riksens Stunders ne fallständige upplysningar, i hela *in vidd till nådigt bepröfvande förekomma, »arnt Riksens Ständer i underdånighet jemväl anhållit, att Riks-Hufvud-Bocker från och med år 18 to måtte upprättas efter den af Stats-Commissarien Widegren foreslagne method, Eders Kongl. Maj:t i nåder, genom särskild skrifvelse till StatsContoiret, af den 24 Januarii 1816, förordnade, att detta af en möjligtvis blifvande förändring i Räkenskapssåttet oberoende arbete, skulle genast företagas och under Stats-Commissarien Wi~ degrens tillsyn utföras sålunda, att Riks-Hufvud-Böcker för åren r 81 o till och med 1814» på grund af inkomne Landsoch Militiae-Böcker, borde författas, hvarigenom han komme i tillfälle att förtydliga den af honom foreslagne nya method; och egde Stats-Commissarien, att för de Omslut af Räkenskaperne, som dervid funnos nödige, begagna erforderligt biträde. Stats-Commissarien Widegren uppgaf då, huruledes för fullgörandet af Eders Kongl.
Riksdagsfullmägtige i afskrift företedd ansökning, deruti Rusthållarne, på grund af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 6 April och 9 Maj 1789, i underdånighet anhållit, att den genom 1791 års Contract emellan Kronan och de rustningsskyldige vid nämnde Bataillon bestämde liästvacance-afgift af 5 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, för hvarje numiber, äfvensom belöpande trosspassevolanceafgift måtte med år 1841, då berörde contract löper till ända, helt och hållet upphöra. I sammanhang härmed har Utskottet jemväl till behandling förehaft nedannämnde hos Bonde-Ståndet väckte motioner, nemi.: 1:0 af Fredrik von Zweigbergk från Skaraborgs Län, som yrkat, att afsutne Cavalleri-Regementer och Corpser måtte i deras nuvarande skick bibehållas, heldst deras förändring till Cavallen ej allenast vore fullkomligt obehöflig, utan ock komme att medföra förlust för Stats-Verket och vederbörande Rusthållare, hvaremot enligt motionärens förmenande, häst - Stats-Utskottets Utlåtande, A;o 227. 21 vacance-afgiftens nedsättande från dess närvarande belopp af 7 å 7 \ till 4 högst 5 tunnor spanmål på hvarje rusthålls-nummer vore af rättvisa och billighet påkallad; uti hvilken motion samtlige Riksdagsfulhnägtige från Östergöthlands Län m. fl. instämt, och 2:0 af Sven Andersson från Skaraborgs Län, sorn hemställt, att det år 1811 ingångne contract om häslvacance-afgifts utgörande af Rusthållarne vid Westgötha Regemente måtte förlängas på 3o års tid och nämnde afgift, såsom för provinsen alltför betungande, nedsättas från rj\ till 6 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, för hvarje rusthålls-hemman. Då, på sätt förenämnde Nådiga Skrifvelse af den 17 sisth Mars omförmäler, Kongl. Maj:t för
Dessutom känner man ganska väl, alt fråga bar varit om särskilda bankers inrättande pä andra ställen, men att de redan existerande bankerna, t. ex. den i Småland, a f böj t delta, genom att i stället inrätta filialafdelningar af deras egen bank, hvilket likväl ingalunda medför samma lättnad för de orler, hvarest filialconloren äro inrättade, som om de bade sina egna banker. Vidare vill jag icke nu inlåta mig i saken. Hr von Hartmansdorff: Då frågan huruvida privat bankerna skola fä qvarblifva eller icke, rätteligen bör afhandlas vid den första punkten af Ulsk:s betänk., anser jag mig nu också böra härom uttala min mening. Frågan iir, om en inrättning af vidsträckt beskaffenhet och starkt, inflytande på den allmänna rörelsen skall upphöra, hvilket blifvit yrkadt, dels i andra Stånd, dels här, om icke i öppna ordalag, åtminstone förtäckt genom de villkor man velat fästa vid bankerues fortfarande. Först torde man likväl böra fråga: hvad oudt hafva de gjort? Åtskilliga anmärkmr hafva emot dem ägt rum, och en talare har här utsagt, hvad sorn, enligt min tanke, måhända väckt första missnöjet med dem. Sedan han uttalat det, kan del för en Bancofullmäklig vara lättare att säga det efter. Det var nemi. Frih. Hamilton, som omtalade huruledes privatbankerna varit strängare än Riksbanken vid låns beviljande. Det hafva de också utan tvifvel varit i dubbelt afseende. Dels hafva de fordrat större säkerhet, än den som vanligen fordras vid Bancodiscontlåncn ; hvilket jag icke räknar privatbankerna till last, utan tvertom till förtjenst, emedan de förvalta sina penningar med den omtanka, som ägare vanligen hafva om sin förmögenhet. Emedlertid har detta utan tvifvel väckt missnöje, derföre att låntagare varit vana vid större mildhet i Riksbanken. Dels hafva ock privatbankerna iakttagit en större stränghet vid lånens återfordrande. När de funnit fara vara på färde; så hafva de nekat nya lån, och inskränkt sin lånerörelse.
Utskottet, som följaktligen anser en allmän författning böra utgå uti omförmälde syftning, kan emedlertid icke godkänna motionärens förslag, att anteckningarne böra granskas vid Taxerings-Comiteerna och derefter förvaras hos Härads-Rätterne och Magistraterne, eller deras åsigt, som ansett granskningen böra verkställas af Sockne-Nämnderne, utan tror Utskottet denna 30 Lag-Utskoltets Betänkande, N.-o 33. granskning lämpligast kunna ega rum vid den årligen i hvarje församling påbjudna Walborgsmässo Sockenstämma, vid hvilken församlingarnes angelagenheter i allmänhet förekomma till granskning och öfverläggning; och som Stiftens handlingar uti ecclesiastika ämnen förvaras hos Consistorierne, samt oftanämnde anteckningar eller Utdrag närmast äro hänförlige till dylika handlingar, finner Utskottet, med dessutom fästadt afseende å presterskapets förhållande till Consistorierne, det vara mest öfverensstämmande med den i allmänhet antagna ordning i ämnen af förevarande beskaffenhet, alt utdragen insändas till Consistorium, att derstädes förvaras. På grund häraf får Utskottet vördsamt föreslå, det måtte Rikets Ständer besluta utfärdandet af en författning hvarigenom stadgas: 1:0 att Utdrag utur Kyrkoböckerne öfver födde, vigde och döde skola efter hvarje års slut utskrifvas, upptagande: Utdraget af dopboken, uppgift å barnets namn, dagen dä det föddes och döptes, samt förcildrarnes namn, yrke och hemvist; Utdraget ur dödslängden, uppgift A den aflidnes namn, hemvist, dödsdag och ålder, hvarjemte för minderårig person uppgifves förcildrarnes namn och yrke, samt för äldre person, dess yrke, äfvensom gifta eller ogifta tillstånd, samt Utdraget ur vigselboken, uppgift åcontrahenternes namn och hemvist, vigseldagen samt brudgummens befattning, äfvensom brudens, såvida hon ej vistas i förcildrarnes hus, hvilkas namn, sä vidt ske kan, böra upp gifvas; 2:0 att dessa Utdrag böra besörjas af Pastor, som i de församlingarJ der\
Plenum klockan 9 Förmiddagen. Öppnades Herrar Electorers Lista till val af’ en Ledamot uti BancoUtskottet efter N:o 1602, Herr Kunckel, Gustaf Henrik, och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 13^2. Herr Silfverstråle, Gustaf. Föredrogs ånyo och remitterades till Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten Kongl. Maj;ts den 18 dennes till Rikets Ständer aflåtne, och d. 27 derpåföljde f. m. på bordet lagde, Nådiga Skrifvelse, angående Directionens för Dykerioch BergningsCompagniet uppgifne vilkor för vidare fortsättning af dess befattning med Dykerioch Bergningsanstalterne i Riket. Vid förnyad föredragning af Kongl. Ma j:ls den 2Ö dennes aflåtne, och den 27 derpåföljde f. ni. på bordet lagde, Nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständer, angående utsigterne for innevarande års skörd; blef densamma lagd lill Handlingarne. Ånyo föredrogs RiddarhusUtskottets d. 6 sistlidne Junii afgifne, och d. 22 i sam - Ben 3o Julii f. m. ma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldle förslag till förnyad Riddarhusordning; och skulle berörde Memorial uppå begäran af Herr Tham, Wolrath, och Grefve Posse, Arvid, ytterligare hvila på bordet.. Företogs till pröfning BnncoUtskottets den 7 dennes under N:o 58 afgifne, samt den, 16 derpåföljde f. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt Motion, angående Assurancer på Lif och derå grundad belåning i Rikets Ständers Bank. Herr Rosenqvist, Predrik Leonhard, uppläste följande:
Så vidt handlingarne utvisa, har den stora och förmögna kommun, som i främsta rummet skulle komma att åtnjuta Ho fördelar, hvilka genom meranämnde företags utförande kunna beredas, hittills icke blifvit hörd och derigenom fått tillfälle förklara på hvad säll och i hvad mån den vill åtaga sig att bidraga lill delsammas verkställighet; kommande efter sill anledning det för detta företag ifrågaställa understöd af allmänna medel att lill både sitt belopp och sin egenskap af lån eller anslog blifva beroende af kommunens förklarande och tillgö - 252 Expedilions-Utsknltrts Förslag till anderd. Skrifvelse N:o 217. rande i sagde hänseende; äfvensom och dä, vid anvisandet af statsbidrag för hamnbyggnader m. fl. företag till förbättrande al vatten-kommunikationerna invid åtskilliga andra städer, i sednare tider såsom allmän grundsats iakttagits, att verkställigheten ai' de med statsbidrag understödda kommunikations-förbättringarna bör, emot åtnjutande af de beviljade statsmedlen, besörjas utaf vederbörande kommuner, Rikets Ständer icke funnit skäl antaga någotdera af de alternativt framställda förslagen i afseende på utförandet och underhållandet af den förordade kommunikationsleden mellan hufvudstadeu och hafvet, antingen på statens bekostnad och genom dess omedelbara försorg, eller genom eli för sådant ändamål bildad! serskildt bolag. Rikets Ständer hafva således funnit sig för närvarande icke böra bifalla den gjorda framställningen om en större anslagssummas beviljande och ställande till E. K. Al:ls nådiga disposition för öppnande af oflanämnde kommunikationsled; men, med afseende å densammas vigt och fördelaktighet för hufvudstadens sjöfart och handelsrörelse, få Rikets Ständer underdånigs! anhålla, alt E. K. M:t läcktes vid nästa riksdag gifva Rikets Ständer tillkänna, huruvida E. K.
Ridderskapet och Adeln vördsamt föreslå, om icke sådane Tidningar, sorn anses bidragande till spridande af upplysning, så val i Oeconomiska , sorn Vetenskapliga ämnen, måtte portofritt få försändas med posten. Hos Hans Excellence, Herr Grefven oell Uandtmarskalken samt Höglofl. Hidderskapet och Adeln är min ödmjuka anhållan, att detta Dictamen må till utlåtande af vederbörligt Utskott remitteras.” Stats - Utskottet har funnit Herr von Törnes förslag, att sådane Tidningar, som anses bidraga till spridande af upplysning, så väl i Oeconomiska, sorn Vetenskapliga ämnen, måtte portofritt försändas med posten, förtjena uppmärksamhet; men att frågan likväl är af den beskaffenhet, att det beror på Kongi. Maj:t, att derom, efter sig företeende omständigheter, i Nåder förordna, på sätt tillförene vid dylika tillfällen alltid vanligen skett. Om derföre Riksens Höglofl. Ständer i detta ämne nu skulle täckas göra någon underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t, så tror Utskottet dervid böra fogas den underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t, vid ansökningarom postfrihet för Tidningar, må täckas i synnerhet fästa Nådigt afseende å sådana, sorn kunna vara - Den 24 April. 389 ra af allmän gagnelighet, samt ledande till upplysning i de af Herr von Törne omnämnda ämnen; hvilket till Rikets Högloft, Ständers närmare ompröfvande vördsamt hemställes. Stockholm den 22 April 1815- Pä Höglofl. Ridderskapets och Adelns Ledamöters. vägnar Carl De Géer. Pä Yällofliga BorgareStändets Ledamöters vägnar Carl Fr. Landberg. På Högvördiga PrestStåndets Ledamöters vägnar Gustaf Murray. På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters vägnar And. Sandsten. Tunelius. Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Åd. d. 24 April. . Högvörd.
plikterna och ansvaret, samt utvec1; lar de goda egenskaper s ' oni verkligen finnas inom henne, sh att hon blir en god och adel kvinna .. I den andra berättelsen f % vi lara, huru farligt det är, att sfindigt komma &gt;för seiita. Berättelsens hjältinna, Ida, är förlofv~d med en ung, duktig och älskvärd ingeniör. Han blir slutligen trött på, att Ida aldrig kan passa p&amp; tiden och bryter förlofningen. I &gt;Haii eller lion ?w f&amp; vi också vara med om en bruten förlofning, men en, som återknytes. )) Hon&gt; går på en klubb där det arbetas för, full jämnlikhet mellan könen)) och insuper ideer, hvilka wlianw som präst ej kan tolerera. Sedan bhde han och hon lidit af skilsmässan, återförenas de och komma öfvereris om satt vikten ligger ej på, Iivein som liar största nzakten, utan största karlekem. Det roligaste i berättelsen är skildringen af fröken Anastasia, klubbens ordförande, som sedan hon gifte sig blir en mycket underdånig liustro Ht en obetydlig haradshöfding, ' och af den myndige kyrkoherde Ahrnström, som anser likställighet och frihet som tokerier och är lycklig att hans Emmy är. mjuk som vax. Af samma Einmy sättes han sedan grundligt under toffeln. Hvad det einelle~tid skall tjäna till att föra » unga flickorw, för hvilka boken Sr skrifven, in i ett virrvarr af wkvinnosaksfrågorw~ kunna vi ej begripa. Baken kommer nog dessiitoni, iföljd af sin utstyrsel, att hamna. Stilen är ledig ock skildringarna lifligg, så att nnga flickor, skola nog med nöje läsa berättelserna. ' Kusin Svantes besök och Landtlif af J. C. von Eofsteia. Pris inb. Af de båda berättelser, som boken innehåller, ä r den första shväl till omfång som till innehåll den mindre betydande, ehuru förf: s kända berättartalang icke heller här förnekar sig.
I anledning af skiljaktiga meningar angående dessa formulär — 10 2 19 — b. 29 Okt. b. 29 Okt. g. 29 Okt. g. 29 Okt. Bevillnings-summan, förslag till fördelning af — 5 1 49 — b. 25 Okt. g. 25 Okt. b. 25 Okt. b. 25 Okt, Beväringen, om anslag m. m 1 4 1 84 17 Se Fjerde IJufvudTiteln. Förslag till Voterings-proposition — 4 0 29 '— g. 15 Sept. g. 18 Sept. a. a. 28 Sept. g. 15 Sept. 0 K 1 - f å. 19 Sept. a. a. 26 Sept. a. a. 3 Okt. D:o d:o j — 7 1 57 -ra. a. 8 Okt. a. a. 3 Okt. a. a. 5 Okt. 145 76 Bibelkommissionen, angående ändringar i Instruktionen för — 8 7 14 Jan. 7 Jan. b. 4 Jan. b. 4 Jan. Bibliothekarien vid Kongl. Bibtiotheket, om löneförhöjning för Vice, se 8:de Hufvud-Titeln. — 9 — w ST 2 *-t c - CP3 co tCO P B > <T g 1 £. 0 sr g?a Sj p p Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. N:o 8 Bilianget till Liks-Ståndens protokoll, angående upplagan af — 10 2 2 — b. 5 Nov. b. 5 Nov. b. 5 Nov. b. 5 Nov. » angående prenumeration å — 10 2 3 — b. 5 Nov. b. 5 Nov. b. 5 Nov. b. 5 Nov. » om acceptering efter Riksdagens , slut af räkningar å tryckning och häftning af — 10 2 16 — b. 28 Okt. b. 28 Okt. b. 27 Okt. g. 28 Okt. » angående tryckningskostnaden för — 4 1 167 •— b. 5 Sept. b. 3 Sept. b. 5 Sept. b. 5 Sept.
Tullverkets brutto-inkomst, som vid sednaste riksdag beräknades till 13,500,000 R:dr, har, enligt meddelade uppgifter, uppgått år 1864 till 13,861,860 R:dr och år 1865 till 13,999,556 R:dr samt under de fyra första månaderna af innevarande år utgjort 3,870,613 R:dr, hvilket sistnämnda belopp med icke mindre än 900,000 R:dr öfverstiger det föregående årets för samma tid. Genom de af Rikets nu församlade Ständer beslutade införselstullar å de förut afgiftsfria artiklarna ost, mjöl af hvete och råg, gryn, jernoch ståltråd samt å koppar och annan ej specificerad metalltråd, andra slag, äfvensom den stadgade förhöjningen i införselafgiften å karkasser, skulle, om införsel af dessa varor komme att ske i lika myckenhet som år 1864, en ökad tullinkomst uppkomma af omkring 246,540 R:dr; men då deremot, genom de beslut Rikets Ständer fattat dels om nedsättning, dels om afgiftsfrihet för vissa artiklar, kan föranledas en minskning i inflytande tulluppbörd, hvilken minskning skulle, under oförändrade förhållanden och så vidt den kunnat beräknas, uppgå till 242,267 R:dr, synas de af Rikets Ständer vid denna riksdag, oberoende af Franska traktaten, vidtagna förändringar i afseende å tulisatserna icke kunna utöfva någon inverkan på tulluppbördens belopp; och ehuru de nedsättningar i införselafgifter, hvilka, till följd af nämnda traktat, skola med år 1867 träda i kraft, beräknats kunna medföra en minskning af 1,670,213 R:dr, hafva likväl, vid det förhållande att tullinkomsterna under den tid Franska traktaten redan varit tillämpad och oaktadt de icke obetydliga nedsättningar i tullafgifter, som redan inträdt, långt ifrån att undergå någon förminskning, tvärtom visat sig vara i stigande, Rikets Ständer ansett samma inkomster, i likhet med hvad Eders Kongl. Maj:t i Sin nådiga Propo - 8 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Uppköp på hösten eder potaFamiljens kläder och linne Jag har själf tidvis bott i stad och lefvat på 50 20: — kr. i månaden med 4 större barn samt tjänarinna, tis (t. ex. 5 tunnor), då den betingar lägsta priset; Tvätt 30: — och vi mådde ganska godt. äfvenså andra rotfrukter, som kunna förvaras öfver Skatter 60: — vintern. Använd mest vegetabilisk föda, hvilken är En hjälpmänniska Själf bakar man sitt hvetebröd, hvilket blir hälf20: — mer närande samt ställer sig mycket billigare än Tidningar, böcker, skrifmaterial ten billigare, förutom att det är vida bättre och muLäkare och medicin 25: — den animaliska. stigare än bagarbrödet. Lördagen passar väl för Summa 780: — Iwkning, då man på samma gång bör ha hvarjehanFör ett särskildt konto för matvarorna och ett för da långkok, såsom en soppkittel, förvälla gryn till kläderna; blanda ej dessa kassor samman samt annotera hvarje öre ni gifver ut. Köp rikligast med Rest 720 kr., som, fördeladt på 12 månader, blir kakor o. s. v. Af 2 kilo hvetemjöl fås bröd och skorpor för den kommande veckan; litet god flottyr ägg under april och maj månader, då de vanligen 60 kronor i månaden eller 15 kr. pr vecka. och socker i degen. Flottet bör väl afskummas på betinga 60 — 70 öre pr tjog; den tiden bör man anHäraf köpas, efter månad beräknadt: I hushållspenningfrågan. m. vända mest däraf i hushållet och äfven uppköpa ett större parti för närmaste tid; de kunna med säkerhet förvaras goda och ätliga i flere veckor, ställ dem blott fritt i korgar och på svalt ställe (icke i källare, där de taga unken smak). Lägg ej ner dem i salt, kalk eller aska, de bli då unkna och förlora mycket i sin friska smak. J a g har en enda gång experimenterat med att nedlägga äggen en höst i kalk och aldrig någon vinter fått så dåliga och skämda ägg; nej, de böra endast ligga fria i korgar, icke öfverhöljda, då bibehålla de sig bäst. Erfarenheten talar.
Om nu pluialiteten af rustoch rotehållare verkligen finna sig så missbelåtna eller missnöjda med contractet, hvilket jag dock icke tror vara förhållandet, och de, i stället för oskälig klagan öfver K. Sfs olagliga beslut, genom vissa fullmägtige hade i ansökningsväg vändt sig till Konungen, och K. M. på sådan grund till Ständerna gjort Nådig Proposition; så hade åtminstone från början den ena Statsmagten gifvet varit på deras sida; och om Konungen afslaget alt göra Nådig Proposition, hade R. St. måhända icke med detta vidlyftiga mål bort blifva besvärade. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag uppträder ogerna, för att till vederläggning upplaga de af Frih. Sparre gjorda påståenden. Jag vill först anmärka oformligheten deraf, att han vill begränsa vår öfverläggningsrätt genom åberopande af Konungens beslut. Att ingå uti någon undersökning om dessa besluts mera eller mindre lagenlighet, vore alt gå go §. Reg.F. för nära. Hvad angår Frih:s tydning af 80 §, får jag blott ytterligare erinra 0111 hvad som bär är så ofta sagdt, att nemligen denna §, hvilken föreskrifver, att ingeri ändring i contracten får äga rum, utan Konungs och Ständers samfällda beslut, måtte vara lika bindande, som ordet samfäldt är uti 81 §., der det heter Konungens och alla fyra Ståndens samfällda beslut. Men om man äfven skulle medgifva en sådan förtydning af grundlagsbudet, att det vore möjligt för den ena contrahenten ensam att bryta ett contract (och contract har K. M. sjelf i sin proposition benämnt denna fråga); om, säger jag, man äfven skulle antaga, att ett contractsbrott finge äga rum derigenom, att Statsmagterna göra det; så skulle deraf följa, att om contracten förändrades derhän, att afgiften blefve en beskattning, skulle denna beskattning göras i laglig form: frågan skulle behandlas af BevillningsUtsk. och sammanstämmande afgöras af alla 4 Stånden eller genom Nämndens utslag. Jag kan således ej tro, att StatsUtk. kan låta sig förleda af den framställning, Frih.
Jag får hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om propos. derå, att det lagförslag, som nu skall företagas till behandling, måtte paragrafvis föredragas, och ingressen dertill först sedan R. o. Ad. fattat beslut öfver samtliga §§, äfvensom att Utsk:t måtte lemnäs öppet att vidtaga de förändringar uti af R. o. Ad. antagna §§, hvilka blifva nödvändiga till följd af R. o. Ad:ns beslut angående sednare §§. Sedan R. o. Ad. härtill lemnat bifall, föredrogs § 1 af Utsk:ts å sid. 11 och 12 afgifna författningsförslag. Hr von Ehrenheim, Per: Ehuru endast den 1 § af detta förslag är föredragen, fordrar dock sammanhanget* - Den .28 Maj. 529 get, att, då man yttrar sig öfver denna §, man äfven vidrör de öfriga bestämmelser, som förslaget innefattar. LagUtsk:t har här, med återupptagande af det förslag, som framställdes vid 1859—1860 års riksdag och af K. St:r godkändes, men sedermera icke vann K. M:ts sanktion, föreslagit panträtt i lös egendom af tvenne olika slag, nemi. dels sådan i vissa lösörepersedlar, och dels sådan, hvarom 6 § talar, i lös egendom i allmänhet eller å visst slag af egendom eller egendomsafkomst, men ej å viss persedel. För min del kan jag icke annat än finna betänkligt att på detta sätt uppställa panträtt i lös egendom, som icke öfverlenmas till den, som eger panträtten, utan fortfarande står till pantgifvarens förfogande, och, om den öfverlåtes till annan person, icke utgör säkerhet för långifvaren. En sådan panträtt synes mig strida mot sjelfva begreppet af pant i lös egendom och skulle tvifvelsutan föranleda till olägenheter, som ingalunda skulle kunna uppvägas af de fördelar, som i vissa fall skulle kunna uppstå.
I V. Om Uppbörd, Stfforfnmg ocO SXefcog&reif*. rt)m Uppbörd §• »5‘- Sebon taperingd. ort) {pröfning*, (fommitfeerne falldnbaf {Ina för* rättningar, {Tola orbentliga UppfiÖrbdfiöcfer af -å?ärabdfFrifware på Sanbet famt Uppfiörbdmdn i ©täberna ocfi mib Otegimenterna ge nort upprätta# sep t ©tocFfiolm till ttppfi6rbd.<£ontoref, i orterne till Canbd Montören in» ieranad, få tibigt att be inom ben 1 SZomemfier fimarje år Funna fiefiöri. gen granfFad, bå orbrcé till uppfiorben jemmdl utfdrbad, contraggnerabe i ©tocFfiolm of kamreraren mib Dfmer.©tåtfiållarc<@möctet för krono Uppfiörbdwerfet famt i orterne af £anbd»kamreraren, 15?. kronofogbarne {Fola bå till konungen* 23efa!lnlngdfiafmanbe ffpnb» famt uppgifma förflag till Uppfiörbdrtdmmorne, forn unber loppet afS^o» »ernber ucp {December månaber ofelbart böra företagad 0$ mib Wndmnbe 9lrt.