Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
DigtrictBolag äro att förvänta blott uppå de kuster af Riket,der strandnings-händelser oftast in-i träffa, och företaget alltså kan åt Bolaget lofva en större vinst, hvaremot andra vidsträckta kuster blifva i saknad af alla anstalter till sjö-nödlidandes hjelp, anser jag det vigtiga ändamål icke kunna vinnas, som med en allmän Dykerioch Bergning3-inrättning för hela Riket varit åsyftadt. Herr Winberg t Emot det beslut Högloflige Utskotten fattat, att företrädesvis före** slå upplåtandet af Dykeri-Inrättningar åt Provincer och Städer, eller Districtvis, framför åt ett allmänt Dykeri-Bolag, som egde ate sträcka sin befattning till alla Rikets kuster, får jag reservera mig. Genom ett sådant tillstyrkande förutser jag, att, endast på några fä ställen vid Rikets kuster, Dykeri-Bolag Bilt. lill Rikz-St, Prot, I828 och 1829, 4 Sami, 1 Afd. 4» 12\te H:t. »jo BU.t',Stots's,Allm.Btsv o.Oee.XJttk.Utl,N:o5j. skola bilda sig, der erfarenheten visat, att dq fleste olyckor genom storm och skeppsbrott inträffat, och hvartill localsn synes bidraga. Dylika Bolag vid Rikets Vestra kuster,' såsom omkring Malmö och Götheborg, äfvensom kring Gottland och Oland, skola vid sår dane Inrättningar ej allenast finna sina använda kostnader rikligen ersätta, utan äfven bereda sig en årlig ej obetydlig vinst, hvaremot för Rikets öfrige kuster sådana Bolag aldrig skola kunna förena sig, enär ganska sällan olyckor inträffa, och icke dessmindre
H.-o 3o2* åt elt,enda Compagnie eller Bolag varda öfverlemnad, hvars förnämsta åliggande bör blifva alt, på alla punkter af Rikets hafskust, från Haparanda till Strömstad, åt sjönödlidandes räddning till lif och egendom, taga verksamma anstalter och dea sorgfälligaste vårdnad. R. St, hvilka med sådan öfvertygelse under granskning tagit de af Förvaltningen af Sjö-ärendena och Commerce-Collegium upprättade förslag till reglementariska Stadganden , hafva , enär dessa förslag i flera delar icke med R. St:s åsigter öfverensstämma, ansett sig böra lill E. K. M:ls Nådigste pröfning och fastställelse öfverlemna härhos bilagda project så väl lill E. K, M:ts Nådiga Förordning om de skyldigheter och förmoner, som tillkomma det till Dykerioch Bergnings-anstalteinas besörjande i Riket blifvande enskilda Bolag, som lill Bolags-reglor för berörda, uppå Actie-teckning grundade, Association, hvilken, då densamma på rätlsenliga och ömsesidigt hilliga vilkor varder erbjuden, oIvifveiaktigt, och med mesta hopp om framgång, bör af enskilda personer kunna tillvägabringas och vidmagthållas. Att, utan Styrelsens inblandning, öfverlemna förvaltningen af denna inrättning åt Aetie-egarnes och de af dem utsedda Dirccleurers ledning, hafva R. St. Exp.-Utsk. Förslag till tind. Skrifv. Ho 3oi. 7 betraktat som ett till Actie-tecknirtg verksamt inbjudande medel, helst ett Bolag, hvars fond af enskilda personer är sammanskjuten och lämpligast bör af enskilda administreras; och ehuru R. Ständer i underdånighet tillstyrka, att tillsynen öfver Contractets uppfyllande varder åt Förvaltningen af Sjö-ärendena uppdragen, samt att Directionens och Revisorernas årliga Berättelser må, sedan Förvaltningen deraf erhållit del, af bemälde Collegium lill E. K. M. i underdånighet insändas; hafva R.
Om en person, som önskade göra en gåfva till en frånvarande, lemnade den åt annan person för den frånvarandes räkning^ och derefter för alltid bortreste eller ailede, utan att få svar, huruvida gåfvan emottoges; så skulle gifvarens handling, änskönt aldrig af honom återkallad, ändock vara tillintetgjord, och gåfvotagaren, utan någon sin försummelse, heröfvas frukten af denna handling. Afven ^oin gifvaren personligen i gåfvotagarens eget hus aflemnat sin gåfva, med förklarande, i många vittnens närvaro, att den vore till honom gifven, skulle dock gåfvotagaren anses hafva ingenting fått, ehuru han aldrig vägrat gåfvan emottaga eller gifvaren återtagit den. Med det begrepp om gåfvas beskaffenhet och verkan, hvarifrån jag i dessa reflexioner utgått, och som från rättsgrunden för detta ämne syntes mig oskiljaktigt, kunde jag för min del ej finna Hofrättens i fråga varande dom vara förenlig; och jag anhöll derföre hos Hofrätten om en förklaring i ämnet. Sådan förklaring lemnades mig genom de! af Hofrättens protokoll för don 4 Juni 1851, enligt hvilket en ledamot, af anförda skäl, förmälte sig anse min skrifvelse och de deri framställda anmärkningar då icke påkalla någon närmare utredning eller till ridare yttrande af Kongl. Hofrätten föranleda, men öfriga tre närvarande ledamöter, som i målet dömt, afgåfvo ett yttrande, hvilket, för att på en gång undvika klander flir olidlständighet och, så vidt möjligt, spara vidlyftigheten, jag anser mig böra oafkortadt här införa med så litet anmärkningar, som ske kan.
Utskottet fattar ock lätt den ifver, Carolinska institutets lärare visat för att få behålla den theoretiska undervisningen, hvars borttagande från Institutet kastar på detsamma icke blott misstanken utan beskyllningen för otillräcklig vetenskaplighet; och Utskottet vill icke hafva undanhållit det omdöme om denna deras strid för hvad som blifvit benämdt Institutets förlorade rättigheter, att densamma just synes innebära en borgen för de förhoppningar, man vore berättigad att bygga på den fria täflan emellan de olika läroverken, enär det i sjelfva verket icke är rättigheter, utan skyldigheter, Institutet vill återvinna; och man bör kunna förstå, att det gifves pligter, lika dyrbara och oafhändliga som rättigheter. Förlusten har emellertid, efter Utskottets omdöme, hårdast drabbat den medicinska undervisningen och på samma gång samhället. På de mindre medicinska läroverken hopas en alltför vidsträckt undervisnings-skyldighet, då man deremot hindrar det fullständigare läroverket, att begagna de krafter, som det eger till undervisningens fromma. Genom att monopolisera vid fakulteterna den theoretiska undervisningen och examen, inskränker man den fria vetenskapliga täflan med sina goda följder, och vållar dymedelst, att de tvänne minst fullstän - Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N.-o 94. 19 diga läroverkens smärre krafter tagas i ett onaturligt stort anspråk, under det att lärare vid Institutet i afseende på undervisningen i theoretiska läroämnen, sä att säga. sättas på indragningsstaf. I afseende på den fria täflan, motionärerne påyrkat, har man påstått, att det vore omöjligt och obilligt att begära det de tvänne läroverken, eller universitetens medicinska fakulteter, med betydligt mindre lärareantal skulle kunna täfla med det tredje, eller Institutet, som eger flere lärare än de båda andra tillsammans.
Diskonternas lånförhandlingar är det ganska lätt att finna, hurusom, beträffande lånen i Handels-Diskonten, de flesta af dem äro stående under flera år, och, vidkommande åter lånen från Banko-Diskonten, alt många af dem vid andra, tredje eller fjerde omsättningen godtgöras förmedelst nya lån från samma fond. Visserligen vore det önskvärdt om detta tillfälle för befrämjande af improduktiv skuldsättning förminskades; men Utskottet befarar, alt alltför våldsamma ocn omstörtande skakningar komme alt snarare förvärra, än afhjelpa det onda. Utskottet hyser väl den åsigt, att utlåningen med omsättningsrätt borde småningom indragas, för att öfverflyttas till annan låneeller kreditiv-rörelse, exempelvis kassa-kreditiv-rörelsen, hvarigenom allmänheten försattes i nödvändighet alt företrädesvis begagna sig af det lånebiträde, hvilket, rätt skött, bör leda tili förkofran; dock fäster Utskottet dervid det vilkor, att en sådan förminskning sker med den försigtighet, att den ej må skada hvarken lån-inrättningen eller dess gäldenärer. I händelse Rikets Ständer, med bifall till hvad Utskottet här nedan föreslår, täcktes förordna att lånerörelsen med omsättningsrätt minskades med 200,000 R:dr årligen och att sättet för denna förminskning finge på Fullmäktiges ompröfning bero; så håller Utskottet före, att densamma icke bör leda till märkbar förlust för någon, särdeles om den på denna väg verkställda indragning sålunda användes, att den hufvudsakligen må komma den allmänhet till godo, hvilken kan anses hafva gått i mistning af delta tillfälle för låns erhållande. Som, hvad särskildt angår Wisby Låne-konlor, den åt detsamma afsatta andel endast uppgår till 100,000
Annat måtte vara att deducera från en allmän princip en hop detailler, annat att hafva en sådan princip uttryckt i ingressen såsom den, hvilken är orsaken till lagen» I 85 § Reg.Forraen hafva Rikets Ständer, vid 180g års Riksdag, sagt att en Tryckfrihetslag skall existera. Denna § har Ut59 H. i 1 162 Den 29 Jan.uarii f. m. skottet i stället i sin ingress åberopat. Det tycker jag vara oriktigt, ty då vi haft och hafva en Tryckfrihetslag, behöfva vi ej säga, att vi skola göra en; vi kunna blott tala in preesenli, ej in futuro. Men vi behöfva lägga till den 86 §:n. Jag anhåller om proposition, att Ridderskapets och Adelns gemensamma tanke måtte blifva, att 1 §:ns innehåll förflyttas till ingressen, och borttages här som 1 §. Likväl får jag nämna, att jag gillar den förändring som Utskottet föreslagit, att delinilionen på ordet skrift må utgå. Friherre Rålamb ^ Claes Gustaf: Jag får den äran till en början uppriktigt tillstå, att jag icke eger erforderliga kunskaper i Juridiken; jag anhåller således om undseende för de misstag, jag med afseende derå kan begå. Beträffande den anmärkning, att ConstitutionsUtskottet vid detta tillfälle såsom ingress anfört 86 §:n Reg.Formen, så har det skett af den anledning, att, när Utskottet företog detta arbete, ansåg Utskottet att intet kunde lämpligare användas till 1 §, än anförande af denna 86 §, der det är uttryckt, hvad som med Tryckfrihet förstås. Det har varit orsaken, hvarföre Utskottet föreslagit detta. För öfrigt har jag ingenting emot att denna § tages bort, och blir ingress. Jag anser den saken alldeles likgiltig. Hans Excellence Herr Friherre Lager - Den 29 Januarii f. m. 163 bjelkej Gustaf:
Förbrytaren skall anses efter 1 Cap. 4 § Missgernings-Balken, och Skriften confisqueras. 3:o Gäckeri af den allmänna Gudstjensten, Guds ord och Sacramenten; förbrytelsen skall umgällas med 100 R:drs böter, och Skriften confisqueras. 4:o Allt slags lastligt yttrande om den Regerande Konungens Höga Person eller gerningar, eller Dess Gemål, Drottningen, eller Rikets bestämda Throuföljare; brottet skall straffas enligt Missgernings-Balkens 5 Cap. 1 §, och Skriften confisqueras. 5:o Smädliga uttryck emot någon af de öfriga Personer af det Regerande Konungahuset, hvilka Kongl, eller Furstlig värdighet inom Riket åtnjuta; brottet skall straffas med 100 R:drs böter, och Skriften confisqueras. 6:o Smädliga uttryck om Riksens Ständer, eller någon af deras fördelningar; brottet skall straffas med 100 R:drs böter, och Skriften confisqueras. 7:o Uppmaning till myteri eller uppror; brottet skall straffas enligt 6 Cap. Missgernings-Balken, och Skriften confisqueras. 8:o Smädliga uttryck om Rikets Embetsoch Tjenstemän, i och för Embetet; brottet skall straffas efter Allmän Lag. 9:o Smädliga, förgripliga eller till osämja med främmande Magter syftande omdömen och yttranden om samtida Nationer eller Stater, med hvilka Riket är i fredligt förhållande, om deras varande Öfverhet, Regering och Regeringssätt, höge Embetsmän och Sändebud, inre eller yttre förhållanden, företag eller underhandlingar. Förbrytelsen skall straffas enligt 6 Cap. 5 § MissgerningsBalken, jemförd med Kongl. Förordningen af den 20 Jan. 1779.
Skiftes-stadgans emellan byar och hemman i förening med 3 §) egoskifte stadgadt är, galle äfven då fråga Hvad nu, rörande derom, utan sammanhang med sådant skifte förekommer.” - —' med sådant skifte förekommer; dock att, om Landtmätaren och Gode Männen det yrkade ego-utbytet tillstyrka, detsamma till gila delar, i enlighet dermed, skall verkställas samt förrättningen, på sätt i 14 kap. 4 § sägs, afslutas och besvärshänvisning meddelas, hvarvid landtmätaren å ömse sidor utgifver ett exemplar af alla till förrättningen hörande handlingar. ” Hvad motionären sålunda föreslagit rörande ändring i Skiftes-stadgan i fråga om ego-utbyten synes härleda sig ifrån ett missförstånd om rälta meningen af de föreskrifter i ämnet Stadgans 6:te och 7:de kapitel gifva. Sedan nemligen konceptkartan öfver skifteslagets egor är kommen i fullständigt skick samt rågångarne deromkring finnas bestämde, är första frågan om delegarne önska att råskillnaden mot angränsande byar och hemman skall, der sådant annars lagligen kan ske, genom ego-utbyten rätas eller om ego-utbyte skall ske för beredande af egornas beqvämare läge. Denna fråga rörer ensamt delegarne i skifteslaget, hvilka ock, enligt 2 mo mentet i 2 § af 6 kap., ega att, under rådplägning med skiftesmannen och gode männen derom besluta, när alla delegarne äro om beslutet ense. Besluta de nu att ego-utbyte för ena eller andra fallet ej bör ifrågakomma, förblifver dervid. Kunna de sig icke förena, då åligger skiftesmannen och gode männen alt söka förmå delegarne till förening, som om den af alla närvarande i en eller flera delar ingås, skall särskildt upprättas och af delegarne jemte gode männen underskrifvas, hvarefter den gäller till efter rättelse, med iakttagande likväl af hvad 18 kap. 12 § rörande frånvarande delegares rätt innehåller.
Hå i följd häraf denne punkt nu förekommer till åtgärd, har Utskottet skolat anmäla, att utaf de förut under Åttonde Hufvud - Tituln till Reseoch Tractaments-penningar i allmänhet uppförde 18000 R:dr erfordras i och för Civile Tjenstemäns resor och förrättningar 10,000 Rldr qvarstående å samma Titul, men de återstående 8000 R:dr kunna påräknas för iftågavarande behof och i sådant afseende till Tredje Hufvud-Tituln öfverflyttas. Af infordrade uppgifter har Utskottet inhämtat, att Rese - kostnaderne för Inspecteurer och Brigad-Generaler, jemte deras Adjutanter, tillika med Tractaments-penningarne för de sistnämnde samt Mönster Gomrnissariernes Reseoch Traktaments-kostnader sisth år uppgått till 18,143 R;dr 1 sk. 7 r:st. Men, som detta betydligare belopp härleder sig derifrån, att en, del Inspecteurer och Brigad-Generaler med de - 103 B Stats-VtskutUts Betankandenl ) raa. Adjutanter gjort flere än en oell någre till och med tre resor till Tjenstgörings-Stationerne och Mötesplatserne; deremot, om Kgl. Majit i Nåder täcktes anbefalla, det Beväring?-Man. skåpets sammandragning och vapen-öfningar skola pågå under samma tiri som de reguliere Regementernes, Inspectionen kunde ske på samma gång och alltså serskildte resor oell kostnads-beräkningar undvikas; hvarförutan efter Utskottets tanka Herrar Inspecteurer oell Brigad-Generaler, såsom försedde med betyd!ige Löner, höra derföre bestrida sine rese-kostuader under
Verkställda och sedermera icke återtagna insatser för den inställda l,144:de dragningen vid nämnde Lotteri-inrättning . 159: 26. — 58: 25. 3. Upplupen, outtagen ränta å de för tillskott till Trollhätte slussverks bgggnad, år 1750, utfärdade obligationer 5,745: 6,335: Dito å Riksgälds-konlorets ännu räntebärande 5 proc. obligationer 156: 12. — 156: 12. — Dito å obligationerna för do till 1848 års krigs rustnings-kostnader upplånta medel . 6,852: 44. — Dito å de till fond för Strömsholms kana/soch slussverks ombyggnad afsalia obligationer 20,900: 17,335: Dito å ekeskogs-medlen 4,389:34. 9. 14,631: 23. II. Dito å skulden till Borgerskapets Enkhus, beräknad efter procent, 725: 130: 24. — Uttaget belopp af Biksgulds-Kontorets kreditiv å Rikets Ständers Rank 759,969: 19. 10. (Godtgjordt före slutet af Maj månad 1847.) Beviljade under 1840 och 1841 års riksdag : Utaf anslaget, 100,000 r:dr, för häradshäktenas ombyggande och förseende med celler „ anslaget, 170,000 r:dr, för en ny fungelsebyggnad i Stockholm
hos Ekström &amp; Hoflund, Skeppsbron 24. plats på landet dels för att med barnjungfrus hjälp hafva tillsyn om barnen, men bufvudsakligast för att deltaga i hvarjehnn— i » Hos alla bokhandlare: 1 — S y m a s k i n, da hushållsgöromål, hvarför hon bör vara kunnig i matl., bakn. och syltn Ansökan ». Adr. Drottninggatan 78 B, 1 tr. renser och fotografi torde sändas till » På- litlig », Borås p. r. (G. ^ g Finfint Santos af nya skörden, mycket godt ä 0: 70, 0 75 o. 0: 85 pr kg. Extra l:ma D:0 högsta kvalité, med fin arom och full styrka 0: 90 pr kg. Prima Camplnos 1: 00 » » Finaste PLANTAGE-KAFFE, kraftigt oeh välsmakande 1: 05 pr kg. Utsökt god PORTORICOART 1: 10 ». Extra ma COSTA RICA ... 1:12 » » Fici-finljus Java, mycket godt 1:15 • » Extra i:ma GUATEMALA, särdeles omtyckt 1: 20 » • Finare kaffesorter till högre priser finnas äfven ä iager. Allt pr säck om cirka 60 kg. samt 5 öres högre pris dä minst 10 kg. köpas. — Allt Kafie lever, fraktfritt vid närmaste järnvägsstation vid kop af hel säck. Sändes till landsorten mot efterkraf eller förut insänd remissa. Prof af sam i liga sorterna erhålles franco mot insändande af 20 öre i frimärken. MF " Ingen bör försumma att profva dessa verkligt goda och billig Kaffesorter, hvilua ej äro att förväxla med de som af annra firmor utbjudas under samma uan&gt;n. Telegrafadress: K W KARLBERG. Karlbergius. Allm. t. Stockholm. OBS. Fullt profenl vara Redbar behandl. Ferm exp. Skynda rekvirera. nrofver! pärgeri Alla till Damoch Herrtoaletten hörande OBS.!
Tio särskilde mål om bestämmande af afgäld för från hemman afsöndrade jordlägenheter hafva blifvit hos Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anhängiggjorde och till slut befordrade. 1 alunbruk, 6 tegelbruk, 6 garfverier, 2 färgerier, 1 kalkugn, 3 stampinrättningar, 8 grofbladige och 1 finbladig såg samt 9 mjölqvarnar, jemte 7 par stenar i äldre qvarnar, hafva tillkommit. Det år 1846 upprättade indelningsverk öfver extra roterade hemman har den 18 Juli 1848 blifvit af Eders Kongl. Maj:t i nåder fastställdt, och utgöra de sålunda roterade hemman 228 hela rotar vid Skaraborgs och 72 dito vid 32 Westgötha Dahls Regemente, hvarförutom hemmanslotter och lägenheter, som icke kunnat till extra rotar sammansättas, blifvit taxerade till 311 daler 8 öre, motsvarande 12^ rote. — Enligt tabellerne äro såsom årliga statsbidrag beräknade på landet. i städerne. Summa. Genom 1845 års bevillningsförordning är personliga skyddsafgiften nedsatt från 24 sk. för mansoch 12 sk. för qvinsperson till hälften; hvaremot genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse den 13 Mars 1846 förordnats att en den andra hälften motsvarande afgift skall ulgå till folkundervisningens befrämjande. Totalsumman 33 Totalsumman af kronouppbörden bar, enligt magistralernes ocb kronofogdarnes afgifne redogörelser, uppgått till följande belopp: 5. hvaraf såsom beroende på pantförsäljning, sökt handräckning och tvister m. m. måst balanceras: Bland allmänna onera torde här böra särskildt omnämnas: l:o Väghållningen. Få län hafva så många allmänna vägar att underhålla och så stor brist på godt grus, sorn Skaraborgs län. På en del orter har hvarje helt hemman omkring 1 mils väg att underhålla, och derföre kan man ej fordra ätt vägarne alltid skola vara i fullgodt skick.
Den, som bifaller BevillningsTJtskottets, afllöglofl. Ridd. o. Adeln , Ilögv. PresteStåndet samt Hederv. BondeStåndet godkände Förslag, att minimi-afgiften af Bevillning för Mäklare och SkeppsClarerare i Stockholm och Götheborg skall utsättas till 3o R:dr, röstar J a. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; kommer minimi-afgiften för nämnde personer att, enligt Vällofl. BorgareStåndets beslut, bestämmas till 20 R:dr. Efter Voteringssedlarnes öppnande, hafva befunnits 90 Ja och 29 Nej. Och då således Ja vunnit, skall minimi-afgiften af Bevillning för Mäklare och SkeppsClarerare i Slockholm och Götheborg utsättas till 3o R:dr B:co. S B. 33 486 Stats^UtskoHets 2:dra Voteringen. Den som, i enlighet med BevillningsUtskottets af Höglofl. Ridd. och Adeln, Högv. PrästeStåndet och Hederv. BondeStåndet godkände Beslut, vill, att i 14 §- af BevillningsFörordningen skall införas ett senare Moment af följande lydelse: ”För Handlande eller Handtverkare, hvilka i och för rörelsen begagna Handelsbetjente, Gesäll, Lärling eller Arbetare, må någon nedsättning under minimi-beloppet icke äga rum. Dock undantages härifrån Enka efter Handlande eller Handtverkare, som varit taxerad under minimi-afgift, hvilken Enka må i och för rörelsen begagna en Handelsbetjent, Gesäll, Lärling eller Arbetare och likväl, efter Taxeringsmännens pröfning, påföras bevillning under minimi-afgiften,” röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; kommer berörde tillägg i enlighet med V. BorgareSlåndets Beslut att i Författningen icke intagas. Denna Votering utföll med 80 Ja och 3g Nej. Och då således
Brefvet den 12 Februari 1808 och Kongl. Instruktionen för Fång-Styrelsen den 7 Mars 1835, än äfven särskildt för Kommendanter, uti År-méens tjenstgörings reglemente 2 delen 1 art. 16 § stadganden äro gifna i afseende på bevakningen af fångar å Kronohäkten och fästningar; alltså och med hänsigt dertill, att lugnet inom Hufvudstaden numera blifvit återstäldt, så att några särskilda föreskrifter i förevaraode fall icke synas vara af nöden; hafve Wij velat i Nåder förklara, att, af nämde skäl, den af Kommendanten nu gjorda hemställan icke kan till något Vårt omedelbara beslut föranleda, utan eger Kommendanten att ställa sig ofvanberörde Instruktioner, Kongl. Bref och Reglemente till efterrättelse; hvarom Wij härmedelst vele Eder till vederböran-des förständigande, underrätta; Och Wij befalla Eder Gud Alls-mäktig synnerligen Nådeligen. Stockholms Slott den 27 Juli 1838. CARL JOHAN. Till Hans Excellens Herr Grefven och General Adjutanten för Arméen, angående Assessoren Crusen-stolpes bevakning. Likheten med Original Conceptet betygar E. C. Ljungstedt * Här erkännes således, kommenterar statsfången sjelf i sin » Vidräkning », att » särskilda föreskrifter » förut voro * Ofvan stående egendomliga dokument har blifvit åt » Dagens Krönika » 1889 öfverlemnadt af en högre embetsman.gifna, stridande mot de åberopade författningarna, b vilka regeringen tillät, att sedermera åtlyda, och det blott af det skäl, att lugnet i hufvudstaden numera blifvit återstlldL Märk, att de sålunda misshandlade fångarne ej ens varit misstänkta, ännu mindre tilltalade eller dömda för råd och dåd till lugnets störande.
Är han icke mot dig mjuk som vax? Men du låter honom fortfara i sin uppstudsighet, bara för att förarga mig. Eller vågar du påstå, att han icke på din befallning skulle besöka sitt föräldrahem?" "Jag skall bjuda till, min herre och man, att få honom hit. Behagar du tillåta mig att resa ut, för att vidtala honom, så skall jag föreställa honom att han har orätt." Med tungt hjerta begaf sig fru Margaretha på väg. "Min son, min son, skall jag inför honom bruka list och lögn! Aldrig Welam, min Welam. Skall din moder hyckla inför dig. Aldrig! Må mig hellre drabba hvad som helst! Och dock måste jag ju säga honom, att jag kommer till honom af längtan att se honom blott, jag måste ju be honom för min längtans skull komma till hemmet på några dagar; och det är ju dock icke sannt, att det är derföre jag ber honom komma, utan för att Jörgen så vill. Men säger jag honom detta, så kommer han icke, och min herre har ju ålagt mig att skaffa honom hem. Han tål icke att Welain visar honom motvilja. Men är det då falskhet af mig att bedja honom komma? Jo jo det är så, huru mycket jag än längtar, men för min skull hade jag aldrig velat tvinga honom. O, min Welam, tvång är så tungt att bära, att jag ej ens ville pålägga dig moderskärlekens! Dock, det måste ske! Min pligt är lyda jag skall lyda, må Herren förbarma sig öfver min själ." Fru Margarethas bön till sonen att dock komma hem, emedan hon ej längre förmådde sakna honom, måste villfaras, och Welam lofvade snart komma, för att dröja hemma några dagar, ehuru motvilligt han gaf sitt löfte. Akta dig, Welam, akta dig du unge, du sköne, res icke till din moders hus! stadna ute på ditt kära Hufvesta. Moder, moder, bjud icke din son komma. Var vild, var motsträfvig, var blott denna gång uppstudsig, följ blott denna gång ditt inres varnande röst. För icke din älskling till döden! Welam begaf sig följande morgon på väg, för att besöka sin mor.