Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men i afs. på Hr Stjernsvärds yrkande att ordet »krigförande» måtte utbytas mot »i aktiv krigstjenst», ber jag att få anmärka det jag knappast tror att krigsministern eller Regeringen kan tolka orden aktiv krigstjenst på det sätt att det kunde tillåtas en svensk Officer att begagna delta stipendium för att tjenstgöra hos en makt, hvilken befinner sig i fredstillstand med alla andra makter, men hvars Armé står på krigsfot. Jag hemställer till Hrr Bildt och Stjernsvärd huruvida det icke vore rättast att säga »i den främmande Arméen som befinner sig på krigsfot.» Det är något helt annat än aktiv krigstjenst, det är en allmänt begagnad militärisk term, hvars betydelse hvarje militär känner. Den säger ingalunda att en sådan makt befinner sig i krig. Aktiv krigstjenst deremot är ett uttryck som icke har någon sådan allmänt erkänd betydelse och kan likväl tolkas så att en makts Armé icke är i krig med en annans och i sådan händelse vore ändamålet helt och hållet förfeladt. Jag anhåller således att orden »på krigsfot ställd» måtte inryckas i st. f. krigförande. Hr Wrangel: Man har här velat sönderdela denna fråga så att resestipendier för krigsvetenskapliga ändamål och stipendier för Officerare, hvilka gå i krigstjenst hos främmande makters Arméer, skulle vara 2:ne helt olika frågor. Det är möjligt att saken kan så tolkas, men för min del anser jag att, då ändamålet är ett och detsamma nemi. att bilda dugliga Officerare, så måtte de vägar som föra till målet kunna med hvarandra sammanfalla. Jag tror detta så mycket heldre, som motionären sjelf i sitt anförande, såsom skäl för beviljande af sitt förslag, har omnämnt de militärkomitéer, som från främmande makter skickats till Arméer ställde på krigsfot, t. ex. till Arméen i Donaufurstendömena och på Krim. Dessa komitéer måtte viii icke hafva ingått i deras krigstjenst, man meningen har väl varit att de i första rummet skulle göra sig hemmastadde med andra Arméers militära utveckling samt förbättringar i krigsväsendets olika grenar.
Statsverkets bidrag ökas endast med följande belopp: för Öfver-Ståthållare-Embetets Kansli med B:ko 8,218: 33. 7. » Polisen med 3,733: 16.— tillsammans B:ko R:dr 11,952: 1. 7. eller 17,928 R:dr 5 öre Riksmynt; och föreslår Kongl. Maj:t, i följd häraf, att nuvarande Statsanslaget för Ofver-Ståthållare Embetet måtte ökas med hemställande Kongl. Maj:t tillika att, om dessa löneförhöjningar af Rikets Ständer beviljas, enahanda grunder i afseende å pensionsrätten för de på Ofverståthållare-Embetets stat upptagna embetsoch tjenstemän samt betjente må blifva gällande, som i allmänhet blifvit vid nu förevarande statsreglering af Kongl. Maj:t i nåder antagne. 101,927: C. 17,928: 5. Kongl. Majds Nåd. Vrop. N:0 I, om Statsverket ISiiC. Lands-S talen. Då Kongl. Majit till Rikets sednast församlade Ständer aflat nådig Proposition om anvisande af ett årligt reservationsanslag af 77,000 Ridr Banko till förbättrande, enligt då jemväl framlagd plan, af lönevilkoren för Lands-statens tjenstemän och betjente, hyste Kongl. Majit den förhoppning, att fråga om ytterligare anslag i förenämnde afseende skulle, åtminstone flir den närmaste framtiden, icke behöfva uppstå. Åtskilliga sedermera inträffade omständigheter hafva likväl gjort det för Kongl. Majit oundvikligt, att på detta ämne ånyo fästa Rikets Ständers uppmärksamhet.
Det var det då så kallade nya slottet, en senare tillbyggnad, hvars öfversta våning och torn instörtat, medan andra närbelägna delar af borgen lättare skadats. Slottets återställande öfvertogs af Klas Fleming med sådan drift och skyndsamhet, att det snart reste sig skönare och stoltare än förr öfver fartygens masttoppar vid Skeppsbron. Det furstliga bilägret kunde firas få veckor därefter. Fleming var en byggmästare som ingen annan i den tidens Sverige. Utom Stockholm hade han reglerat Upsala och flera städer, som före hans tid liknade bondbyar. Juden och statsmannen. Hvad ville han? Kort därefter, i början af December, uppenbarade sig den vandrande juden i Stockholm. Han undandrog sig här, som öfverallt, de nyfiknes uppmärksamhet; han visade sig aldrig vid dagsljus. Stundom trodde sig en vandrare upptäcka fliken af judens bruna mantel i en täckt karret eller släde, som ilade hastigt förbi. Årstiden gaf honom mörker nog, i hvilket han kunde röra sig fritt. Vid någon af de rykande oljelyktor, som tändes i mörkningen utanför slottets portar eller de förnämas palatser, tyckte man sig igenkänna hans långa, magra gestalt, åtföljd af en tjenare och framskridande med dessa afmätta steg, hvarmed han kringvandrat jorden. Där han stannade, tjöto hundarna; där han framgick, flydde gatpojkarne. Hufvud vid hufvud visade sig i fönstren och i köpmännens borgareluckor, där man trodde sig se hans skugga afteckna sig mot en upplyst vägg, och hviskande röster sade till hvarandra: det är han! Gengångarens rykte hade föregått honom och uppskrämt befolkningen. Han stod som ett järtecken i tidens luft: någonting skulle komma, förmodligen pesten. En eftermiddag i skymningen visade sig denne misstänkte främling i riksrådet presidenten Kurcks förmak och framlämnade, i stället för de då okända visitkorten, ett rekommendationsbref från borgmästaren i Danzig. Kurck fortfor att hålla hof äfven i Stockholm; audiensen beviljades med behörig ceremoni. Samtalet fördes på tyska och utan tolk. Mitt namn torde vara bekant, började främlingen i den undfallande, försiktiga ton, hvarmed han tilltalat så mången magnat före Kurck.
Vid 40 punkten: af Herr Henschen, i afseende å motiveringen, hvilken, enligt hans tanke, bort innefatta det förklarande, att, ehuru Utskottet funnit frågan behjertansvärd, Utskottet, i saknad af tillräcklig utredning, sett sig nödsakadt afstyrka motionen. Vid 41 punkten: af Herr Henschen. Vid 60 punkten: af Herr Ilenscken, hvilken yrkade ett tillägg i beslutet af orden: »då han pensionen lyfter.» Vid 64 punkten: af Herr Björnstjerna, J. M., hvilken ansåg, att, så länge Expeditions-sekreteraren Richert i tjenst qvarstår, någon förhöjd pension icke borde honom tilläggas; af Herr Henschen, hvilken yrkade, att, i enlighet med Utgifts-afdelningens, af Utskottet underkända, förslag, pensions-beloppet skulle bestämmas till 4,000 R:dr. Vid 68 punkten: af Herr Hörnstein. Vid 74 punkten: af Prosten Berlin. Vid 75 punkten: af Herr Rönblad och Anders Ericssén från Södermanlands län. Vid 78 punkten: af Prosten Melander. 80 Stats-Utskottets Utlåtande JU 167. Vid 89 punkten: af Prosten Berlin och Herr Henschen. Vid 93 punkten: af Herr Björnstjerna, J. M., hvilken afstyrkte motionen på grund deraf, att de till stöd för densamma åberopade, Riksdagsfullmäktigen Rutberg i lifstiden lemnade, riksdagsmanna-uppdrag icke vöre att betrakta lika med befattningar i Statens tjenst. Vid 96 punkten: af Prosten Schram och Herr Henschen. Vid 99 punkten: af Herrar Henschen och Rönblad samt Anders Eiaesson från Elfsborgs lån.
Äfven flere bland ortens allmoge hade infunnit sig, och följde med deltagande oell uppmärksamhet isynnerhet hvad som angick rättare-lärlingarne, hvilka egentligen höra till den arbetande classen och äro allmogens söner. — Antalet af elever under läroåret utgjorde 20, och det af lärlingar 22, af hvilka förstnämnde 2tne voro s. k. frielever, samt 14 af de sednare frilärlingar. Då, enligt institutets reglemente, elever, hvilka bekosta sig sjelfve, ej 3 H. ,i 8a Den i5 Februari e. m. äro förpliglade att undergå examen, i annat fall, än alt de frivilligt underkasta sig den; så inskränktes densamma vid detta tillfälle till Frieleverne G. Lundgren från Westmanland och K. Ericsson från Bohus län, samt L. Holfman Bang från Danmark, hvilken sistnämnde, ehuru en af de betalande, sjelf begärt att få räknas bland examinandi. Den lärokurs, som 1837 blef antagen, har sedermera varit följd och tilllämpad, så att undervisningen i de ämnen, hvilka den enligt stadgarna borde omfatta, kunde fulländas under loppet af de bestämda 2tne läroåren. Examen förrättades af de vid institutet anställde lärare, hvar för sig, nemi. Lieutenanten Tenger, Adjuncten Lindgren, Veterinär-läraren Lundgren och Föreståndaren Hr Nonnen. Engelsmannen Skinner fortfor med sin befattning att handleda i det som egentligen angår det praktiskt mekaniska af jordbruket. De frågor, som framställdes af lärarne, och det sätt, hvarå de besvarades af examinandi, vittnade nöjaktigt, ej mindre om de sednares uppmärksamhet, än äfven om lärarnes bemödanden och nit att söka fullgöra hvad på dem kunde ankomma. Efter fulländad examen med eleverne, församlades samtlige lärare, elever och lärlingar, jemte de främmande, hvilka för tillfället voro tillstädes, å ett dertill utsedt stycke jord, sora, för att blifva tjenligt till emottagande af utsäde af spanmål eller jordfrukter, fordrade förberedande behandling på mångfalldigt sätt. Nödiga dragare och erforderlig redskap för hvarje fall, voro att tillgå på stället.
Sedan år 1851 blifvit uppgjordt förslag till reglemente för ett försäkringsbolag mot förluster genom den bland fäkreatur då gängse elakartade lungsjukan, och detta blifvit af Eders Kongl. Majit den 6 Oktober 1852 stadfästadt, skedde anteckningar till delaktighet i bolaget till minimibeloppet af ansvarighetssumman, 500,000 R:dr. Det har dock lyckligtvis sedermera icke behöft anlitas i afseende på ersättningar. d) Pensionsoch nödhjelps-inrättningar. Den så kallade von Reiserska stiftelsen, grundad genom framlidne Landshöfdingen Andreas von Reisers testamentariska förordnanden af den 10 November 1780 och den 28 Mars 1782. Enligt den första deröfver gjorda kapitalräkning omfattade stiftelsen den 12 Augusti 1786 ett penningekapital af 14,342 R:dr 35 sk. 9 rst. B:ko samt säterierne Lärkesholm och Lärka med underlydande fem hela mantal, belägne i ()rkelljunga socken af Norra Asbo härad. Från denna stiftelse, hvilken, på grund af ofvanåberopade testamente och i enlighet med Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 3 Februari 1860, står under förvaltning af Kontrakts-Prosten i Norra Asbo härad, Kyrkoherden i Örkelljunga församling och en af Eders Kongl. Majits Befallningshafvande förordnad tredje person samt under Eders Kongl. Majits Befallningshafvandes öfverinseende, utgå dels årliga pensioner till 20 fattige, 10 af Adel och 10 af Borgarestånd, hälften af hvartdera könet, med 150 Ridr personen, dels 36
Utdrag af Protokollet, hällit i BorgareStändets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den Li Iulii 1809. S. D. Sedan Borgare-Ständet, genom Protokolls-Utdrag frän samtelige de öfriga respective Ständen blifwit underrättadt om deras sammanstämmande beslut, at bifalla Högloft. Stats-Utskottels Förslag til Löner för Deras Excellencer StatS-Ministrarne samt Statsoch Justitiä - Den Lv Julli. 319 Iustitiä - Räden; sä fann Borgare - Ständer godt, at wid berörde af tyenne Ständs pluralitet gillade Förslag äfwen för sin del läta bero, utan at af Högloft. Stats-Utffottet fordra de jämkningar eller det närmare utredande, hwartil i Borgare-Ständets Plenum den 14 innewarande gjorde och Utffottet communicerade Anmärkningar skulle föranleda; Dock at detta begifwande icke mä säsom nägot för framtiden gällande prejudicat anses. Hwilket ej mindre Högloft. Stats,Utffottet än de respective MedStänden skulle genom detta Protokolls Utdrag tvördsamt och wänligen meddelas. Ut supra. kx krotocollo, P III. ketsrsson. Högloft. Ridderffapet och Adeln ätffiljdes klockan z L eftermiddagen. In llclem krotocolli 6. Lilverstolps. Thorsdagen den 27 Julli. rienum klockan ii förmiddagen. Opnades Listan öfwer det i dag af Ridderffapets och Adelns Tredje Clasi förrättade Wal til Electorer efter Herrar klingspor, ckristian, och von Lckultrienkeim, Lonrall Ikeoäor, och befunnos i deras ställen hafwa blifwit utsedde. N:o Lscr Den L7 Julik. N o l6§7 Hene dlorcic-ncrsutL, facoli letLL KU8, Ofwerste Lieutnant K. L. 0., och N o 1841 Heer von IckelanZ, foliLn Lustaf, Hof-Junkare.
Statens inkomst må med säkerhet kunna påräknas, skall hvarje Ordinarie Embetsoch Tjensteman, utan afseende å hvad dess medhjelpare1 eller vicarie må åtnjuta, oafkortadt erlägga Bevillning för alla tjensten åtföljande löneförmåner; hvaremot medhjelparens eller vicariens löne-inkomst befrias från Bevillning. §■ 4. l:o. Under lön förstås all den inkomst, som Löntagare påräknar att under loppet af året genom tjensten förvärfva. Beloppet deraf skall på det sätt uppgifvas, att hvad efter Stat utgår, derifrån icke undantagne löner, pensioner och arfvoden å Minister-Staten eller af Convoy-kassan, ehvad dithörande Embetsmän vistas ineller utrikes, äfvensom Tingsgästningspenningar eller ersättning derför, uppföres såsom ordinarie inkomst, men hushyror och värdet af fria husrum i städerne, inqvarterings-penningar, honorarier för Fullmäktige i Banken och Biksgälds-Conloret samt Directeurerne uti Discont-Låne-Contoren, med flere, extra arfvoden, tractamenten för tillfälliga tjensteförrättningar (pä vanliga tjenstgöringsorter), compagnie-revenuer, procenter, remisslage, expeditions-lösen, permitterings-ersättning och andra sportler, hvilka under särskilda rubriker summariskt uppgifvas, sammanföras under titel »Extra ordinarie inkomst», hvilken sednare beräknas efter det belopp, hvartill den året förut uppgått. 2:o. För all den inkomst, som uppbäres af Tjenstemän, i följd af enskilda uppdrag, utan att omedelbart vara föranledd af Stat, Expeditions-laxa eller särskild bestämmelse, eller i ovilkorlig följd af innehafvande tjenstebefattning, utgöres enahanda Bevillning, som andre personer, enligt i denna stadga föreskrifna grunder, för dylik inkomst böra erlägga. §. 5. För alla Ecclesiastike Embetsoch Tjenstemän beräknas taxerings-året från den 1 Maj det år, taxeringen sker, till samma tid påföljande år. §• 6. l:o.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 April 1841* Preste-Ståndet den 19 • Borgare-Ståndet den 21 Bonde-Ståndet den 21 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående iagttagelse vid lagars och författningars tillämpning > i händelse af ett utaf Rikets Ständer i underdånighet föreslaget förändradt mynt• system vinner Kongl. Maj:ts Nådiga bifall. (Lag-Utsk. Bet. N:o 181.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, uti skrifvelse af den 8 Augusti sistlidet år, till E. K. M. i underdånighet afgifvit förslag till ett förändradt mynt-system, få Rikets Ständer, för den händelse berörde förslag af E. K. M. i Nåder godkännes, underdånigst anhålla, det E. K. M., i sammanhang med den Författning, som derom utfärdas, täcktes i Nåder förständiga vederbörande domare och executorer alt, vid bestämmandet af värdet å de i lag och serskilde Författningar utsatte penninge-belopp i Daler, Mark, Öre, eller Riksdaler och Skillingar, de i förenämnde underdåniga förslag stadgade grunder böra följas. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 21 April 1841. Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N. o 3og. Cy$ N:o 309. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 April 1841. Preste-Slåndet den 19 Borgare-Ståndet dnn 21 Bonde-Ståndet den 21 • Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om öf verseende af nu gällande Instruction och Taxa för justering af mått, mål och vigter. (Lagsamt Allm. Besv. och Ekon. Utsk. Bet. N:o 53.) S. A. K.
Denna fråga har egentligen icke blifvit behandlad af föreg:de talare, ulan man har åtminstone i allmänhet tagit för afgjordt, att delta behof vore för handen, ehuru en och annan talare låtit likasom förmärka, att ingenting väsendtligt vore att vinna på de nu föreslagna förändringarne. Hr Bosenhlad har redan fästat uppmärksamhet dervid, att. försnillning kan ske på tvenne olika sätt, dels derigenom alt man använder falska cbartor, oell dels derigenom att man underlåter deras begagnande. Begge dessa försnillningar hafva i min tanke hittills ägt rum i ganska betydlig mån. För de falska chartornas användande behöfvas icke vidare bevis, än de, som redan vid domstol förekommit. Lättheten att tillverka dem har föranledt förfalskningen. Nu äro åtgärder vidtagna för att försvåra tillverkningen, och jag hoppas alt de skola vara tillfyllestgörande, åtminstone för en tid. Att chartering underiåles, torde en hvar veta, som antingen har närmare bekantskap med de vederbörande, hos hvilka chartering verkställes, eller sorn har skuldsedlar, inteckningar och dylikt om händer. När man tillika ser, huruledes afgiften för stämpladt papper har varit, så alt säga, stillastående, under det att andra allmänna afgifter ansenligen stigit, så kun man deraf sluta till hvilket betydligt belopp charteringen underiåles. Om man tillika erinrar sig hvad förbättrade melhoder hafva uträttat i afseende på kortoch tullslämplingen, såsom redan är nämndt; så linner man derutinnan en ytterligare bekräftelse på försnillningen. Jag ser icke Frih. Carl Gyllenhaal längre här; han skulle eljest kunna upplysa i hvad män de nya tullstämplarna verkat fördelaktigt för uppbörden. Det vissa är, att vida större antal aftryck än det, som på förhand ansågs behöfligt och reqvirerades, har, efter deras införande, varit nödvändigt att tillverka, emedan förfalskningen numera icke är så lätt; ty till den grad har icke importen stigit,. 124 Den 8 Januari e. m. sorn behofvet af tullslämplar ökats.
Den siste talaren har nu, likasom förra gängen denna fråga förevar, sökt göra troligt, att ett coulractsbrott vore i fråga. Så är dock ingalunda förhållandet. Contract har visserligen blifvit ingånget, som upptager såväl delägarues skyldigheter som Statens löfte om hjelp; Konungen skulle äga att pröfva den säkerhet, som skulle ställas, och reversen för länets ulfäende granskas af Riksg.contis Fullmäktige. Delägarne hafva endast begärt att få läna halfva kostnadssumman, men att andra hälften mätte utgå som statsanslag; härtin lemnade såväl detta, som ett annat Stånd bifall; men de öfrige 2:ne Ståndens beslut vållade att frågan kom under förstärkta StatsUtsk:s pröfning, hvaraf följden blef, att 35,000 r:dr skulle utgå sora län och 10,000 r:dr som anslag, och häraf lärer finnas, alt man ej begärt förändring af de ingångne villkoren. Under sisth Januari månad hafva de inlemnade säkerhetshandlingarne blifvit pröfvade och godkände, hvarjemte formulairer till förbindelse och vederhäflighetsbelyg blifvit fastställde. Af betänk. synes visserligen till en del hvilka svårigheter mött comiterade att utfå dessa medel och hvilka ännu qvarstå, oaktadt Konungen förklarat, det delägarne fullgjort hvad på dem ankommit. Alt någon obillighet ligger i en begäran om bifall till hvad StatsUtsk. föreslagit, kan jag icke finna. Frih. Cederström har talat om att bortskänka medel; men då hafva äfven stora summor blifvit bortskänkta till de norra länen, och den ena orten kan dertill vara lika berättigad som den andra. Denna sak har varit påtänkt i 60 a 70 år, och vill man alt den ort, som nu är i fråga, skall tillskyndas någon förmån, sä tror jag ej att man bör draga i betänk, att bifalla hvad Utsk. föreslagit. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Här är egentligen fråga om huruvida man vill, att detta företag skall verkställas eller icke.
Härad är bevilliat 18 D:r Silfver-M:t och tliet desse Terminer att betala nembl. 1:1110 S:te Hans 2:0 S:te Martens 3:io Juhl, och fördelt i föl jande Räntor nembl. och Maat-Skatten Arbetsoch Dagsverks-penningar Utskrifnings-Penningar Skiuts och Giästning Kongs-Skatlcn af FrälseHemmanen som tillförenne . Hitnbla och Wiste Härader. Kiöpes och Adelen r åtnjuter allt. Adelen niuter helften efter Privilegier, Vide fol. 180. fol. 185. Ovissa Ränttan utgår och betales, lyka som i Faurålis Härad, och fol. 182. Item 3 Dagsverken 3 Las Weed, hvilka fuller intet nembnas i Cont. dock nembnes halfva weden, ty kan ej annat aftagas, än det måtte vara 3 las, efter i Laholms Lalin utgiöras 6 las. 2 lass Torf till Slåttet. Fierå Härad. fol. 186. Termin-Skatten af detta Häradet, är. allena blifvit i5 D:r SilfverMrt och på samma terminer som Fauråhs Härad, men fördelt i följande, nembl. Kongsoch Maatskatt För Arbete och Dagswercke till Slått och Gård. Ulskrifnings-Penningar Giästning och Skiuts Kongs-Skatten af Gammal Frälsset Förutan ofvanbemälte
— Diverse utgifter för skrifmaterialier, litografering och tryckning, dissektionsöfningar m. m ” 230: — Hyresersättning till den af Institutets Professorer, som ej innehar boställslägenhet i Institutets egendom 3 600: — Summa R:mt R:dr 6,000: — och skulle alltså de årliga utgifterna vid Institutet uppgå till ett sammanlagdt belopp af 30,100 R:dr; hvarförutan, med afseende derå att ett fullständigt genomgående af de för gymnastik-läkare och sjukgymnaster af komiterade föreslagne lärokurser kräfdc ej allenast mycken tid och möda, utan äfven betydliga kostnader, komiterade hemställde, att, på sätt för pedagogiske elever och, under en annan form, äfven för militärer, redan egde rum, stipendier måtte anslås till understöd och uppmuntran äfven för blifvande gymnastik-läkare och sjukgymnast-elever ; hvilka stipendier komiterade ansåge böra bestämmas till tvänne för hvardera af nämnde elev-klasser, och beträffande den sednare klassen, tilldelas en manlig och en qvinlig elev, så framt sökande af båda könen sig dertill anmälde; och hafva komiterade slutligen till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning Öfverlemnat såväl ritningssorn kostnadsförslag, det sednare slutande å en summa af 128,680 R:dr 94 öre, till den nya gymnastikbyggnad äfvensom den för - Kongl. Maj:ls Nåd. Proposition N-.o H2. 35 ändring af Institutets äldre hus, sora för ett fullständigt genomförande af Institutets organisation enligt de af komiterade framställda grunder erfordrades.
ensamt, Han ty kunde visserligen säga sig sjelf, att det var utan skäl, men förmådde ej bekämpa den blandning af fri ega bildhuggarens hjerta och glad för att kunna Den sinne, af, att som hon var af ett mildt sinnelag, fann herraväldet, till helt kom i deras hus, var en ung bildhuggare, en barndomsvän till don Camillo Han — så hette den unge äkta mannen. var på sätt och vis postbud mellan dem och verlden, med bragte munterhet och dem alla nyheter, inträdde. tet utgår i morgon, hafva 2 0 — täflingsskrifter af täflingen sin ingått. Resultahoppas vi hinna meddela i n:r 7. Stockholm den 30 jan. Redaktionen. Följetongen » En koketts bekännelser » (forts.) h a f v a v i p å grund af brådskan med utgifvandet af detta n u m m e r nödgats utesluta. Fortsättningen meddelas emellertid i nästa n u m m e r. Toaletten. Oskyldigt hårfärgningsmedel. Lägg några qvittenkärnor i ett litet kärl och slå starkt, brunt tevatten deruti. Bestryk håret med en liten borste doppad i detta fluidum, och de grå bårstriporna skola liksom försvinna. Färgningen måste dock dagligen upprepas, ty medlet är ej radikalt. B. S. Bostaden. Att borttaga flottfläckar u r golf. Strö tjockt med fin sand på fläcken, tag en gammal skosula och gnid hårdt både härs och tvärs; inom ett par minuter är fläcken försvunnen för alltid. B. S. Klädedrägten. F ö r fläckars borttagande u r tyg meddelas följande verksamma medel. Man och sköt honom har älskat dig! Jag kan se kastade sig med ett utrop i och sjönk i samma stund död till i hjertat af don Camillos dolk. stora Till följd kastade henne på sjukbädden, och med vårdade den omsorg, henne, ökade hvarmed hennes hennes svårmod och smärta, så att hon dukade under för sjukLena (Se Idun n:r 3!) A c k! sök ej att arbeta bort våra små luggar och pannkrus.