Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Han hade visserligen icke förbisett, att 89 § Eeg.E. var åberopad i den K. Propos; men då denna § endast föreskref, att sådane Eikets allmänna styrelse rörande frågor, hvilka Konungen vill öfverlemna till E. Sfer att gemensamt med Honom afgöra, skola behandlas såsom lagfrågor, så hade, enär den ifrågav:de Propos. innehöll att Konungen ville öfver förslaget inhemta E. St:rs underd. yttrande, Hr Gr. o. Landtm, icke ansett nödvändigt, att detta ärende behandlades såsom om lagfrågor blifvit stadgadt. DA likväl 2 EiksStånd remitterat denna Propos. till LagUtsk. och detta Utsk., lika väl som Allm. Besv. o. Ekon.- Utsk. kunde behandla densamma, finge Hr Gr. o. Landtm, nu hemställa om E. o. Ad., med bifall till Utsk:s hemställan, behagade öfverlemna ifrågav:de K. Propos. till LagUtsk:s behandling. Eopades Ja. Föredrogs och remitterades till LagUtsk., Hr Ehrenborgs, Eichard, d. 26 dennes, e. m., på bordet lagda motion, om bestämmande af böter för kreaturs utsläppande till bete å skogsmark före Maj månads utgång. Föredrogs Hr Ehrenborgs, Eichard, d. 26 dennes, e. m., på bordet lagda motion, om förhöjd straffbestämmelse till förekommande af handels idkande i salubodar under helgedag. Den 29 November f. m. 151 Hr Ehrenborg: Innan denna motion blifver till Utsk. remit terad, får jag anhålla att vid slutet af densamma få göra ett tillägg af 5 ord, hvilka, genom ett förbiseende blifvit uteglömda, men som dock, till förekommande af missförstånd, äro nödvändiga. Dessa ord lyda sålunda: »För hvarje gång öfverträdelse sker». • Hr Eibbing, Arvid:
Fruktad af sina kamrater för sin bitande qvickhet och gäckad för sitt lyte, hade Albrekt tidigt slutit sig inom sig sjelf, och med ifver öfverlemnat sig åt sin utmärkta fallenhet för målarkonsten; rik och oberoende behöfde han ej öka antalet af dessa fattiga artister, som arbeta för bröd och nödgas göra konsten till handtverk; faderlös liksom Edvard – hvilken af alla hans bekanta var den enda som trängt igenom den sträfva bark af bitterhet och frånstötande köld, som Albrekt lagt på ytan af sitt väsen, och anat hans inre egenskaper – hade de båda blifvit vänner för lifvet Det var kl. 6, en lugn och klar Julimorgon. Solen glittrade på de små krusiga böljorna som Östersjön jagade in i sundet. Fiskmåsarne seglade långsamt öfver vattenytan och doppade då och då sina glänsande vingspetsar i vågorna, och myggen dansade i stora svärmar öfver vattnet. – Hvilken herrlig morgon, – sade Albrekt halft för sig sjelf, i det han med artistens förtjusning lät sitt öga irra öfver det klara vattnet till den blå himlen, som hög och ren hvälfde sig deröfver. Edvard hörde honom ej, äfven han syntes försänkt i betraktelser och följde mekaniskt med blicken Didrik, som, åtföljd af en betjent med kappsäckarne, gick öfver landgången upp på däck, der kaptenen vandrade fram och åter, ett par matroser krånglade med linor och tåg, hvars bruk och nyttjande var obegripligt för alla oinvigda, och passagerare kommo ideligen åtföljde af kappsäckar, hattfodral, korgar och knyten utan all ända. En öm mor omfamnade på stranden en välfödd, ljushårig yngling, väl påpelsad, med grannt broderad resväska – förmodligen en present af de tvenne systrar, som nu i sin ordning omfamna honom, hvarvid låset af den nya väskan ideligen hakar fast sig i deras tyllkragar. – Adjö! adjö kära Gösta, – ropa flickorna om hvarandra och modren torkar sig i ögonen och förmanar honom att ha reda på alla sina saker.
Hr Lagerbjelke: I likhet med Gr. Mörner, anser jag det vara grundlagsvidrigt att fatta ett beslut, hvarigenom kommande representation är bunden i utöfvande af sin beskattningsrätt. De föreg:de Bev:s-förordn:ne hafva visserligen innehållit bestämmelser derom, att. de med ledning af desamma åsatte taxeringsvärdena skulle förblifva oförändrade under en tid af tre år, men detta har haft sin grund uti .det förhållande, att statsregleringen bestämdes för enahanda tid. Orsaken, hvarför 1861 års Bev:s-författning var gällande endast under 2:ne år, var, att den på grund af särskildt föreskrift inhiberades under det första året, enär den för sent biel' för allmänheten bekant; och under sådane förhållanden var det 200 Den 10 Man e. m. naturligt, att den deri föreskrifna taxering ej kunde försiggå förr, än efter nämnda tids förlopp. En talare har sagt, att det ifrågav:de förslaget endast afser att uttrycka en önskan till kommande riksdag, att de åsatte taxeringsvärdena må förblifva oförändrade. Jag hemställer dock, huruvida en förordning är rätta platsen för en sådan önskan, och hvartill ett dylikt stadgande i alla händelser tjenar, då nästa riksdag kommer att utlärda ny Bev:s-förordn., hvari ett motsvarande stadgande utan tvifvel kommer att intagas. Gr. Mörner: Att under de förhållanden att R. St:r sam lades hvart tredje år, men att Bev:s-beredn:ne deremot sammanträdde hvarje år, i Bev:s-förordn:n intogs en bestämmelse derom, att de värden, som vid densammas första tillämpning blefvo fastställda, skulle under tre derpå följande år förblifva oförändrade, stod, enligt min tanke, i full harmoni med dåvarande ordning. Nu deremot befinna vi oss uti ett öfvergångsstadium; representationen sammanträder åter nästa år, och en del af dess ledamöter blifva valde för en tid af tre år.
Hästar vid Stuteriet störtat, hvilket vid en Inrättning med tillräckelige och tjenlige samt i god odrning bragte tillgångar och kostsamma anstalter, före. komme oväntadt och syntes påkalla en närmare omvårdnad och tillsyn vid Stuteriets skötsel och förvaltning, Riksens Ständer måtte till Kongl. Majit i underdånighet hemställa, att den åtgärd kunde blifva vidtagen , hvarigenom Inrättningen så handhafdes att dess ändamål må varda uppfyllt, samt att den Controll härå, som Riksens Ständer uti deras underdåniga, Skrifvelse af den 3 Juiii 1812 begärt medelst tvenne besigtningar ärligen, till utrönande af förhållandet, kunde i Nåder anbefallas och åt kunnoge och erfirne Män uppdragas, hvilka under, dånig berättelse derom till Kongl. Majit afgäfvo: Att den af Kungsör till Stats-Verket ingående och för dess behof påräknade Arrende - inkomst, icke måtte såsom Committerade tillstyrkt, anslås till större eller mindre del för Strömsholms Stuteries utvidgande; Att jemte det Utskottet hemställt, art de Summor, som förskottsvis uppbunts till Byggnadernes fullbordande m. m. kunde lå afskrifvas , återstoden af nu uppgifne behofvet elier 4000 R:dr äfven måtte anvisas, a;t utgå utaf Srats-Verkets Öfy r -kotts medel pä Intraderne för den förflutne tiden, likväl under vilkor, att behörig redovisning för alla dessa belopp afgifves i föreskrifven ordning, och har sluteligen Stats-Utskottef ansett, att då Riksens Ständer redan vid 1S12 års
Rusthållsnummer, angående sådana vid Bohusläns regemente, hvilka, i följd af vägran att ingå på hästvacance-afgiftscontractens förlängning, komma att till cavallen återgå. U. i75. XIX. A. 24,. — under Westgötha afsultna cavallen, kringspridda i Elfsborgs Län, angående deras afsöndring derifrån och förenande med Elfsborgs och Westgötha-Dals-regementen. XVII. B. ,74- XVIII. A. 99. Rusthålls-visitationer, om inskränkning af, samt om nedsättning i det hitintills bestämda mål ä manskap och hästar, som vid cavaileri-regementen antagas, VIII. B, 466. Rustningsskyldighet, vid Smålands grenadier-bataljon, örn lindring uti. XVIII. B. 33o. XIX. A. 358. XXII. U. 207. XXIII. A. ,75. Ryda kungsgård, angående afskrifning af 1836 års arrende för. Se Afskrifning. Råby, om anslag till en derstädes inrättad räddningsanstalt för vilseförda barn. Se Räddningsanstalt. Råda ås, angående Kållands härads innevånares rättighet ( 23g ) att erhålla utsyning på. IV. B. i\5i. A, 565. VI. U. 400> VII. A. 45. Rådhusrätterne, örn arfvoden åt, för behandlingen af tullmål. Se Arfvoden. Räddningsanstalt för vilseförda och moraliskt vårdslösade barn, om anslag af statsmedlen lill en vid Stora Råby inrättad. V. B. 872, 421. VI. A. 684. VII. E. 23g. Ränta af odlingslägenheter å allmänningar, angående gjord framställning, att densamma måtte i vissa fall upphöra att till statsverket ingå. VI. Se Lån. — om nedsättning af, för discontlån.» E. 387. XVII.
Öret skulle jag, antingen 96, eller 100, dylika penningar komrne att, mot min önskan utgöra Riksdalerns enda underafdelning, anse böra benämnas fyrk, eller något dylikt, på det att vårt gamla öres värde och namn, ej måtte i framtideu förväxlas med det nya örets. 2 H. 17 Den 31 December f. m. Sedan jag sålunda visat huru 12- och 6-talen, med deras underafdelnir oell fördubblingar, bibehållit sig hos våra Germaniska stamförvandter, och huru orätt vi skulle hafva att skilja oss ifrån dem, för att efterapa Fransoser och Ryssar, så vill jag endast tillägga, alt hufvtidsaken för gemenskap i mynt, mellan särskildta folk är den, att hafva en samslämmande enhet. När den handlande verlden vet alt den Svenska Specie-R:drn är lika med 1 R:dr Hamburger b:ko, samt att J deraf motsvarar 1 R:dr Riksmynt, sä gör köpmannen sina beräkningar öfver varors värde med lika säkerhet, antingen underafdelningarne äro rättade efter 12- eller 10- tal. Jag afstyrker alltså det förras bortbytande mot det sednare. Skulle det nya räknesättet dock olyckligtvis införas, sä torde det böra träda i verkställighet, icke ”under loppet” ulan med början af något visst är. Eljest skulle man, i förra händelsen nödgas för samma är, göra 2:ne bokslut, ett för tiden då den gamla, och ett för återstoden, då den nya penningeräkningen gällde. Remitterades till BankoUtsk. Gr. Liljencrants, Gust. Fredr., tipläste 2:ne motioner af följande lydelse: l:o Den erfarenhet jag förvärfvat tillförene och sednast under utöfningen af det embete jag nu bekläder har visat mig svårigheten, oftast omöjligheten, för vederbör:de kommuner att bereda ändamålsenlig vård åt sådane barn, hvilka antingen redan föröfvat brott eiler hvilkas dåliga anlag och böjelser omisskänneligen ådagalägga att de, då tillfälle erbjuder sig, sannolikt skola beträda brottets väg.
Och då liqvid af Ränta och Capital i alla händelser bör ske efter det metalliska förhållande, som emellan Svenskt Silfver Specie och det långifne Myntet figpr rum, och icke efter 514 S t a t s - U t s k o 11 c t s Cours-beräkning, har Utskottet trott rättighet böra Jämnas Obligations-innehafvarne, att både å Utländsk Ort och i Stockholm få uppbära räntan och förfallet Capital; dock så, att, till förekommande af skyldiglieten för PuksgäldsContoiret, att för desse liqvider hålla dubbla fonder, i senare händelsen , penningarnes lyftning skaij ske en månad förr äri liden dertill å Utländsk Ort blifvit bestämdj hvarigenom någon förlust för RiksgäldsContöiret ej synes uppkomma, då genom desse tidigare liqvider liespares provisionen sorn i annat fall skulle beräknas. (Se härom i:sta och 2:dra Monu i 4'-de puncten af nytt Förslag till Upplåningsgrunder.) Finnande Utskottet, i följd af dé deruti meddelade föreskrifter, icke behöfligt det af Herr Rosenblad Bernhard, föreslagne Stadgande: om rättighet för Fullmägtige, atty efter bestämd Cours, till Silfvermynt omskrifva Obligationerne; ursprungligen ställde i Utländskt mynt. Emot 3:dje Puncieri. Inom BondeStändetj att, i den händelse lånen till Fastighets-ägare icke till hela beloppet utginge, räntan på det upptagne lånet torde komma att få godtgöras genom Bevillning, hvaraf BondeStåndet lomme att vidkännas den största andelen: Inom Borgareoch BondeStanden: att, då Utlåningen berodde dels på tillräckligt antal Lånsökande, dels på antaglig säkerhet, Fullmägtige i RiksgäldsContoiret borde lämnas rättighet, att inhibera så stor del B e t ä n k a n d e n, N:o 4*4* 5i5 af lånet, sorn ej behöfdes, eller ock lånet icke upptagas förr, än de behöfvande Jordbrukarnes Ansökningar inkommit.
Lindberg, J. E., om förhöjd pension åt . 4 1 37 _ b. 1 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars Lindström, J. E., Pension på Allmänna Indragnings-Staten åt . Linköping, fortfarande understöd till reparation af Domkyrkan der Svar på återremiss » anslag till hamnbyggnad vid, se Statsreglering, 6:te HufvudTiteln. 5G 4 4 4 1 1 1 74 209 259 17 b. 22 Apr. b. 16 Aug. a. a. 9 Sept. b. 22 Apr. b. 12 Aug. a. a. 6 Sept. b. 22 Apr. b. 9 Aug. a. a. 9 Sept. b. 22 Apr. å. 5 Aug. 1. b. 9 Sept. 163 108 20 Ljuspenningar och Gratifikationer, om fördelning emellan Embetsverken af dertill anslagna medel London, lästeafgift till Svenska kyrkan der, se Läste-Afgift. 33 4 1 28 — b. 25 Febr. b. 23 Febr. b. 22 Febr. b. 22 Febr. 19 20 Lund, om rätt för tiondegifvare att efter markegång lösa den till Professorerne der anslagne tiondespannmål » om rätt för arrendatorer af Domkyrko-hemmanen att efter markegång lösa arrendespannmålen — 4 8 1 225 18 — b. 11 Aug. b. 8 Febr. b. 18 Aug. b. 1 Febr. b. 11 Aug. b. 4 Febr. b. 11 Aug. b. 8 Febr. » om anslag till Lazarettet derstädes 4 1 300 b. 30 Sept. a. a. 31 Okt. å. 30 Sept. 3 Nov. å. 4 Okt. b. 30 Sept.
Åtskilliga anmärkningar inora Vällofl. Borgare-Ståndet åsyfta lättelse i Utskottets tillstyrkande, att minimum af värde å hus i Stad bör vara det, hvartill dessa blifvit i allmänna inhemska Brandstods-Bolag till försäkring antagna, emedan ett sådant påbud skulle vara med åtskilliga olägenheter förenadt, då mångå bus vöre alldeles icke eller i utländska Brandförsäkrings-anstalter försäkrade, då Brandstods-värdet icke skall vara tillförlitligt, helst verkliga värdet beror af hvarje Stads rörelse, och Försäkringsvärdet alser den kostnad, sorn fordras för att åter uppbygga ett hus; och ändtligen då man dessutom icke har assurancen för intet, samt denna Grund kunde medföra den mindre lyckliga följd, att försäkringar sökas i utländska Compagnie!-; hvaremot Hr Monthan, som för öfrigt instämt i Utskottets åsi"ter, endast önskat, att i stället för uttrycket: ”Inhemska Brandstods-Bolag/’ borde nyttjas orden: ”Inhemska , af Konungen sanclionerade Brandstods-Bolag.” Och har tillika en Ledamot, som utvecklat den me - 52 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N.o 28. ning, att, med iakttagande af samma princip, som gäller för Landet, eller den, att blott jorden, men icke för dess bruk behöfliga hus, egentligen till värde uppskattas, ingen Bevillnings-afgift bör betalas för de lägenheter en Stadsbo till eget bruk begagnar, i sammanhang dermed hemställt, att, så vida någon uthyrer eller borrtarrenderar Rum eller Lägenheter, Hyreseller Arrende-Contract borde hos TaxeringsComiten företes, och afgiften efter deras belopp bestämmas, med rättighet för Co^ mitén att pröfva om hyran vore för låg, och då uppskatta eller värdera lägenheterna som uthyras. En annan Ledamot har äfven trott, alt vid uppskattning af byggnad å Stads-jord utom Stadens staquet bör förfaras efter enahanda princip, som vid uppskattning af åbyggnad å landet; samt derjemte funnit någon stridighet emellan 16 och 17 Mom. 4 §• 3 Art. i BevillningsFörordningen.
Spannemals-upplaget bör räknas efter Kronotionde strid tunna, och ärligen hallas Kongl. Maj:t och Kronan tillhanda där Bränneriet är anlagt, emot årets fastställde Markegangspns, samt utgöras i de sörsätter och i samma förhållande mot strid säd. som Kronotionden af hwarje Landsort får erläggas. Da Kongl. Maj:t icke genom Allmän Kungörelse före den l-sta Mars Nadigst tillkännagifwee att dessa Spannemals-upplag för Kongl. Mains och Kronans behof eller någon Landsorts understöd behöfwes, äga Upplagsmännen frihet att sjelfwe an, wända och disponera samma årets upplag; böran, des den som will anlägga och begagna ett sadant med Spannemals upplagSskyldighet förbundet Bränneri, om det af Landshöfdingen wid anmälan der, om genom anläggaren, pröfwas nödigt, stäva god Borgen för ava willkoren derwid. En hwar som med en eller flere pannor sam, manräknade icke begagnar pannerymd öfwer 90 kan, nor, bör fran skyldigheten alt halla Spannemals, upplag wara fri; men om en person har en eller flera pannor tillsammans öfwer 90 kannors rymd, följer ofwannämnde tyngder dermed af högre afgift och Spannemals-upplag. 6:0 Hwad afgifterne angar, anser Utskottet dem böra utgå i enlighet med de grunder, som följande Tariff utwisar. Tariff. Ifrån H kannors till och med 34 kannors pan, nerymd bör betalas (4) för hwarje kannerum af Jordbrukare pa Landet, det witt säga: För Z2z Den sz Maji. För Z4 kannors panna t. ex. a 4 tz. Ifrån z j. till och med 50 kannor (6) det will säga för 50 kannors panna t. ex. ä.6fi. Och för hwarje kanna som begagnas öfwer den ester Hemmanswärdet uti ?:te puncten förcfiagne rättigheten, ökes denna afgift med 52 procent.
Della yrkar jag så mycket hellre, sorn R. St., och isynnerhet SlatsUtsk., icke kunna vara i okunnighet om, huru stora svårigheter, som uppkommit genom beslutet om Riksarchivets förflyttande til! Riksg.cont:s local. Det går icke an , att så der pä lös grund belt simpelt anordna om alt localer i Kronans bus skola användas lill emhetsverks inrymmande, innan man har någon sådan local att anvisa. — Jag tillstyrker alsing ä Ulsk:s förslag i denna punkt. llr Bråkenhjelm, Pehr Reinh.: Del är blott med anledn. af ett utaf den siste värde talaren fäldt yttrande om svårigheter, som hafva yppat, sig att förse Riksg.cont. med en ny local, som jag lager mig friheten upplysa, att just detta bor anses såsom ett exempel pä, att när R. St. på förhand bestämma en local, ulan all kunna med säkerhet pröfva, huruvida den är fullt lämplig, så är just derigenom, som svårigheter uppstå. Ilade R. St. rätt och slätt beslulit, att Riksg.cont. måtte förflyttas lill en så beskaffad local, som antingen K. M. eiler också Fullmäktige i Riksg.cont. ägde att utse, så hade saken säkerligen länge sedan varit verkställd; men just derföre, att II. St. beslöto, att nämnde embetsverk skulle förflyttas till det bestämda huset, sä blef denna förflyttning icke verkställbar, emedan det befans, att den loen leii icke var applicabel för Riksg.- cont., och att dess reparation skulle kosta nära nog lika mycket med halfva köpeskillingen af ett nytt hus. Del är blott denna anmärkn, jag velat laga mig friheten alt göra. Frih. Cederström:
Hvad reglementena för Hypotheks-Föreningarne i allmänhet beträffar, må för öfrigt den åsigt (ramställas, att det är af största vigt, att den ursprungliga grunden för deras stiftande oförsvagad bibehålies, att de nemligen alltid skola hafva i sin värjo goda intecknings-handlingar, fullt sparande mot beloppet af deras ulgifna skuldförbindelser; alt arman utlåning, än genom amorteringslån lill delegare, endast undantagsvis och under bestämd kortare tid medgifves, .samt att framför allt en sådan utsträckning ej tillätes, som eger rum uti det år 1847 för Hypotheks-Föreningen emellan jordegare i Småland m. fl. provinser utfärdade förnyade reglemente, der det i 29 § heter, att nämnde förenings upplåningar skola motsvaras af intecknade reverser, goda räntebärande papper eller reda penningar i kassan. Bilagan N:o 3 visar närmare förhållandet med Hypotheks-Föreningarne och upptager jemväl beloppet af deras obligationer i Svenskt mynt, af deras till jordegare utgift a amorterings-lån, af annan utlåning och af återstående skuld. Häraf inhämtas: alt Bruksegares Hypotheks-Kassa åren 1835 och 1839, på 2:ne utrikes afslutade lån, indragit för ett belopp, utgörande i Svenskt B:ko R:dr 8,444,444' 21. 4. att 5 Hypotheks-Föreningar emellan jordegare, på enahanda sätt, under åren 1846 till och med 1852 indragit för B:ko R:dr 19,324,666: 32: — att 6 Hypotheks-Föreningar vid 1852 års slut hade utelöpande obligationer, i Svenskt banko till eli saminanräknadt belopp af B:ko R:dr 11,546,928: att summan af deras till jordegare vid samma lid ntgifne amorterings-lån steg till B:ko R:dr 23,303,277: och att beloppet af annan utlåning då utgjorde ... » » 4,015,522: — —.
Ehuru denna ledamot var Presidenten inom colhrn och jag för honom hyser all aktning, måste jag likväl tillstå, att jag hyser mera förtroende till de öfrige ledamöterne, hvilka egnat sin embetsmannaverksamhet uteslutande åt de göromål, sorn inom verket förekomma, och ett grundligt studium åt de kamerala författningarne, än, säger jag, till den nuvar:de Presidenten, hvilken, huru stort värde han än må ega, först vid en långt framskriden ålder blifvit försatt i närmare beröring med kamerala göromål, ehuru han möjligen om dem kunnat förvärfva någon kännedom i dess fordna egenskap af Statsråd. Jag betraktar denna fråga ur den synpunkten, att, hvad ingen lärer vilja eller kunna bestrida, ifrågavar. Kronans ränta ursprungligen utgjorts in natura. Dess utgörande efter kronovärdi eller i ett försämradt mynt, motsvarar på intet sätt hvad Kronan fordom i inkomst deraf dragit, och skulle nu salpeterhjelpen inom de Småländska länen jemte Oland utgöras efter kronovärdi, så blir naturligtvis en ytterligare nedsättning i Kronans inkomster häraf en gifven följd, och jag tror icke, alt Kammar-colhm saknat skäl för dess åsigt, alt någon rättsgrund för ett dylikt anspråk icke finnes. Skall man såsom grund för detta anspråk antaga, att salpeterhjelpen i en mängd andra län sålunda utgöres, så får jag först häremot erinra, alt inom en del af dessa län en annan utskyld, hvilken inom de ifrågavar. länen utgår efter kronovärdi på ett helt annat sätt utgöres till mångdubbelt belopp. Jag menar de årliga hä - Den 13 Slars. 415 starna. Såsom jag nämnt, utgår denna skatt inom de sistnämnda länen efter kronovärdi, hvaremot i vissa andra provinser af Sverige de årliga hästarne blifvit förvandlade till vissa persedlar in natura. Vidare torde man erinra sig, att i Skåne, Blekinge, Bohus län, Jemtland och Herjeådalen, hela årliga räntan utgår efter kronovärdi.
PROTOCOLL, HÅLLNA HOS HÖGLOFLIGE MDnrcRssMupxa d>(Bia 4111)123*1!^ VID lagtima llihöintgcn i ÅRBH 18.50 oell 1851. Nionde Häftet. —' -*«*:-*# ^hn«— STOCKHOL M. Hörbergska Boktryckeriet, 185 1. •* r:i l. s -i O ,E : ' Tisdagen den 29 Juli 1851. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 5 prot.utdr. för d. 26 dennes samt nedannämnde från Exped.Ulsk. inkomne förslag till R. St:s underd. skrifvelser till K. M. N:o 118, ang:de regleringen af utgifterne under Riksstatens Andra hufvudtitel; N:o 120, i fråga om ytterligare anslag till upförande af cellfängelser; N:o 121, ang:de sättet för fullföljd af mindre brottmål, som med tvistemål ega nära gemenskap, eller deraf härflyta; N:o 122, ang:de förklaring af lagens stadgande om rätta orten för lysning till äktenskap; N:o 123, ang:de tillfälle lill undervisning i latinska språket vid Elementar-läroverken; 124, ang:de iakttagande af vissa vilkor vid utländsk mans naturalisation i Sverige; samt N:o 125, angtde ett sammandrag af föreskrifterne, rörrde mätning af spanmäl. Företog R. o. Ad. val af trenne Suppleanter uti förstärkt StatsUtsk. och befunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: N:o 125. Gr. Adlercreutz, Fredrik Thomas, med 46 röster. Hr Rosensvärd, Johan Henrik, „ 46 „ N:o 1506. Hr Stjerngranat, Claes Ludvig Ferdinand „ 46 „ att inträda uti ofvanstående, genom lottning bestämda, ordning. 1* i Den 29 Juli.