Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidkommande det antal år, som böra mellan hvarje lönförhöjning förflyta, kan naturligtvis en mängd olika beräkningsgrunder tillämpas. Utskottet har såsom lämpligast ansett ett mellanrum af 5 år, och föreslår, Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 148. 37 alt ordinarie lärare vid elemenlar-läroverken måtte ega, efter fem års, för nit och skicklighet vitsordad tjenstgöring, räknadt från och med början af kalender-året näst efter det, under hvilket fullmagt erhållits, uppflyttas från den första lill den andra lönegraden och, efter lika mellantider, till hvar och en af de följande med de belopp, som i föregående moment blifvit föreslagna, dock så, alt för innehafvare af prebende, lönen minskas med ett emot det uppskattade värdet af prebendets behållna inkomst svarande belopp. Sedan sålunda de allmänna grunderna för den lönerreglering vid eiementar-läroverken, hviken Utskottet föreslår, blifvit framställda, öfvergår Utskottet till att redogöra för det antal lärare vid hvart särskildt läroverk, Utskottet, efter pröfning af förhållandena, ansett sig böra till Rikets Ständers godkännande föreslå och upptager dervid först Högre Klemen tarläro verk. Under denna benämning äro i den Kongl. Propositionen uppförda i första rummet 12 äldre läroverk, alla med ett talrikare lärjunge-antal, likväl sinsemellan i detta hänseende så olika, att mängden af lärjungar är t. ex. i Kalmar och Carlstad ungefär 200, i Orebro och Upsala omkring 350. Enär det för hvart och ett läroverk behöfliga antalet lärare beror dels af läroverkets organisation, dels ock till en väsentlig del af det större eller mindre antal lärjungar, som derstädes undervisas, och vissa af de i denna klass upptagna läroverk hafva en nära dubbelt så stor lärjunge-personal, som andra, har Utskottet icke ansett sig böra tillstyrka antagandet af ett lör alla dessa läroverk gemensamt, städse oföränderligt antal lärare.
N:o 29. R. St. underdån. Skrilv. N:o 44, Motion N:o 175, om stiftande af en lag angående entledigande af sådane till Statskyrkan hörande embetsoch tjenstemän, som i tal eller skrift visat sig hafva afvikit från den rena Evangeliska läran. Alnarp, angående anslag till Landtbruks-institutet å. Motion N:o 165. StatsUtsk. Utlåt. N:o 99, Meni. Skrifv. Amerika, angående åtgärders vidtagande till förminskande af utvandringar till. Motion N:o 177. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 3. 1 2 Anckarsvärd, Grefve Carl Henrik, Motion N:o 22, angående reorganisation af Landtmäteri-staten samt ändringar i Skiftes-stadgan m. m. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 29 och Mern. N:o 53. R. St. underdån. Skrifv. N:o 197. Motioh N:o 64, angående en underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t om utarbetande af ett fullständigt förslag till ny Riks-akt. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Antiqvitets-Intendent, angående anslag till en sådan för Westergötland och Dalsland. Motion N:o 179. Stats-Utsk. Utlåt. Apotliekare-Societeten, angående afskrifning af ett beviljadt amorterings-lån till. Se Farmaceutiska institutet. Arfskifte, om antagande af ett lagstadgande, rörande klander å, Motion N:o 99. Arfs-rätt för oäkta barn. Se Oäkta barn. Arfvejord, angående tiden för beståndet af arrendekontrakter om. Se Arrendetid.
Viclkommanile seLermera LancoLommissarien Xruses uncleril. klagan öfver ett af llofLätten ilen rö lVov. i8r/s meililelilt Utslag, i anledning af bans ^rkanLe, clet Lanken mätte tillerkännas ersättning af LanLsböfclingen af Winga, L samt förre LanLs8eereteraren Xle - L e t ä n k a n il e n, IV:o 4l. H87 man för ile 100 L:Lr, som ntaf köpeskillingen för Lrukspatronen 8cbröLers försälcle 100 öres skatt uti llsmmanst Löbjörke!,^ blifvit, ulan akseenLe ä ilen skulil bvari 8ebröiler bos Lanken bäslat, till bonom utbetalte, äfvensom för <le Lanken i oeb för Lenna sak tillskvnLaLe kostnaLer, är af X. N:t körklaraLt, alt Lanken, enär llofLätten i clessa ämnen sig ieks utlåtit, ägcls att samma frågor till laglikmätig bebanilling i llofLätten anmäla; Nen bvail rörile lläraclsböfilingen klernbloms oeb LancoLommissarien Xruses unilercl. klagan ilerösver, att llofLätten ieke älagt La nilsbo fri ingen ak WingarL alt ansvara för cle kostnsils-ersättningar till X. lVI:t oeb Xronan samt enskilile parter, bvilka blifvit forre LanLs8ee, eteraren Xleman äclömcie, fann X. N:t, af antörLe skäl något ileltaganrle i Lesse kostnacler ieke böra för LsnLsböfLingen ak WingärL äga rum; Äfvensom X.
I förhoppning att återremiss af detta Betänk, kommer att ega rum. tager jag mig friheten fästa npmiirksambet å den omständighet, att i England har man nyligen nedsatt tullen u sprit högst betydligt, samt att således just nu rätta tidpunkten vore inne att kunna få utföra denna vara till nämnde land. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef Utskits förevrde hemställan återremitterad., Utsk:ts sednare tillstyrkande rörande en underd. skrifvelse till K. M. Hr Fåhraeus: Såsom motiv för sitt förslag anför Utsk:t, att »rättigheten att från Danska statskassan erhålla drawback för bränvin, utan att bevis behöfver företes derom att bränvinet å utländsk ort undergått laglig tullbehandling, utgör en upmuntran till varans insmuggling, synnerligast å Sveriges vidsträckta kuster.» Jag anser mig i anledn. deraf böra meddela, att enligt en officiel statistik, som icke längesedan i Danmark utkommit, bränvinsutförseln från Danska öarna till Sverige under sista tiden varit i aftagande, och att, när man från det exporterade Danska bränvinet, som åtnjutit drawback, afräknar hvad som utgått i egenskap af skeppsprovision, och hvad som måste antagas hafva importerats till andra främmande länder, den årliga utförseln till Sverige kan beräknas till högst 200,000 Svenska kannor. Ehuru detta belopp, som det till en del lyckas kustbevakuings-personalen att taga i beslag, icke är af synnerlig betydenhet vid jemförelse med det qvantum bränvin, som i Sverige årligen tillverkas, är det likväl nog ansenligt för att tillskynda tullverkets styrelse bekymmer.
Rdr trö* ligen ick# pä ett gång köirimot att jealisMas* 20 Dm 17 Martil, f. m. utan lara Riksens Ständer, i denna händelse, få vidtaga ett beslut , att inhom en viss tid, af till exempel 2 år, alla dessa Assignationer skola varda inJöäte, och elter hvilken tids förlopp del i c ^ r^fiefnStTa^asV^ä!dei •'ift, slutelig liqvide med dem må vinnas. [_~i Mp 'Ö# *9?f|Re dessi Disconters Skulder, nemligen 3 ProcentsSed - lar, och på Afskrifnings-räkningen , likaledes af RiksgäldsContoiret liqvideras med deras upplupne Räntor till dtn 1 October 181?, på det (Batt, att f liqvideras med Contant innevaran’ de år, f med RiksgäidsContortets ObBgationer, forfallne den 1 Augusti 1819, med 3 procents Ränta för ett år, och sista tredjedelen med Obligationer förfallna den i Augusti i8*o,med 3 Procents årlig Ränta för 2 åV. Orsaken, hvarföre jag föreslår RiksgåldsConfo;ret till dessa liqvider, är den öfvertygelse , att Banquens Credit, åtminstone i Opinionen, lider mindre härigenom, än om liq viden irfimediatement af Banquen skulle verkställas! r <>ul“ 3-0 Banquen eller BancoDisconten öfverläder båda dessa FilialDisconters fordringar, hvilka, hvad de private Gäldenärernes Skulder beträffar, med tästadt billigt afseende pä den, i synflerhet i Land orterne, rådande penningebrist, sorn gör ett skonsamt behandlande oundvikeligf, icke böra indrifvas på kortare tid än 6 år, och skulle jag önska att denna tiden kun. de förlängas till 8 år. Härigenom blifver
Vldr, d. 46 Maji 1834.; 39 N:o 7g, angående regleringen, af. utgifterna; under RiksStatens första HufvudTitel. Bifölls. N:o do, angående regleringen af utgifterne under RiksStatens andra HufvudTitel; 6, 7, 8, j 7 och 21 punkterne återremitterades; vid den 26 punkten låt Ståndet för närvarande bero,. oeh de öfrige delarne af Betänkandet JN:o 80 gillades; och N:o 81, angående-regleringen af utgifterne under RiksStatens tredje lin fvudTilel. Af detta Betänkande Bifölls 2 punkten och blefvo 1 samt 3 punkterne återremitterade». Behandlingen af de öfrige delarne utaf Betänkandet uppsköts lill morgondagen.. S. D. Föredrogos ånyo följande Allmänna BesvärsochOeconome Utskottets Betänkanden: JV:o 55, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Utlåtande N:o 7, angående väckt fråga om utfärdande af förbud emot accord till Landshöfdinge-Embeten. Bifölls. IV: o 58} i anledning af, väckt motion, om en författnings utfärdande, hvarigenom lönen för Pastorernes Adjuncler eller vi cari er bestämmas, att alltid vara en-i denna författning faststälddel af Pastoratets kända inkornst. Bifölls. N:o 5p, i anledning af väckta motioner, rörande Presterskapets' aflöning. Bifölls. N:o 60, i anledning af väckta frågor, dels om rättighet' till enskilda Thea Irars anläggande, dels ock 0111 upphörande af de afgifter till Kongl. Theatern, sorn. för representationer ii landsorlerne erläggas. Återremitterades. FrånHedervärda Bökde-Ståndet.„ 5..D. På grund af gjorda anmärkningar återremitterades vid förnyad föred l agning, Siats-Utskottets Utlåtanden; : ■N:o 78, i afseende på några med Ståls-regleringen.’gemenskap egande ■ frågor; och.
N:o 7 B) innehåller specifikation af de uppgifna särskilda slagen af grufvor, bergverk, bruk, fabriker och manufakturinrättningar samt handtverkerier för hela Riket. Säkerligen finnes inom Sverige icke ett enda län, der ej tillfälle gifves att kunna bringa i dagen mineraliska råämnen af större eller mindre värde, och fortgången af rikets geologiska undersökning skall säkert mångfaldiga dessa tillfällen. Riklig tillgång på lera, tjenlig ej blott till tegelslagning och dikesrör m. m., utan ock till kakel och krukmakargods af ordinär beskaffenhet, gifver i de flesta län en växande sysselsättning åt dertill egnade yrken, i den mån förbrukningen af tegel och kakel till byggnader ökas och vattenafledning medelst tegelrör vinner större utsträckning. Den finare eldfasta leran, som hittills endast funnits vid Höganäs i Malmöhus län, har redan gifvit näring åt en vida berömd industri. Graniten och gneisen bearbetas som handelsvara t. o. m. för utländsk förbrukning i och omkring Stockholm, i Blekinge och Bohus län. Mineraliska råämnen. Jernhandteringen. 51 Tälgstens-brott omtalas inom Elfsborgs, Wermlands och Örebro län, och förekomma säkerligen äfven på några andra ställen; Kiselstens-brott inom Christianstads, porfyr-brott i Stora Kopparbergs län. Alun-t\ 11 verkning bedrifves inom Calmar, Christianstads, Skaraborgs och örebro län, hvarjemte takskijfer-bvott bearbetas jemväl i Elfsborgs och Wermlands län. Sandstens-, qvarnoch slipstensbrott sysselsätta en ej ringa personal inom Jönköpings, Christianstads, Malmöhus, Elfsborgs, Skaraborgs, örebro och Stora Kopparbergs län. Grafit brytes inom Westmanlands län, brunsten inom Skaraborgs, stenkol tyvärr endast till ringa mängd inom Malmöhus län. Marmor-brott bearbetas inom både Stockholms, Södermanlands och Östergötlands län, och förekommer marmor jemväl i Örebro län. Kalk-brott och kalkbränning omtalas från alla län, utom Kronobergs, Blekinge, Hallands, Göteborgs och Bohus, Wermlands, Gefleborgs, Wester-Norrlands, Jemtlands och Norrbottens, och gifva särdeles på Gotland och öland såväl som i österoch Westergötland en riklig sysselsättning och inkomst.
B:co, får Utskottet meddela: att Chefen för Pionnier-corpsen, i sitt den 21 Mars 1841, med anledning af Rikets Ständers, af motionären ofvan åberopade underdåniga skrifvelse, afgifna yttrande, upplyst, att summan af de ifrån dåvarande Pionnier-corpsen, under loppet af 10 är, för brott dömde personer utgjorde ett antal af 186, eller, i medeltal, omkring 18 0111 året; att, serskildt för år 1840, 22 pionnierer blifvit till Konungens Befallningshafvande insände för bestraffnings undergående, hvarföre forslingskostnaden, enligt de upplysningar, som blifvit nämnde Chef meddelade af den kronorättare, hvilken det ålegat att transportera Tångarne, uppgått till ett sammanräknadt belopp af i5p R:dr 4o sk. B:co, hvaremot Chefen, derest bestraffningarne borde inom fästningen undergås och gevaldiger samt nödig fångbetjening derstädes, för sådant ändamål, skulle anställas, beräknat, att aflöningen för densamma skulle uppgå till 4yo R:dr 0111 året, utom boningsrum, kostnad för ved och iysnings-ämnen, 111. 111. Bih. till R. St. Brot. 1844* 8 Sami. 12 Haft. 2 jo Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänkande, N.o 6~j. Af hvad sålunda blifvit upplyst, anser sig Utskottet hafva full anledning föreslå Rikets Ständer, att den väckta motionen ej må till någon vidare åtgärd föranleda. Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 Nov, kl 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckt fråga om meddelande af närmare föreskrifter _, i afseende på Utländningars bosättning i Sverige, och tillåtelse för dem att der idka borgerliga näringar. Uti en från Höglofl. Ridderskapet och Adeln till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad motion, har Herr C. U.
Af en d. 15 April upejord förslagsberäkning öfver Riksg:sKont:s inkomster och utgifter för tiden från nämnde dag tili den I Juli visar sig att Kont:s inkomster, med inberäkning af n. v. kontanta 328 Den 18 April «. ra. behållning, kunna beräknas komma att utgöra omkring 2,363,000 Rdr Bko, hvaremot utgifterna, under samma tid, utan beräkning af ofvanberörde till Jernvägs-anläggningarne anslagne 900,000 Rdr, som efter d. 1 Maj skola utbetalas, upgå till omkring 2,156,000 Rdr Bko, så alt till sistnämnde utgifters bestridande endast finnas 207,000 Rdr Bko. Visserligen äger Riksg:sKont. fordringar och andra tillgångar, hvilka skulle kunna belånas till dess Kont. erhåller den betydande inkomsten af mera än 2 milhr Rdr Bko för åtskilliga upsagda, i Aug. månad förfallande hypotheks-obligationer, men då en sådan uplåning, under n. v. förhållanden, icke utan men för den redan tryckta penningeställningen, kan verkställas, synes mig en annan utväg böra utfinnas för anskaffande af de medel, som för Riksg:s Kont:s utgifter äro oundgängligen nödvändiga. En sådan utväg vore att, såsom undantag för denna gång, befria Riksg:sKont. från skyldigheten att d. 30 Juni inbetala det kreditiv af 1 milhn Rdr Bko till R. St:rs Bank, som Kont innehafver och som kan åter disponeras d. 1 Sept. Jag får således, med stöd af 56 § Riksd:sOrdn:n, vördsamt föreslå, att R. St:r må besluta att förenämnde kreditiv å R. St:rs Bank måtte, om behofvet sådant påkallar, af Riksg:sKont. få begagnas äfven under instundande Juli och Aug. månader, så att Riksg:sKont. befrias från den, enl. 198 § i nu gällande regi:te, Kont. åliggande skyldighet att inom nästkommande Juni månads utgång till Banken inbetala det lyftade kreditivbeloppet.
J83i 4,828: 2. 3. hvaraf medium utgör 4.782 R:dr 17 sk. 11 r:st., anses den kunna upptagas med jemna 4,300. *■ 5:o Arrende-medel af Kungsgårdar och andre Krono-Lägenheter påräknades vid senaste Statsreglering till 45,ooo R:dr i penningar och 7,000 Tunnor spannemål å 5 R:dr eller tillsammans 80,000 R:dr. Denna på Conlracter grundade Inkomst har Transport 2,705,300. - ( >8 ) Transport 2,705,500 för år i83r utgjort i Spanraål p,5i5 tunnor 24 kappar samt i penningar 87,101 R:dr 39 sk; oell enär, i anseende till Arrendatorer ofta inträffade oförmåga, att vid förfallotiderne deras afgifter afbörda, betydliga restantier härå ägt rum, äfvensom arrende-nedsättningar medgifvits, anses icke med säkerhet kunna påräknas mera än Penningar 45,000. Span mål 9000 tunnor å 5 R:dr 45,000. 90,000 6:0 Silfver-Tionde , Mjntare-lön och Slagskatt, beräknade vid senaste Stats-reglering till 2 5oo R:dr Specie å 128 sk. Cours till 6,666 R:dr 32 sk., hafva utgjort uti Silfver för år 1827 3,196: 6.- 1828 . .. 2,937: 38.- 1829 2,733: 45.- 1830 ... 2,373: 47.6. 1831 . .. . 3,484: 3o. 5. torde böra upptagas till 2,625 R:dr och utföras efter enahanda Cours med Svenskt Banco 7,000. 7:0 Koppar-Räntan och Slag-skatten upptogs vid sista Stats-regleringen till 375 Sk® a 125
Fullmäktige finna mest lämpligt samt för det allmänna minst kostsamt och äfventyrligt. Af de uti Riksgälds-Kontoret befintliga handlingar hafva Revisorerne icke kunnat erfara, huruvida, med anledning af Rikets Ständers sålunda framställda underd. anhållan, någon eller några åtgärder blifvit af Kongl. Maj:l i nåder anbefallda. Och då Herrar Fullmäktige ej heller ännu fått mottaga någon underrättelse, huruvida sist omförmälda partial-obligationer verkligen behöfva, för det önskade ändamålets vinnande, till Holland utsändas, har följaktligen någon verkställighet af det Herrar Fullmäktige i detta afseende meddelade uppdrag hittills icke ifrågakommit. Sedan Revisorerne här ofvan uppgifvit hvad som , under granskRiksgåldjningen af Riksgälds-Konlorets Hufvudböcker för åren 1841 och 1842, ^böcker förekommit samt ansetts böra till Rikets Ständers kännedom meddelas, få Revisorerne, beträffande sjelfva Hufvudböckerna , anmäla, alt dessa räkenskaper, vid hvilkas granskning någon anmärkning icke förekommit, befunnits förda med mycken ordentlighet och omsorg , samt att de deruti upptagna inkomster och utgifter varit vederbörligen verificerade. Men bland för öfrigt föreskrifna verifikationer, hafva Revisorerne uti 1842 års Hufvudbok saknat den Liqvidation med Statsverket, som för samma år bordt, till följd af i34 § i RiksgäldsKontorets Reglemente, under sisth April månad upprättas.
Besvärsoclx Ekonomi - Utskotten, s. 1182, 1201. Schoug, Stats-Utskottets Betänkande, rörande Capitain, återremitterades af BondeStåndet, s. i3o4. Secreterare, om ökadt arfvode för BondeStåndets; Motion, rem. till Stats-Utskottet, S. IÖ22. Sedlar, öm inlösen af 1‘örslitne Bancooch Riksgälds; Motioner, rem. till Statsoch Banco-Utskotten, s. 1228. Segelfart, om öppnande af, mellan en vik af Bottniska Viken och insjöarne Södre och Norra Dellarne; Motion, rem. till Statsoch Ekonomi-Utskotten, s. 125a. Seglations-Ordningen, om anhållan till Kgl. Majrt, att Straffbestämmelserna i, matte underkastas Ständernas granskning; Motion, rem. till Lagoch Ekonomi-Utskotten, s. i33g. Selets Bruk, utbyte af Spannmål, för,s. 845. Serapliimer-Ordens Gillet. Se Hospitalernas Spannmål. —. — om upphörande af dess Disposition öfver Hospital på Gothland; Motion, rem. till Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, s. 1209. Sessions-rum, rörande tjenlige, för BondeStåndet och Riksens Ständers Utskott; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1144- Utskottets Utlåtande . aterremilt. -af Heder v. 15 onde-St ande t, s. i i98. Silfver, angående skyldighet för Banken, att efter viss cours emottaga; Motion, rein. till Banco-Utskottet, s, iaih). — om förlängning af tiden för återlösen af i Banken pantsatt; Motion, rein. till Banco-Utskottet, s. 1257.
Person utom Banko-verket eller extra-ordinarie Tjensteman i Banken, som förordnas till Banko-ombud, må, efter 8 års tjenstgöring i nämnde egenskap, vara berättigad lill tour såsom Kontorsskrifvare; vidare, efter 4 års förlopp, uppflyttas i Bokhållaregraden, och efter ytterligare 4 års tjenstetid erhålla tour såsom Kamererare, allt likväl med vilkor,'att Banko-ombudet fullkomligen motsvarat det honom lemnade förtroende, samt under tiden icke blifvit från sin befattning återkailadt; egande den af verkets ordinarie tjenstemän, ät hvilken ett dylikt förordnande meddelas, ali beräkna sig till godo den tid, han dessförinnan såsom ordinarie i Banken tjenat, så att, om Banko-ombudet vid utnämningen redan under 3:ne år i Verket innehaft Kontorsskrifvareeller Bokhållare-syssla, endast 1 års tjenstetid, i egenskap af ombud, er - Banko-Ulskottels Memorial. N:o f>7 23 ' v ford ras för erhållande af tour i förra fallet inom Bokhållareoch i det sednare inom Kamererare-graden. För Banko-ombud, som, vid utnämningen dertill, innehar eller sedermera får tour i Kamererare-grad, hör tour-heräkning inom graden på vanligt sätt fortgå; men Ombud* som. på grund af ansökning, befordras lill syssla inom högsta tjenstegraden, vare skyldig att densamma genast tillträda. Banko-ombud, som, ulan eget förvållande, varder entledigad!, eger att, intill dess han till någon ledig tjenst i Banken vinner befordran, årligen på Expeklans-slat tillgodonjuta ett belopp, motsvarande lönen i den grad, han vid entledigandet innehade. Erhåller någon af Bankens Tjenstemän annan befattning vid Låne-konloren, än den i nästföreslående moment omförmälda, bibehälle han den tour i Banken, som tillkommer hans der innehaJvande lönegrad.
För derstädes från inrättningens öppnande intill den i5 sistlidne Martil intagne och vårdade barn, utgörande 23 Gossar och 18 Flickor, har Underhållsoch Beklädnadskostnaden utgjort 1,509 R;dr 17 sk. 1 rist.; hvarjemte under denna tid utbetalts i aflöning 281 R:dr 16 sk., och för anskaffade Inventarier 719 R:dr 16 sk. 8 rist; eller tillhopa 2,58a Ridr 1 sk. 9 vist. För det närvarande är de underhållne barnens antal okadt till 5o, nemligen 3i Gossar och 19 Flickor; och enligt uppgjorde beräkningar uppgår årliga kostnaden för hvarje barn, i ett för allt, till io3 Ridr, eller för sistnämnde antal tillsammans till 5,i5o Ridr — Barnen begagna tills vidare Växelundervisnings-Sällskapets Schola; hvaremot en del af samma Schola tillhörande barn undervisas i handaslöjder uti ifrågavarande Inrättnings verkstäder. Till Faltigvårds-Inrättningarne höra äfven följande aine Arbetshus hvilka. enligt hvad i Berättelsen af år 1828 linnes uppgifvet äro bestämda att lemna alla fattiga, som deraf vilja sig begagna, tillfälle till förtjenst genom arbetslöner nemligen;1" ^ W°r’ hTm" de derslädes li" delande, fä emottaga, . X,;VI,.L AV,'“ frivilliga Arbetshuset. Med ett oförändrade fastig. VaRrJe al 12,000 Ridr, egde denna Inrättning, vid slutet af det uppgifna sista Rakenskaps-året, eller den 1 September i832, ett räntebärande Capital J l3’8ft«; r ? ?k* 1° r'f” tillverkningsoch varu-lager samt ?ed skaper till ett varde af 11,5ig Ridr 10 sk. 5 rist.
För den, sorn blott kan köpa en half eller quart t:a säd, är det af vigt att få hemta detta lilla parti på 5 ä 6 mils närmare väg, hvaremot transporterna för leverantören medför undermål, commissionsarfvode, magazinshyra m. m., om ock forlön af köparen skulle ersättas. 1834 anlades i stor scala för Hr Liljewalchs räkning, under särskild styrelse, ett skeppsvarf i Luleå, som ännu fortfar med oförminskad drift, oell hvarest redan mellan 4° och 5o kölar blifvit sträckta. Rörelsen vid nämnda Varf har varit så liflig, att timmermän hemlats på i5 ä 20 mils afstånd, och i dagspenning utgifvits omkring 5o,ooo r:dr r:gs på ett enda år. Nämnda varf lär också vara det största och bäst inrättade privata skeppsvarf i Sverige. — Det erkännes allmänt, att Or Liljewalchs undsättning boredt innevånarne mångfalldigt större nytta och belåtenhet, än sorn kunnat vinnas, ifall Staten hade under de sednare, liksom under de föregående åren, fortsatt det gamla undsättningssystemet och måhända dervid ånyo uppoffrat en half eller lie! million r:dr. Den rörelse, till hvars införande Hr Liljewalch så verksamt bidragit, tjente ej blott att lindra nöden för ögonblicket, utan äfven att förekomma framtida nöd. Hela beloppet af Hr Liljevalchs omsättning i norra länen anser jag kunna uppskattas till något öfver en million r:dr, och minst 3o,ooo menniskor hafva rönt directe fördelar deraf, medan liela den öfriga befolkningen skördat frukten af den täflan, som de beredt. Vid indrifvandet af fordringarna har han alltid gått tillväga med en exempellös skonsamhet, och af detta skäl kommer att på de ännu utestående göras betydliga förluster, oberäknadt dem, hvilka redan äro gifna.