Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror, att ingen kan bestrida riktigheten af den ide'e, att hvarken Chefen eller Majorerne, såsom controllerande Auctoriteter, böra tillika vara Esqvadronseller CompagniChefer, i synnerhet vid värfvade Regementen Då härtill äfven kommer, att vi på fredsfot ega för litet Cavallen emot hvad vi behöfva på krigsfot, och detta Regemente således, hädanefter såsom hittills skett, vid infallande krig troligen kommer att ökas till 900 å 1000 hästar, så äro två Majorer af nöden, med lönevilkor oafhängige af EsqvadronsStatens. Vid öfvervägande häraf, hoppas jag, att StatsUtskottet ville frångå sitt afstyrkande af den af Hans Maj:t föreslagne förhöjning i anslag till Regementet, för att icke motarbeta en förbättrad organisation vid ett Regemente, som, under de sist förflutne 25 åren, haft tillfälle att uti krig mest utmärka sig utaf Svenska Cavalleriet, och som äfven under fred fullgör sitt PassevolanceContract utöfver hvad Staten äfven med den strängaste granskning eger rättighet att fordra. Jag är i allmänhet af den öfvertygelse, att, om StatsUtskottet icke ansett sig kunna 16o Den ai Maji f. ip. tillstyrka l\ongl. Maj:ts Proposition i sin helhet, hade det varit bättre, att Utskottet helt och hållit afstyrkt densamma. Jag tror, att om indeldta Armeen återfinge alla de indelningar och räntor, som vid indelningen densamma anslogos, och serskildta anslag nu beviljades för aflönandet af Befälet för 3:dje Bataljonerne vid Infanteriet, skulle derigenom en lönereglering bäst kunna lillvägabringas inom indeldta Armeen, utom vid Regementerne i de conqvelerade provincerne, der räntorne utgå efter 36 sk. per tunna, och således bristande tillgångar serskildt genom anslag borde beredas. Herr von Weigel, Christian Ehrenfried', hade inlemnat ett anförande, som upplästes, så lydande: Uti Bilagan Litt. B. till Höglofl.
De betydliga krono-skogarne, hvilkas areala innehåll, i anseende till deras oafslutade affattning, uti tabellen icke annorlunda än provisionelit kunnat upptagas, äro dels ännu odisponerade, dels upplåtne under recognition för jernbrukens behof af ved och byggnadsvirke, dels ock till fällande af ett bestämt antal sågträd årligen för vissa sågverk emot stubbören. Andre åter äro, emot årlig afradsskatt i smör, upplåtne till mulbetes nyttning, med förbehåll af Kronans fria disposition. De bergverken underlydande skogar äro antingen redan skattlagde eller under skattläggnings beredning. Under de sist förflutne fem åren eller från och med år 1828 tili och med år i83a hafva tillsammans 387,881 tunnland i3 kappland kronomark blifvit afmätte och afvittrade. Med detta för orten vigliga och angelägna göromål fortgår nu, i följd af Eder Kongl. Majlis Nådiga föreskrift, efter en förändrad och förbättrad plan, hvilken redan visat sig så ändamålsenlig, att, för innevarande år, nära dubbel mätning, mot ett föregående, kunnat af lika tjenste-personal åstadkommas. Under förenämnde tid äro jemväl fyratio nybygges-anläggningar beviljade och många ansökningar derom till Länsstyrelsen ingifna, öfver hvilka, såsom till vederbörande afvittrings-förrältningar hänskjutne, ännu icke kunnat slutligen resolveras. Bergsrörelse: Bland ortens många bergsträckor har, anställde flerfaldige forskningar och försök oaktadt, ännu icke_ påträffats någon malm-anledning, som förtjenat alt bearbetas eller som icke måst öfvergifvas, till afsaknad, hvad jernmalm beträffar, för bruken, som ändå tryckas af långväga transporter och frakter.
Han föreslår att det mest sjövana folk, som i Riket finnes, skall under fredstid för en liten afgift inskrifvas i Flottans rullor, och öfvas så mycket tiden medgifver, på det att, när kriget står för dörren, man då skall ega en öfvad på en gång reservoch rekrvt-corps. Kan något finnas mora enkelt, mera tjenligt och tillika mindre kostsamt, samt således ändamålsenligare? Och dock mötes förslaget af en likgiltighet, att ej säga något mera, som i sanning synes mig oför - 356 Dec ernber. klarlig. Det är uppenbart att Utsk:s s. k. skäl är blott en förevändning, för att komma ifrån saken. Man kan visserligen säga att detta förslag innebär någonting hos oss ovanligt, som ännu icke blifvit bär i landet försökt. Men, mine Hrr, det är dock icke oförsökt. I Frankrike, hvars flotta i närv:de stund anses täfla med den Engelska, om icke t. o. m. öfverträffa denna, är, såsom jag hört sägas, allt manskap, som bor vid kusterna och äger vana vid sjöfart, inskrifvet och öfvadt, så att det kan användas när som helst. I Danmark och Norrige eger enahanda förhållande rum. Som jag tror, äfven i Belgien och Holland. Månne vi ej äga i allt detta goda grunder för att understödja försök äfven bland oss med en hos ganska framstående sjömakter nyttig befunnen inrättning. Jag tror slutligen, att den kostnad, som här är i fråga under fredstid, kan mångdubbelt blifva ersatt under krigstid, och på alla dessa jemte andra af motionären omförmälda skäl, anser jag saken icke böra falla, när den en gång blifvit väckt. Jag har desto mera skäl derför, som trovärdiga män försäkrat mig, att män, hvilka inom vår marin innehafva en hög rang gillat förslaget och önskat, att det måtte hafva kommit från K. M. Jag hemställer således, att R. o. Ad. måtte, för sin del, antingen bevilja det begärda, jemförelsevis ringa anslaget, eller återremittera Utlåt., för att af Utsk. tagas i närmare öfvervägande. Hr af Edholm, Erik Wilh.:
Hof-Rätten meddelade den 19 Mars 1860 öfver åtalet Utslag, och, jemte det att Kongl. Hof-Rätten lät bero vid AdvokatfiskalEmbetets afstående från yrkande om ansvar å de personer, hvilka såsom särskildt tillkallade Ledamöter för vissa tillfällen hos Rådstufvu-Rätten deltagit i behandlingen af omförmälda mål, yttrade, beträffande åtalet emot Ordföranden och den ordinarie Ledamoten, att enär ofta omnämnda mål, sedan det till afgörande öfverlemnats, icke blifvit med slut afhulpet så skyndsamt, som vederbort, samt afseende icke kunde fästas å hvad de till sitt urskuldande anfört, dömdes de, jemlikt 1 Kap. 12 § Rättegångs-Balken, att härför böta, den förre Tio Rdr och den sednare Fem Rdr, allt Rmt, till treskiftes emellan Kronan, staden Oscarshamn och Advokatfiskals-Embetet; dock att de sakfäJldes lotter i stadens andel af berörde böter skulle tillfalla Calmar Läns Lazarett. Ofver detta Utslag hafva besvär icke blifvit anförde. Med anledning af anmärkningar, som vid granskning af Wermlands Länshäktes Fånglista för Juli månad år 1857 blifvit framställda mot lagligheten af den Snickaren Per Olsson från Högerud ålagda och af honom undergångna bestraffning, till följd af bristande förmåga att gälda ett honom af Nordmarks Härads-Rätt vid lagtima HÖste-Tinget år 1855 för oloflig bränvinsförsäljning ådömdt bötesbelopp, 10 Rdr Banko, hade jag, enär fångförteckningen utvisade, det Per Olsson för ifrågavarande förseelse undergått endast sju dagars fängelse vid vatten och bröd, men ett utaf Konungens Befallningshafvande i Wermlands Län till mig öfversändt Transsumt af Domboken vid lagtima Vintertinget med Nordmarks Härad den 29 April 1856 innehölle, att bemälde Per Olsson, som vid 1855 års Höste-Ting blifvit dömd för oloflig bränvinsminutering att böta 10
Ibland för S K A N S E N S FHAMNAS N Y O R D N A D T säkrar jag, att de engelska flickorna » starta » tio ä tolf i stöten o c h inte ä rädda för litet blåst, så kila då af för en enda man — eller bara för en half till A i g l e les Bains, det råder jag — helst på man, eller för en trekvarts man. Ä r hon halt, våren, ty o m sommaren är det späckadt m e d puckelryggig eller halfblind, gör det rakt ingenfransmän, som bullra. O c h ändå finns det intet land på jorden, liten stad, s o m heter S:t Maurice, s o m har en där gamla mamseller » g å till » som i England. klosterkyrka ända från 13:de seklet. E n finkänslig man tycker får lof säga, att jag tycker, att schweizarna här minsann inte o m att finna entrén till den stora vid lag inte visat den uppmärksamhet som man äkta kärlekens tempel nedsmutsad af G u d vet är van finna hos d e m. Munkarne äro nämligen hur många par balskor eller sportstöflar? slut — alldeles slut. J a g tycker verkligen, att » Cantonen » kunde gräfva u p p några » b r ö d e r » V i ha en änka här — änkorna äro, skam från 13:de seklet o c h sätta i cellerna. S o m det till sägandes, de allra vildaste, o c h det på alla nu är, kan då kyrkan lika gärna vara en spannspråk — en från Australien, en svartögd en, o c h målsbod. som är låghalsad ända ned till hälarna. Tänk, Bä! tade med öfverkyparen, i tanke att han var en D e franska språkakademiherrarna måtte vara preussisk profryttare eller löjtnant. (Skillnaden ändå m y c k e t lärdare än de svenska, ty de kunna i Tyskland är obetydlig. Bara den, att när en då krångla till språket, så det är rent otroligt. löjtnant skjuter, blir en profryttare skjuten!) ÖfB e x läses B ä, Caux läses K — helt enkelt K!
S. D. Beslöt Ståndet, uppå derom af Kyrkoherden Sondén gjord hemställan, det skulle Lag-Utskottet anmodas, att, så snart de till återremissen al nämnde Utskotts Betänkande N:o 46, rörande väckta frågor om en utvidgad religionsfrihet, hörande handlingar till Utskottet inkommit, med fästadt afseende på de anmärkningar, som blifvit gjorde så väl emot Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i ämnet, som emot Lag-Utskottets afgifna förslag, utarbeta förnyadt förslag till en förlattning så tidigt, att det må kunna vid innevarande riksdag komma under Bikels Ständers vederbörliga pröfning; och skulle de öfrige Biks-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas att med Preste-Ståndet i detta beslut sig förena. S. D. Bemilterades till Siats-Utskottet Kongl. Maj:ts denna dag Rikets Ständer meddelade dels Nådiga Proposition, angående betäckande af de kostnader, som för skatte-förenklingens och det nya jordeboks-vcrkets fortgång erfordras; och dels Nådiga Skrifvelse i fråga om eftergift af den f. d. Lands-kamereraren i Wermlands län, Kammarrätts-rådet Svante Lindberg ådömda skyldighet att ersätta Kronans förlust af arrende-afgifter och krono-utskylder m. m. för boställena Niis 1 och 2 Elfvetorp i Olme socken af nämnde län. Frän Vällofl. Borgare-Ständet. S. D. Föredrogs ånyo Sammansatta Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 31, i anledning dels af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, med det af särskilda kommitterade afgifna underdåniga utlåtande och förslag, angående åtgärder för befrämjande af en förbättrad skogs-hushållning, dels ock af \äckta motioner i samma ämne och dermed gemenskap egande frågor; hvarvid förekommo: 622 Prot.-Utdrag den 7 November 1857. 4:o.
Nu har embetsman, utan lof eller tillkännagifvet förfall, sig från tjenstgöring afhållit och ej kunnat med kallelse träffaä eller inställas: kommer lian ej inom tre månader, sedan kallelse i allmänna tidningarne ågått: varde afsatt, 20 §. Begår embetsman brott, derför han till straffarbete eller svårare straff dömes: varde tillika dömd till afsättning från embete, som han innehafver, ändå att brottet utom embetet begånget är: äro omständigheterna synnerligen mildrande; då må till mistning af embete på viss tid dömas. 21 §. Böter, som efter 5, 6, 10, 14, 16 eller 17 § ådömas, må sättas högst till beloppet för ett år af den lön och öfriga inkomst, som åtfölja det embete, hvari den skyldige sig förbrutit. Är ej med det embete viss lön eller annan inkomst förenad: vare bot högst ett tusen Riksdaler. 22 §. Hvad om Statens embetsman här stadgadt är, gälle ock om dem, som äro satte att förvalta städers, menigheters eller allmänna af Konungen stadfästade kassors, verks eller andra inrättningars eller stiftelsers angelägenheter, om de tjenstemän, som under embetseller förvaltningsmyndigheterna lyda, och om andre, som förordnade äro att embete eller tjensteäreude förrätta. Skall, till följd af Konungens förordnande, hvad i 19 Kap. 11 och 12 §§ om Statens kanaleller slussverk eller annan sådan vattenbyggnad eller jern vägsanläggning stadgadt är, tillämpas å dylik inrättning, som af enskilda personer, menigheter eller bolag gjord är; varde ock dervid anställd person för brott af sådan beskaffenhet, som i 15 § nämnd är, straffad efter de i samma § stadgade grunder; och må den brottslige eller felaktige, om brottet uppsåtligen skett eller skada genom groft vållande timat, ej sedermera kunna i dylik allmän befattning nyttjas. STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1864. Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Upplyst och godkänt hos Ridd. och Adeln den 28 Not. 1863.
Bergström, Johan, från Kopparbergs län, Motion N:o 104, om sättet för inrättande af gästgifverier vid nya farvägar äfvensom vid jernvägsoch kanalstationer. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Motion 9 Bergström, Jolia», ftån Kopparbergs lärl, Motion N:o 105, om sådan förhöjning uti det af Kongl. Majit i Dess nådiga proposition 'äskade anslag för understödjande af myrutdikningar och vattenaftappningar inom de sex nordligaste länen, att 20,000 R:dr R:mt för Kopparbergs län särskildt varda anvisade. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. Motion Nio 106, om anslag till lön åt ytterligare en Agronom inom Kopparbergs län. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 99. Motion N:o 366, om anslag till lön åt en Veterinärläkare i Wester-Da larne. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. N:o 169. Motion N:o 367, om anslag till lön åt en Provincialläkare i Wester Bergslags fögderi af Kopparbergs län. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139. R. St. underdån. Skrifv. N:o 169, Motion N:o 368, om anslag till lön åt ytterligare en lärare vid Veterinär inrättningen i Stockholm. Stats-Utsk. Utlåt. Bergström, Svante, från Östergötlands län, Motion N:o 250, angående delegares oqvalda dispositionsrätt öfver härads-allmänningarne. Sammans. Stats-, Lagsamt allmänna Besv. och Ekon.-Utsk. Betänk. Nio 50 och Utlåt. H. St. underdån. Skrifv. Motion N:o 343, om förhöjning af lönen för de fem äldste Kammar skrifvarne i Kammar-kollegiuin. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 100. R. St. uiujardän. Skrifv.
Dom en större kraft än Högste Domstolens, och då Kongl. Maj;t anser nödigt att härom göra en framställning till Rikets Ständer, vågar jag för min del i underdånighet hemställa, om icke Kongl. Maj.‘t skulle täckas föreslå Rikets Ständer, att, jemte det stadganderne uti AnsVarighets-Lagarne blifva sådana det nu är föreslaget, Rikets Ständer skulle finna lämpligast att uti Instruclionen för deras Fullmägtige uti Banken och Riksgälds-Contoiret, eller på annat tjenligt sätt, meddela den föreskrift i afseende på en anklagad och dömd Fullmägtigs återinträdande i utöfningen af sin befattning, som med afseende på densammes grannlagenhet kan finnas nödig. Anmäies i underdånighet. In fidem Protocolli Carl M. Schönmeijr. Utdrag Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.-o 60. 17 Utdrag af Protocollet öfver Justitia;-Ärenden, hållet inför Kongl. Maj:t i Stats-Rädet å Stockholms Slott den 6 Martil 182g. Närvä randel Justitiaa Stats-Ministeril II. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr Grefve af Wetterstedt. Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Löwenhjelm,. Friherre af Nordin. Schwan. Grefve af Ugglas. Justitise-Råden'. Evelius. Grefve Hård. Justi tire-Cancelleren Bergenschöld. Hof-Caneelleren von Schulzenheim> Re visionS-Secreteraren Thuring anmälte i underdånighet, att, sedan Kongl» Majit, på sätt Stats-Rådets Protocoll för den i3 Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Expeditions-Utskoltets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 195.
Q5efrie(fe till hälften af SSeroillitingen efter l Sitt. njuta, intill näfta SviFSDag, De af SlDmogen i VeftcrbottenS od) Norrbottens famt Semt# laitDS £än, bwilfa, enligt $aperingömämienS profning, anfeS Deraf mara i be# l)of. ©e i DfterfunDS 0taD bofatte borgare, Ijmilfa Der iDfa rörelfe odj nä# ring, njuta ItfalcDeS intill näfta övifSDag, efter enal)anDa pröfning af ^aperingS# männen, eftergift till en treDjeDel af fymaD §emte Clarens 0täDer, efter 2:Dra Slrt. af Denna 0taDga, utgöra. §. 168. 3 0taDcn £3oråS åtnjuta De inmånare, font genom De 0taDen öfmcr# gangne elDSmåDor blifroit fatte ur ftåuD att erlägga perfonlig f!t)DDS#afgift, be# fttelfe Derifrån, efter ^aperingSmänttenS pröfning od) beftämmanDe, för man, l)ttftru od) barn, hvarförutan alla tomter, hus od) bpggnaDer t Storås må unDatttagaS från ^Bevillning, famt bevillning för f)auDel od) rörelfe DerftäDeS utgöras enDaft meD trefjerDeDelar af l)Vaö få i allmänhet, font för Den Slas# fens 0täDer i fi)itnerl)et blifvit ftaDgaDt; od) femmer Denna linDring att intill näfta DvifSDag fortfara. 3 0taDett Vettersborg tillgodonjuta De invånare, font genom Den
Gederström, Jacob, och Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., ånyo lagda på bordet nedannämnda, dels den i5, dels den 17 dennes första gången bordlagda förslag., betänktn och utlåttn, nemi. från Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon. Utskotten: N:o 73, till sammanjemkning af RiksStins skiljaktiga beslut, i anledn. af Ulsktns betänk:n Wtis 4 och 29; N:o 74, i anledn. af återremiss utaf betänk. Wto 3o, angtde gemensamma nämnder för vården om häradenas och länens gemensamma angelägenheter; ,N:o 75, till sammanjernkande af RiksStrns skiljaktiga beslut, ang:de föreslagen lagstiftning om fattigvården i Riket; Wto 76, i anledn. af väckt motion, att de af K. M. och Kronan afyttrade kronoskogar och parker i Riket ej måtte få styckas i mindre lotter, än de blifvit af K. M. och Kronan försålde; N:o 77, om hvad som bör iakttagas då delägare i tackjernshytta äskar att få idka stångjernssmide och deremot afstå från de i och för tackjernsblåsningen beviljade friheter, men andre delägare i hyttebolag vägra att derpå ingå; Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskotten: N:o igö, med förslag till votering i förstärkt StatsUtsk., i anledn. af RiksStrns skiljaktiga beslut öfver utlåt. Wto i35; Nto 196, i anledn. af erhållen återremiss utaf utlåt. Nto 17g, afgifvet i anledn. af K. Mts nåd. propos. angtde åtgärder till behöfvande.? undsättning i missvextår; Wto 197, i anledn. af återremiss utaf betänk. W:o i58, angtde förändringar uti K. Mts nåd. instruction för beklädnadsdirectionerna vid indelta infanteriregementena, m. m.; Bevilln.-, Lagsamt Allm.
Men om nu bränvin vore till införsel tillåtet, och någon förskrifver in bränvin från Lubeck till Stockholm, så kommer det direkte utifrån genom Skärgården, utan att vara försedt med sådan tullförsegling. Men författningen säger att det ovilkorligen skall vara försedt dermed, och innan således bränvinet hinner fram till det första ställe, der det kan erhålla tull-försegling, är det konfiskabel!. Detta stadgande passar fördenskull icke in på annat än inrikes ifrån infördt bränvin, Deri 7 Oktober e m. 147 men icke på det, sorn kommer från utrikes ort, oell Hr Hjärne har således orätt, då han påstår, att R. St. gifvit på handen i detta fall, ty R. St. hafva icke det ringaste beslutat i den sakeu, utan tvärtom beslutat, att icke något derom besluta, förrän Särsk. Utsk:s Betänk, om bränvinstillverkningen blifvit definitivt afgjordt. Följaktligen är frågan ännu fullkomligen öppen, och hufvudsakligast under sådana förhållanden ansåg jag nödigt att hafva ett ytterligare mom. vid slutet af 34:de §:n, innehållande en hänvisning till de straffbestämmelser, som kunde komma i fråga för öfverträdelsen af §:ns sladgänden; ty derigenom skulle äfven dessa straffbestämmelser blifva tillämpade på öfverträdelser af de föreskrifter, som K. M. kunde finna för godt att afgifva med afseende på kontrollerna vid införsel af å utrikes ort tillverkadt bränvin. Men anser Frih. Raab det af honom föreslagna tillägget i berörde hänseende göra tillfyllest, så har jag alldeles ingenting emot att förena mig med honom och afstå från den redaktion, jag framställt, samt anhålla om bifall till Friherrens förslag. Hvad åter orden ”inom riket” beträffar och hvilkas införande blifvit af Frih. Raab bestridi, så, ehuru skäl för dessa ord kunde anföras, fäster jag dock dervid mindre afseende och vill fördenskull icke vidare om dem tvista. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag anhåller, att R. o. Ad. måtte bifalla §:n sådan han af Utsk. föreslagits, utan tillägg eller ändringar.
BevillningsUtskottet, angående den upprättade MinimiTabellen, hvarunder icke nånot Län skulle få taxeras, der likväl de mesta Länens värdie äro uppsatte och någre få nedsatte, mot hvad de voro taxerade 1816, hvarföre några Län år 1813, voro högt uppsatte och sedan blifvit nedsatte, dertill torde BeviUmngsTJtsk. Betcinkanden. 26g tillåtas mig nämna hagra orsaker ; till exempel i Östergöthland blef i slutet af 1812 Spannemålen till det högsta pris, den någonsin varit; Landt. Egendom, som lemnade någon Spannemålsafkastning, uppjagades till ett mycket öfvermåttan högt pris, de voro så mycket mer förmätne, som det ej förut van exempel på att Fastighetsvärdet fallit: Taxeringsmännen måste rätta sig efter dessas olyckliga handel och derefter taxera bade den ena och andra; fastän Egendomarne innan året derefter föll i värde fullkomligt till hälften , hvarigenom fleres förmögenhet alldeles rnedtogos, likväl kunde icke hvarken Berednings-, Taxeringseller PröfningsCommittéerne nedsätta dem så mycket, och hände att flere ville försälja sina hemman för mindre pris', än de voro taxerade till ; jag finner ingen billighet i, att högre taxera ett hemman, än hvad det kan kosta , örn det frivilligt till den mestbjudande försäljes. Orsaken, hvarföre några få Trakter och Län ej 18I3 blef så högt taxerade, och att de sedan ej behöft någon nersättning , tror jag ligga deri, att någre hade mer känning af kriget; Sjöfarten var intet så alldeles pålitlig, så attén del Bergsoch SkogsProducter fant icke så säker och lönande afsättning, nu åter, sedan fredligheten blifvit , har Bergsoch SkogsProducter stigit. Jag går förbi utan att anmärka hvad inflytelse Götha Canal Disconts utlåning haft med sig , för att ej vara vidlöftig, ej heller har de hemman blifvit ihågkomne , som åtgått till Götha Canal, ehuru detta sista verkade olikhet emellan Länens värdie, i synnerhet som det 270 BevtllningsUtsk.
Södertörn finnes ännu temligen god tillgång på skog, men de i norra delen af Länet belägna jernverkens stora behof af kol samt den starka afsättningen på Stockholm af ved från Skärgården och Södertörn föranleda till skogarnes alltför starka tillitande, så att, om skogshushållningen ej förbättras, skogsbrist för framtiden torde vara att befara. Allmogen och de flesta ståndspersoner lemna sina skogar utan all skötsel, och många vinningslystna hafva för sed att uppköpa den ena skogsrika egendomen efter den andra, endast för att uthugga och bortsälja skogen, hvarefter de till andra afyttra egendomarne såsom för dem ej vidare af någon särdeles nytta. De i Länet befintliga fyra Härads Allmänningar vårdas omsorgsfullt och på föreskrifvet sätt af Länets Skogsoch Jägeri-Stat, bestående numera, sedan de förut varande landtjägare-tjensterne blifvit indragne, af en jägmästare och tio skogvaktare. Alla Allmänningarne äro till trakthuggning indelade, och hafva uppgjorda huggningsplaner för dem alla blifvit vederbörligen fastställde.